cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hilo, Havajas
Vēsture
Apmēram mūsu ēras 1100. gadā ieradās pirmie Hilo iedzīvotāji, kas atnesa sev līdzi polinēziešu zināšanas un tradīcijas. Lai gan arheoloģiskie pierādījumi ir niecīgi, mutvārdu vēsturē ir daudz atsauces uz cilvēkiem, kas dzīvoja Hilo, pie Vailuku un Vailoa upēm seno Havaju salu laikā. Mutvārdu vēsture piešķir Hilo nozīmi "grozīt".
Dambis (uzvārds)
Dambis (sieviešu dzimtē Dambe) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Jaunpils novadā
Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Jaunpils novadā.
Pirmā pasaules kara hronoloģija
Pirmā pasaules kara hronoloģija ietver secīgi laikā sakārtotu Pirmā pasaules kara galveno notikumu uzskaitījumu.
Klods Etjēns Minjē
Klods Etjēns Minjē (fr, dzimis, miris ) bija franču armijas virsnieks un izgudrotājs, kurš vairāk ir pazīstams ar to, ka 1848. gadā radīja Minjē lodi un gadu vēlāk tā saukto Minjē vītņstobru šauteni, kas ļāva attiecīgi Minjē lodes izšaut daudz lielākā ātrumā un stabilākā rotējošā trajektorijā nekā no parastajām musketēm izšautās lodes.
Savā militārajā karjerā Minjē sākotnēji dienēja vairākās Āfrikas kampaņās, pēc kurām viņš tika paaugstināts par kapteini. 1858. gadā Minjē tika atvaļināts no armijas, kur pēc tam viņš kalpoja par militāro instruktoru Ēģiptē un ASV. Tieši Minjē uzlabojumi vītņstobru šauteņu konstrukcijā ļāva izgudrot Minjē lodi. Izgudrojums ļāva uzlabot šāvienu precizitāti, tas tika plaši pielietots Amerikas pilsoņu kara laikā.
Klods Etjēns Minjē uzauga un nomira Parīzē, Francijā.
Jūras karte (kuģniecība)
Jūras karte ir sfēriskās Zemes daļas attēlojums uz plakanas virsmas. Tajā parādīts ūdens dziļums, krasta līnija, pamanāmi ģeogrāfiskie orientieri, navigācijas drošības zīmes un cita navigācijas ziņā svarīga informācija. Uz jūras kartes tiek izpildīts grafiskais lagrēķins, atlikti kursi, noteikta kuģa vieta un novērtēta kuģa atrašanās vieta attiecībā pret navigācijas ziņā bīstamām vietām, lai, izvairoties no tām, kuģis droši nokļūtu lēmuma ostā.
Kuģu vadītāja uzdevums ir pārvest kuģi no vienas ostas līdz otrai pa visīsāko, visdrošāko un visātrāko ceļu. Lai izpildītu šo prasību izmanto karti uz kuras uznests gan atstājamais, gan arī sasniedzamais punkts, starp kuriem, lai ceļš būtu visīsākais, jānovelk taisne. Šī taisne jānovelk tā, lai, pa to ejot, kuģis būtu drošībā attiecībā pret bīstamām vietām un lai pārgājiens būtu visātrākais ekonomiskā ziņā.
Reisam nepieciešamo jūras karšu atrašanās uz kuģa ir obligāta. Tās var būt pieejamas izdrukātas papīra veidā vai arī elektroniskas datubāzes veidā kā elektroniskās navigācijas kartes (electronic navigational chart (ENC) — angļu val.).
Prasības jūras kartēm
Ja kuģis iet ar vienu un to pašu kursu, tad kuģa pārvietošanās līnija ar visiem meridiāniem dabā veido arī vienu un to pašu leņķi. Uz Zemes virsmas šāda līnija attēlojas kā spirāle, jo tā šķērso meridiānus, kuri nav savstarpēji paralēli, zem viena un tā paša leņķa — kursa. Šādu spirāli dabā un uz kartes sauc par loksodromu. Tā spirālveidā iet ap zemeslodi un tuvojas vienam no poliem.
Vadot kuģi, svarīgi, lai stūrmanis ātri un precīzi varētu atlikt un noņemt no kartes to kursu, ar kādu dotajā momentā kuģis iet vai arī ar kādu tam paredzēts iet. Tas ir jāizdara ar vienkāršiem instrumentiem, ar kuriem iespējams sasniegt tādu precizitāti, kas no navigācijas viedokļa neapdraudētu kuģa drošību pārgājiena laikā.
Tādēļ nepieciešams, lai kuģa pārvietošanās līnija, t.i., loksodroma, uz kartes attēlotos kā taisne un tā ar meridiāniem, tāpat kā tas ir uz zemeslodes, veidotu vienu un to pašu leņķi (kursu). Tas nozīmē, ka uz jūras kartes visiem meridiāniem jābūt savstarpēji paralēliem.
Tāpat nepieciešams, lai izmērītie leņķi starp dažādiem krasta priekšmetiem dabā būtu vienādi leņķiem starp tiem pašiem priekšmetiem uz kartes. To sasniedz tad, kad attiecīgās krasta kontūras uz Zemes virsmas un to projekcijas uz kartes ir pilnīgi līdzīgas jeb konformas. Uz konformas kartes paralēles un meridiāni vienmēr krustojas taisnā leņķī.
Sekojoši jūras kartei jāatbilst divām pamatprasībām:
Loksodroma nav īsākais attālums uz Zemes virsmas starp diviem punktiem, īsākais attālums uz sfēras virsmas ir lielās aploces loks, kas iet caur atstāto un sasniedzamo punktu. Šādu lielās aploces loku vai tā daļu sauc par ortodromu. Tā krustojas ar Zemes meridiāniem zem dažādiem leņķiem. Izmantot karti, kurā ortodroma attēlojas kā taisna līnija, ir neērti — kuģis nevar pārvietoties ar vienu un to pašu kursu, bet tas nepārtraukti jāmaina. Tomēr to izmanto okeānos ejot pa lielo riņķi un laiku pa laikam mainot kursu. Praktiski, kursu nemaina pastāvīgi, bet uz kartes projekcijas, kurā ortodroma attēlojas kā taisna līnija, novelk kuģa ceļa līniju pāri okeānam. Uz šīs līnijas izvēlas ceļa punktus un tiem nolasa koordinātas. Pēc tam šos punktus atliek uz tādas projekcijas kartes, kurā taisna attēlojas loksodroma, un seko starp šiem punktiem ar loksodromisko kursu.
Džeimss Allens
Džeimss Allens (en, dzimis, miris ) bija britu rakstnieks un žurnālists, pazīstams ar filozofijas tematikas darbiem, kā arī pašpalīdzības kustības aizsācējs. Viņa pazīstamākais darbs As a Man Thinketh ticis plaši izdots kopš tā pirmās publicēšanas 1903. gadā.
Jūras karte (kuģniecība)
Merkatora projekcijas karte
Gandrīz visas jūras kartes ar mērogu mazāku par 1:50 000, kuras nav polāro rajonu kartes, izpildītas Merkatora projekcijā. Šāda karte pirmo reizi tika izgatavota 1569. gadā un to izgudroja holandiešu matemātiķis un kartogrāfs Gerhards Krēmers (1512—1594), ar pieņemtu latīnisko uzvārdu Merkators.
Sākumā šai kartes projekcijai nebija matemātiskā pamatojuma, tās konstrukciju izskaidroja praktiski. Iedomājās zemeslodi ar meridiānu un paralēļu tīklu, pie tam meridiānus pieņēma izgatavotus no tievas tērauda stieples, bet paralēles — no gumijas. Meridiānu gali savienoti zemes N un S polos. Pieņēma, ka zemeslode ievietota papīra cilindrā tā, lai cilindra gareniskā ass sakristu ar zemeslodes asi, bet ekvators pieskartos pret vidu cilindra iekšējai virsmai. Ja tagad atlaistu meridiānu galus abos polos, tad tie, būdami atsperīgi, iztaisnotos gar cilindra iekšējo sienu un izstieptu iedomātās gumijas paralēles. Pieņemot, ka meridiāni un paralēles nokrāsoti ar svaigu krāsu, uz cilindra iekšējās sienas veidosies to attēli. Pārgriežot cilindru gareniski un to iztaisnojot, uz papīra lapas iegūst kartes tīkliņu, meridiāni ir savstarpēji paralēli, bet paralēles izstieptas līdz ekvatora garumam. Pēc meridiānu galu atbrīvošanas poli, kuri uz zemeslodes ir ģeometriski punkti, būs izstiepti līdz bezgalībai, t.i., ekvatora garumā. Meridiāni pēc iztaisnošanas garumu nav mainījuši. Paralēles, kas ir tālāk no ekvatora, tiek pakāpeniski vairāk un vairāk izstieptas. Lai arī meridiāni un paralēles krustojas zem taisna leņķa, iegūtais kartes tīkliņš vēl neatbilst jūras kartēm izvirzītajām prasībām — karte nav konforma — dabā esošie priekšmeti ar to attēlojumiem uz kartes nebūs līdzīgi, izmērītie leņķi nebūs vienādi.
Lai karte būtu konforma, nepieciešams izstiept arī meridiānus, pie tam katra meridiāna punktā par tik, par cik izstiepta attiecīgā šī punkta paralēle. Tad priekšmeti dabā un uz kartes būs līdzīgi. Apaļā sala būs apaļa arī uz kartes, un attiecīgais leņķis, ņemts no kāda attāla punkta, starp salas malām dabā, būs vienāds ar tādā pašā veidā iegūtu leņķi uz kartes. Šādu jūras karti sauc par Merkatora projekcijas karti.
Par vietas ģeogrāfisko platumu sauc leņķi pie Zemes centra starp ekvatora plakni un Zemes rādiusu, kas novilkts no Zemes centra uz doto punktu. Savukārt leņķis starp Zemes rādiusu un dotās paralēles rādiusu, arī ir vienāds ar ģeogrāfisko platumu kā iekšējais šķērsleņķis, jo paralēles plakne ar tās rādiusu ir paralēla ekvatora plaknei. Tādējādi var rakstīt:
,
kur φ — dotā punkta ģeogrāfiskais platums, r — dotā punkta paralēles rādiuss, R — Zemes rādiuss.
No kurienes
.
Tā kā riņķa līnijas garums ir 2π reižu lielāks par tās rādiusu, tad pareizinot pēdējā formulā abas puses ar 2π, dabū, ka
kur 2πR — ekvatora garums, 2πr·secφ — paralēles garums izstiepts līdz ekvatora garumam.
Orantas dievmāte
Orante, Orant vai Orans (la) ir viens no Dievmātes ikonogrāfiskajiem tipiem, kurā lūgšanā plaukstas nav saliktas kopā, bet gan pavērstas uz priekšu un paceltas plecu vai galvas augstumā. Izplatīta agrīnajā kristietībā, Bizantijas mākslā, Krievijas viduslaiku periodā un savu aktualitāti un nozīmi saglabājusi līdz mūsdienām.
Jūras karte (kuģniecība)
Mērogs
Merkatora projekcijas kartes trūkums ir tāds, ka tai nav iespējams noteikt vienu mērogu visam kartes aptvertajam rajonam. Uz Merkatora projekcijas kartes meridiāni attēlojas kā paralēlas līnijas, nevis kā tādas, kuras satiekas polos, tādēļ, tuvojoties poliem, paralēles tiek izstieptas aizvien vairāk. Bet, lai karte būtu konforma, arī meridiāni, konkrētā meridiāna punktā, jāizstiepj par tādu pašu lielumu, par kādu ir izstieptas paralēles šajā pašā punktā. Tādējādi kvadrāts dabā attēlojas kā kvadrāts jebkurā kartes vietā, bet kvadrāts uz polārā loka attēlojas daudz lielāks nekā kvadrāts uz ekvatora. Tomēr, noteikta mēroga trūkums praksē nesagādā lielas grūtības. Viena jūras jūdze ir vienas platuma minūtes lineārais garums. Lai noteiktu kartē atzīmēta nogriežņa garumu jūras jūdzēs, nogriežņa garumu ar cirkuli pārnes pret to vietu, kur tiek mērīts attālums, uz kartes sāna malas un nolasa platuma minūšu skaitu.
Orantas dievmāte
Senās dievības
Orans ir sena, bet ne tik izplatīta lūgšanu poza, kas ir zināma jau senajās pagānu kultūrās: Šumeru (Mezopotāmija) dieviete Inanna — debesu un zemes, mīlestības, kara un auglības dieviete, kā arī Vidusjūras reģionā, Krētas kultūrā sastopamās lūdzošās dieviešu statujas. Vecajā Derībā šī lūgšanu poza ir aprakstīta Refidimas kaujas notikumu sakarā, kur Amaleks karoja ar Izraēlu. Tieši pravieša Mozus lūgšanā paceltās un citu brīdi nolaistā rokas, ļauj skaidri noprast, ka spēks nāk no Dieva, un tas ļauj gūt uzvaru. Aprakstā apvienoti divi varianti: Mozus paceļ labo roku ar zizli; Mozus paceļ abas rokas lūgšanā (Moz.2. 17:1-12).
Jūras karte (kuģniecība)
Mērogs
Ģeogrāfisko pozīciju uz jūras kartes atliek vai nolasa izmantojot tās rāmi. Pa kartes apakšējo un augšējo rāmja malu nolasa garuma grādus, minūtes un minūšu desmitdaļas. Arī kartes rāmja sānu malas iedalītas grādos, minūtēs un minūšu desmitdaļās, bet šo iedaļu izmērs ir dažāds — jo tālāk no ekvatora, jo lielākas. Pēc sānu malu iedaļām atliek un nolasa ģeogrāfisko platumu, kā arī mēra un atliek nogriežņu garumus.
Orantas dievmāte
Attēlojums kristīgajā mākslā (1.-3. gadsimts)
Orantas lūgšanu poza plaši attīstījās un izplatījās agrīnajā kristietībā. Lūdzoši sieviešu (arī vīriešu) tēli atrodami Romas katakombu (piemēram, Kalista, Priscilas, Sv.Agneses, Giordani), freskās uz sienām un griestiem, reljefos un zīmējumos uz sarkofāgiem, uz lūgšanu atribūtiem (piemēram, uz stikla trauku dibeniem), medaljoniem un citur. Katakombu glezniecībā ir 153 Orantas attēlojumi, kam ir saistība ar mirušo dvēselēm. Lielais attēlojumu daudzums liecina arī par to, ka glezniecībai un rotājumiem bija dekoratīva nozīme. Pirmsākumos agrīnie kristieši Orantas pozu skaidroja kā lūgšanu pēc svētības, palīdzības un dievišķā mierinājuma (Emblemātiskais kristiešu lūgšanu tēls no Kallistas katakombām Romā, 3.gs. beigas). Blakus kristiešu apbedījumiem tika attēlotas viņu nemirstīgās dvēseles sievietes izskatā, ar paceltām rokām (Mirušās sievietes attēls Orantas pozā no Kalista katakombām Romā). Orantas Dievmāte visbiežāk tika attēlota vienkāršā tunikā ar galvas un plecu apsegu, atbilstošu Austrumu tradīcijām. Tā laika sieviešu modes ietekmē Orantas Dievmātes ietērps varēja būt arī ļoti grezns. Kompozicionālie risinājumi bija — lūdzoša Dievmāte viena vai ar cilvēkiem fonā, starp apustuļiem Sv.Pēteri un Sv.Pāvilu, starp putniem, puķēm, kokiem, klintīm u.c.
Jūras karte (kuģniecība)
Mērogs
Uz Merkatora projekcijas kartēm uzrādītais skaitliskais mērogs atbilst dabā tikai uz kādu noteiktu paralēli vai ekvatoru. Tas skaidrojams ar šīs kartes īpatnējo konstrukciju. Mērogu, kas dots uz Merkatora projekcijas kartes, sauc par galveno mērogu, bet paralēli, uz kuru tas attiecas — par galveno paralēli. No galvenās paralēles uz S vai N pusi galvenais mērogs vairs nav derīgs, to vairs lietot nevar, jo uz Merkatora projekcijas kartes tās paralēles, kas atrodas no galvenās uz ekvatora pusi, izstieptas mazāk, bet tās, kas atrodas uz tuvākā pola pusi, izstieptas vairāk. Pie tam galvenā paralēle var nemaz nebūt redzama uz apskatāmās jūras kartes.
Šķērsvirziena Merkatora projekcijas karte
Šķērsvirziena Merkatora projekcijas karti iegūst novietojot papīra cilindru tā, lai cilindra ass ar Zemes asi veidotu taisnu leņķi. Līnija, kas parastā Merkatora projekcijas kartē attēlotu ekvatoru, tagad ir noteikts, izvēlēts meridiāns, tomēr kartes tīkliņš nav pagriezts, ziemeļi paliek kartes augšpusē. Ja uz Merkatora projekcijas kartes ekvatora grādu, minūšu un minūšu desmitdaļu iedaļas ir pastāvīga garuma, tad šķērsvirziena Merkatora projekcijas kartē pastāvīga garuma grādu, minūšu un minūšu desmitdaļu iedaļas attēlojas uz izvēlētā meridiāna, kuru dēvē arī par centrālo meridiānu un to, parasti, izvēlas novietotu kartes centrā. Mērogs mainās pārvietojoties prom no centrālā meridiāna, bet pietiekoši liela mēroga kartē, šis efekts nav nozīmīgs. Tāpat meridiānu, kuri nav centrālie, un paralēļu izliekums ir minimāls izņemot polāros rajonus. Var pieņemt, ka meridiāni un paralēles krustojas zem taisna leņķa.
Orantas dievmāte
Bizantijas periods (no 4. gadsimta)
Viens no nozīmīgākajiem Orantas Dievmātes veidiem — Zīmes (Brīnumzīmes) Dievmāte saistīts ar Bizantijas impērijas laiku (sākot ar 4.,5.gs pēc Kr.) Dievmātes sirds priekšā parādās Kristus Imanuēla tēls, līdzīgi kā Bizantijas tiesā valkāja medaljonus (signum) ar imperatora attēlu. Zīmes Dievmātes attēla ikonogrāfija atvasināta no Jesajas pravietojuma Vecajā Derībā: “Tas Visuvarenais Kungs pats jums dos zīmi: Redzi, Jaunava kļūs grūta un dzemdēs dēlu un dos tam vārdu Imanuēls (Dievs ar mums)” (Jesejas 7:14) Zīmes Dievmātes ikonogrāfijā tiek akcentēta nesaraujamā saikne ar Dieva Dēlu Jēzu, kas no Dievmātes mantojis cilvēka dabu. Dievmāte te nav domāta kā vienkārši Jaunava, bet tās galvenā loma būt starpniecei starp Dievu un pasauli. Dievmāte Marija lūdzās Dēlam par cilvēci un tajā pašā laikā rāda Viņu pasaulei. Bērns simbolizē debesu Ķēniņu. Krievijā, Zīmes Dievmāte (Знамение Пресвятой Богородицы) izplatījās Kijevā 11.gs. un vēlāk Jaroslavļā. Novgorodā, 1170.gadā, šīs Dievmātes tēls paglāba pilsētu no Suzdaļas karavīru iebrukuma. Tas atkārtojās arī 1352. gadā.
Smeda
Smeda (cs, pl, de) ir 51,9 kilometrus gara Neises labā krasta pieteka Čehijas ziemeļos un, pēdējos 5,9 kilometrus, Polijā.
Orantas dievmāte
Orantas Dievmātes apraksts un sižeti
Orantas Dievmāte tiek attēlota pretskatā, ar, vai bez Kristus Imanuēlu Dievmātes sirds priekšā, līdz viduklim vai pilnā augumā. Svētbildes fonā, Dievmātei sānos tiek novietoti ugunīgie serafi vai citi eņģeļi, kas uzsver Dievmātes pārākumu pār tiem, kā arī neiztrūkstošas ir Dievmātes un Jēzus Kristus monogrammas. Orantas Dievmāte baznīcā parasti tiek attēlota virs altāra un ikonostasā Vecās Derības patriarhu un praviešu, kas pravietoja Kristus piedzimšanu, rindas centrā. Orantas poza Dievmātes ikonogrāfijā izmantota dažādos sižetos: Orantas Dievmāte, Zīmes Dievmāte, Dievmāte Lielā Panagia, Dievmāte — Spēka Avots vai Neizdzeramais kauss, Svētās Dievdzemdētājas Patvērums, Dievmātes ikona Nedegošais Ērkšķu krūms un citur. Mūsdienās orantas lūgšanu poza saglabājusies gan Austrumu, gan Rietumu baznīcu liturģijā.
Smeda
Iztece no Jizeras kalniem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Neisē pie Polijas - Vācijas robežas. Upes krastos atrodas Hejnice, Raspenava un Frīdlanta.
Jūras karte (kuģniecība)
Šķērsvirziena Merkatora projekcijas karte
Šķērsvirziena Merkatora projekciju izmanto ostu plānos, kuru mērogs ir lielāks par 1:50 000.
Gnomoniskā karte
Gnomoniskās jeb centrālās projekcijas kartes konstrukciju izskaidro iedomājoties Zemes centrā novērotāju, bet papīra lapu, uz kuras paredzēts attēlot kādu Zemes virsmas daļu, iedomājas kā pieskari kādam noteiktam Zemes punktam. Ja novērotājs no Zemes centra skatās uz papīra lapas pieskares punktu un tā apkārtējo rajonu, tad uz papīra lapas projicēsies iedomātie Zemes meridiāni, paralēles, ūdens akvatoriju un sauszemes kontūras.
Dārznieks (uzvārds)
Dārznieks (sieviešu dzimtē Dārzniece) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
1150. gads
1150. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.
Jūras karte (kuģniecība)
Gnomoniskā karte
Atkarībā no tā, kādā Zemes virsmas punktā iedomātā projekcijas lapa pieskaras, veidojas dažāda nosaukuma un izskata gnomoniskās jeb centrālās projekcijas kartes. Izšķir trīs šīs projekcijas karšu veidus, pie tam kartes centrā vienmēr ir projekcijas lapas pieskares punkts.
Ufa (upe)
Ufa (ru) jeb Karizela (ba) ir upe Krievijā. Tā atrodas Urālos, un plūst pa Čeļabinskas, Sverdlovskas apgabalu, kā arī pa Baškortotānas teritoriju. Tās garums ir 918 km. Tā ir Belajas upes labā krasta pieteka, kā arī lielākā šīs upes pieteka. Vietā, kur Ufa ietek Belajā, atrodas Ufas pilsēta.
Jūras karte (kuģniecība)
Gnomoniskā karte
Normālās jeb tiešās centrālās projekcijas karte veidojas, ja projekcijas lapa, uz kuras zīmē karti, pieskaras vienam no zemeslodes ģeogrāfiskajiem poliem. Uz šādas kartes iedomātie meridiāni būs taisnas līnijas, kas iziet starveidā no kartes centra, kur atrodas Zemes pols, bet paralēles būs koncentriski riņķi ar centru vai nu Zemes N, vai S polā. Šādā kartē visdabiskāk attēlots pola rajons. Jo tālāk no pola atrodas kāds punkts, jo nesamērīgi tālu no centra (pola) tas tiks attēlots uz šādas kartes.
Gnomoniskās jeb centrālās projekcijas kartes izmanto:
Gnomoniskās kartes nav konformas. Uz šīm kartēm zemes un jūras attēlojums stipri izkropļots. Attālinoties no kartes pieskares punkta, mērogs mainās nevienmērīgi, sākumā mazāk, tad arvien vairāk un vairāk, beigās līdz bezgalībai. Izmērīt attālumus ir gandrīz neiespējami. Tā kā uz šādas projekcijas kartes uznesti meridiāni un paralēles, tad iespējams, kaut arī ne visai precīzi, nolasīt izraudzītā punkta platumu un garumu. Šis apstāklis arī tiek izmantots, ja notiek pārgājiens pa lielo aploci. Pielietojot centrālās projekcijas kartes, viegli iegūt pārgājiena starppunktu koordinātes, ko tālāk izmanto uz Merkatora projekcijas kartes pārgājiena laikā.
Polārās stereogrāfiskās projekcijas karte
Uz šīm kartēm zemes un jūras attēlojums stipri izkropļots izņemot augstus ģeogrāfiskos platumus — pašā polā izkropļojuma nav. Polārās stereogrāfiskās projekcijas kartes izmanto ģeogrāfiskajos platumos virs 75°.
Klasifikācija
Jūras kartes atkarībā no to uzdevuma un lietošanas iedalās navigācijas, uzziņu un speciālajās kartēs.
Navigācijas kartes
Navigācijas kartes domātas tiešai, nepārtrauktai lietošanai pārgājiena laikā. Atkarībā no mēroga tās iedala ģenerālkartēs, pārgājiena kartēs, atsevišķu rajonu kartēs un plānos.
Ģenerālkartes ir kartes, kuru skaitliskie mērogi ir 1:500 000 un mazāki. Tās dod vispārējas ziņas par priekšā stāvošo pārgājienu, uz tām izstrādā tā saucamo iepriekšējo lagrēķinu un aprēķina dažus tam nepieciešamos datus.
Pārgājiena kartes ir ar mērogu no 1:100 000 līdz 1:500 000. Tās izmanto tiešai kursu atlikšanai un kuģa vietas noteikšanai pārgājiena laikā.
Plāni — ļoti dažāda mēroga, pie tam mērogs vienmēr liels. Pie plāniem skaita kartes mērogā no 1:100 līdz 1:20 000. Uz plāniem parasti attēlo reidus, ostas, līčus. Tos izmanto, ja kuģim jāiet, jāiznāk vai jāpārvietojas šajās vietās.
Uzziņu kartes
Uzziņu jeb palīgkartes sastāda dažādās projekcijās atkarībā no šo karšu pielietošanas. No šīm kartēm iegūst ziņas, kas nav uz parastajām pārgājiena navigācijas kartēm. Pie uzziņu kartēm pieder indeksu, pārskata un dažādu izolīniju kartes.
Indeksu kartes parasti ir Merkatora projekcijā. Tās aptver ļoti lielus rajonus, veselus okeānus, arī kontinentus. Uz šīm kartēm attēloti lielāku mērogu karšu rāmji ar to numuriem. Pēc indeksu kartēm izraugās pārgājiena kartes vajadzīgajam pārgājienam. Parasti tajās attēlotas tikai sauszemes, okeānu un jūru kontūras.
Pārskata kartes parasti ir mazā mērogā. No šīm kartēm var iegūt pārskatu par visu navigācijas rajonu un sauszemi, kas attēlota kartē. Uz šīm kartēm atzīmē rajona navigācijas īpatnības un pamatvilcienos nepieciešamās ziņas par sauszemi, kas parādīta kartē.
Izolīniju kartes ir ļoti dažādas kā pēc uzdevuma, tā nozīmes. Parasti tās ir ļoti maza mēroga un sastādītas dažādās projekcijās. Pie tām pieskaita Zemes magnētisma elementu kartes: izogonu — agonu, izoklīnu un izodinamu kartes, kā arī izobatu, ūdens blīvuma, sāļuma, temperatūras u.c. kartes. Pie šīm kartēm pieder arī tā saucamās sezonu kartes, kur dotas vajadzīgās ziņas noteiktam gadam, mēnesim vai gada laikam. Te pieder ledus apstākļu, miglas, redzamības, nokrišņu, skaidro un mākoņaino dienu kartes.
Speciālās kartes
Šīs kartes domātas dažādu uzdevumu atrisināšanai, kas saistīti ar pārgājienu. Šeit pieder dažāda veida centrālās projekcijas kartes, kuras izmanto pārgājienam pa lielo riņķi, speciālas kartes kuģa vietas noteikšanai pēc radiopeilējumiem, piemēram, sektorveida radiobāku kartes, kā arī Decca, Loran un dažāda veida zvaigžņu kartes. Pie šīs kategorijas kartēm vēl pieskaita laika joslu un zvejniecības kartes.
Korektūra
Uz jūras kartes attēloto rekomendēto kuģu ceļu jeb fārvateru dziļumi un platumi laika gaitā var mainīties, tāpat kā var tikt mainītas mākslīgās navigācijas zīmes vai to atrašanās vietas. Lai jūras kartes atbilstu realitātei, tās periodiski jākorektē. Nav pieļaujama nekorektētu karšu izmantošana. Katrs jūras karšu izdevējs publicē arī paziņojumus jūrniekiem ar korektūru, kuru nepieciešams uznest uz šī izdevēja kartēm. Paziņojumus jūrniekiem izdod reizi nedēļā vai reizi mēnesī atkarībā no karšu izdevēja. Latvijas Jūras administrācijas Hidrogrāfijas dienests paziņojumus jūrniekiem izdod reizi mēnesī. Bet, piemēram, Apvienotās Karalistes Hidrogrāfijas birojs (UK Hydrographic Office — angļu val.) — reizi nedēļā.
Saņemot paziņojumus jūrniekiem, nav vajadzības uzreiz korektēt visas kuģa kolekcijā esošās jūras kartes. Ir jākorektē tikai tās kartes, kuras nepieciešamas priekšā stāvošajam pārgājienam. Ērts veids, kā sekot līdzi korektūrai, ir karšu un publikāciju korekcijas uzskaites kartīti (Chart and Publication Correction Record Card — angļu val.) sistēma. Lietojot šo sistēmu, stūrmanis katrai jūras kartei izveido kartīti, kurā ieraksta korektūras numuru, kura attiecās uz doto karti, kā arī paziņojumu jūrniekiem numuru, kurā var atrast šim korektūras numuram atbilstošo ierakstu. Kad jūras karte ir vajadzīga, uz tās ar tinti izpilda visu korektūru, kas sakrājusies kartītē. Uz kartes ar zīmuli uznes arī provizorisko (preliminary — angļu val.) un uz laiku (temporarily — angļu val.) spēkā esošo korektūru, kura dota tajos pašos paziņojumos jūrniekiem. Šī sistēma nodrošina, ka jūras karte pirms izmantošanas ir pienācīgi atjaunināta. Daži karšu izdevēji, piemēram, Apvienotās Karalistes hidrogrāfijas birojs, kopā ar paziņojumiem jūrniekiem var piegādāt arī pauspapīrus (caurspīdīgos papīrus) vieglākai korektūras uznešanai. Uz šāda pauspapīra konkrētam kartes un korektūras numuram attēlots uznesamais vai pārvietojamais objekts kopā ar meridiāna un paralēles krustojumu. Pauspapīra meridiāna un paralēles krustojumu savieto ar tādu pašu meridiāna un paralēles krustojumu uz kartes, un ar cirkuļa dūrienu atzīmē objekta atrašanās vietu.
Pēc kāda laika, kad uz vienas kartes ir sakrājies ļoti daudz korektūras, tiek izdots jauns kartes izdevums, kurā tiek iekļauta visa iepriekš iznākusī šīs kartes korektūra. Jaunā korektūra attiecās tikai uz pēdējo kartes izdevumu, tāpēc paziņojumos jūrniekiem jāseko līdzi vai kartei netiek izdots jauns izdevums ar kuru atceļ veco. Kartes izdevuma numurs un datums uz tās tiek uzdrukāts.
Ja kāda korektūra ir steidzama un nav laika gaidīt nākamos paziņojumus jūrniekiem, to izziņo pa radiosakariem. Uz paredzētā pārgājiena kartēm ar zīmuli jāatliek arī NAVAREA brīdinājumi, kurus parast saņem ar Inmarsat C uztvērēju, kā arī vietējie navigācijas brīdinājumi, kurus uztver NAVTEX sistēmā.
Apzīmējumi
Katrs jūras karšu izdevējs publicē izdevumu "Karšu simboli, saīsinājumi un termini". Tajā paskaidrota lietoto simbolu, terminu un saīsinājumu nozīme. Pamata simboli atbilst IHO publikācijas S-4 B un C daļām. Tomēr katra valsts var simbolus papildināti arī ar citiem, kuru nozīme ir atrunāta izdevumā "Karšu simboli, saīsinājumi un termini". Latvijā šo publikāciju sauc par izdevumu 03 "INT 1 Karšu simboli, saīsinājumi un termini". ASV šādu publikāciju dēvē par jūras karti Nr. 1, bet Apvienotajā Karalistē par jūras karti Nr. 5011.
Pašu simbolu atrašanās vieta kartē var būt: Īpašs simbolu veids ir bultiņas jeb vektori, ar kuriem navigācijas kartē norāda kuģa kustības virzienu (obligāto vai ieteicamo), straumes virzienu.
Dziļumi un augstumi
Izmērītais dziļums uz jūras kartes tiek attēlots skaitļu veidā. Uz lielākās daļas karšu visā pasaulē dziļumu uzrāda metros. Vecākās kartēs var būt lietotas jūras asis un pēdas. Zemūdens reljefa formu parāda ar izolīnijām. Iekrāsotie jūras rajoni izceļ seklu ūdeni un bīstamus zemūdens šķēršļus. Dziļumus mēra no kartes nulles, kura rajonos bez plūdmaiņām sakrīt ar vidējo jūras līmeni. Rajonos, kuros ir plūdmaiņas, atskaitei var tikt izmantoti dažādi ūdens līmeņi, kurus izvēlas katrs konkrēts jūras karšu izdevējs, tomēr vispārēja tendence ir virzīties uz zemāko astronomisko bēgumu (lowest astronomical tide (LAT) — angļu val.), kas ir zemākais iespējamais bēgums visā plūdmaiņu ciklā.
Augstumi, piemēram, bāku augstumi tiek doti attiecībā pret vidējo sizigiju (lielāko) paisuma līmeni (mean high water spring (MHWS) — angļu val.). Vertikālās atstarpes, piemēram, līdz tiltam vai kabelim, tiek dotas attiecībā pret augstāko astronomisko paisumu (highest astronomical tide (HAT) — angļu val.). Uz kartes būs norādīts, kāds atskaites līmenis tiek lietots.
Augstākā astronomiskā paisuma un zemākā astronomiskā bēguma izmantošana augstumiem un dziļumiem nozīmē to, ka jūrnieks ātri apskatot karti var spriest par to vai kuģis droši paies zem vai virs šķēršļa, tomēr var būt nepieciešams aprēķināt nepieciešamo plūdmaiņu augstumu un laiku, kad tāds iestāsies, lai ar drošības rezervi šķērsotu seklas vietas.
Bāku augstumus izmanto, lai iegūtu kuģa atrašanās vietu pēc vertikālā leņķa un peilējuma. Lai precīzi noteiktu distanci no bākas, būtu jākorektē tās uzrādītais augstums ar patieso plūdmaiņu augstumu, tomēr praksē to nedara. Tādējādi nezināmā kļūda uzrādīs kuģi tuvāk bākai, kur, parasti, ir vairāk bīstamu vietu.
Vašingtonas "Commanders"
Vašingtonas "Commanders" (en) ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Lendoverā, Mērilendas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1932. gadā kā Bostonas "Braves". "Commanders" spēlē Nacionālās futbola līgas (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada FedExField stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās Superkausa izcīņās.
1933. gadā komanda savu nosaukumu mainīja uz Bostonas "Redskins". 1937. gadā klubs tika pārvietots uz Vašingtonu un kļuva par Vašingtonas "Redskins". Dažādas Amerikas pamatiedzīvotāju grupas nosaukumu "Redskins" uzskatīja par nievājošu un aizskarošu. 2020. gadā vairāku NFL un komandu sponsoru spiediens noveda pie tā, ka klubs tika pārsaukts. Divas sezonas komanda tika saukta par Vašingtonas futbola komandu, bet 2022. gadā klubs ieguva Vašingtonas "Commanders" nosaukumu.
MICROSCOPE (pavadonis)
MICROSCOPE ( (Micro-Satellite à traînée Compensée pour l'Observation du Principe d'Equivalence)) ir Francijas kosmosa aģentūras CNES zinātniskais pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada aprīlī.
Ar pavadoni brīvajā kritienā tiek pārbaudīts ekvivalences princips (vai gravitācijas masa ir vienāda ar inerciālo masu?). Mērījumi tiek veikti ar precizitāti 10−15, kas ir 100 reižu precīzāk nekā to iespējams uz Zemes. Lai to paveiktu, divām cilindriskām testa masām (viena izgatavota no titāna, otra — no platīna un rodija sakausējuma) ar diviem neatkarīgiem akselerometriem tiek mērīts paātrinājums. Ja tiks konstatēti atšķirīgi paātrinājumi, varēs uzskatīt, ka ekvivalences princips ir pārkāpts.
Kosmiskais aparāts izgatavots CNES uz platformas Myriade bāzes. Tā izmēri ir 1,4 m × 1 m × 1,5 m, masa 303 kg. Zinātniskais instruments T-SAGE (Twin-Space Accelerometer for Gravity Experimen) izgatavots Francijas aerokosmiskās pētniecības centrā ONERA.
Lidojuma gaita
MICROSCOPE tika palaists 21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā. Tas bija sekundārā krava Eiropas Zemes tālizpētes pavadonim Sentinel-1B. Kopā ar to palaisti arī pavadoņi OUFTI-1, AAUSAT4, e-st@r-II.
Kristians Ginters
Kristians Ginters (de, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2012. gada Ginters pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu SC Freiburg, kur viņš ir arī komandas kapteinis.
Vācijas futbola izlasi pārstāvējis 2020. gada Eiropas čempionātā.
Ferrari F2007
Ferrari F2007 bija Ferrari autosporta komandas 53. modelis, kurš piedalījās. gada Formula 1 sacīkstēs. Kimi Reikenens ar šo mašīnu izcīnīja uzvaru čempionātā un kopā ar komanda biedru Felipi Masu spēja izcīnīt Ferrari komandai arī uzvaru komandu kopvērtējumā. Ar šo automašīnu tika izcīnītas 9 uzvaras atsevišķos Grand Prix.
Kupa
Kupa (hr, sl) ir Savas labā krasta pieteka. Tās garums ir 297 kilometri un augštecē tā 118 kilometrus veido Horvātijas un Slovēnijas robežu.
Dezdemona (pavadonis)
Dezdemona, arī Urāns X, ir Urāna pavadonis. Tas ir piektais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
Imbērs
Imbērs (fr) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Kupa
Izteka - Horvātijas Risņaka nacionālā parka teritorijā. Tek austrumu virzienā. Lielākās pietekas - Dobra, Glina, Korana. Lielākās apdzīvotās vietas krastos - Metlika, Vrbovsko, Karlovaca, Sisaka. Augštece ir populārs ūdenstūrisma maršruts.
Dezdemona (pavadonis)
Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 1986. gada 13. janvārī, Voyager programmas zinātniekiem izpētot starpplanētu zondes „Voyager 2” attēlus. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/1986 U6. Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim vēlāk piešķīra nosaukumu Dezdemona. Dezdemona ir tēls Viljama Šekspīra traģēdijā „Otello”, Otello sieva.
Orbīta un fizikālie parametri
Dezdemona ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 70 ± 8 km. Tas ir piederīgs Porcijas grupai, kurā vēl atrodas Bjanka, Kresīda, Džuljeta, Porcija, Rozalinda, Kupidons, Belinda un Perita. Visiem šiem pavadoņiem ir līdzīgas orbītas un fotometriskās īpašības. Dezdemona ir mazizpētīts pavadonis. „Voyager 2”attēlos tas izskatās kā garens objekts, kura ass vērsta uz Urānu. Pavadoņa virsma izskatās pelēka. Pavadoņa orbītas aprēķini rāda, ka nākamo 4 000 000 – 100 000 000 gadu laikā Dezdemona var sadurties ar Kresīdu vai Džuljetu.
Parku štats
Parku štats (en) ir 2004. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Zaks Brafs. Citas lomas atveido Natālija Portmane, Ians Holms un Pīters Sarsgārds. Filmas pirmizrāde notika Sandensas kinofestivālā.
Filmas galvenais varonis ir Endrū Lārdžmans, 26 gadus vecs aktieris un viesmīlis, kurš atgriežas savā dzimtajā pilsētā pēc mātes nāves.
Jelgava 94 (romāns)
"Jelgava 94" ir latviešu rakstnieka Jāņa Joņeva debijas romāns, kas iznāca 2013. gadā.
Tapšana
2012. gadā Joņevs pabeidza darbu pie sava pirmā romāna "Jelgava 94", kurā stāstīts par 20. gadsimta 90. gadu Jelgavu un jauniešu aizraušanos ar alternatīvo kultūru un smagā metāla mūziku. Romāna fragments tika nolasīts literatūras festivālā "Prozas lasījumi 2012" un publicēts žurnālā "Latvju Teksti". 2013. gada sākumā romānu apgāds "Mansards" izdeva grāmatā, kas guva lielu lasītāju un kritiķu ievērību, kā arī saņēma vairākus apbalvojumus.
Tulkojumi
Sākot ar 2016. gadu, nākuši klajā romāna tulkojumi citās valodās:
1607. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1607. gada notikumi pašreizējās Latvijas''' teritorijā, kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales novadi Pārdaugavas hercogistes sastāvā (Žečpospolitas province). Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, bet dienviddaļā Grobiņas apgabals, kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei. Šajā laikā notika karadarbība starp Žečpospolitu un Zviedrijas karalisti (Poļu—zviedru karš).
Bosnija un Hercegovina olimpiskajās spēlēs
Līdz šim neviens Bosnijas un Hercegovinas pārstāvošs sportists olimpiskajās spēlēs nav spējis izcīnīt kādu no olimpiskajām medaļām. Kopā ar Albāniju, Bosnija un Hercegovina ir vienīgās Eiropas ne-mikrovalstis, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījušas olimpiskās medaļas. Taču vairāki Bosnija un Hercegovina sportisti ir izcīnījuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti, galvenokārt Dienvidslāviju.
Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
Iekļauti tie Bosnijas un Hercegovinas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas citu valstu sastāvos.
Karognesēji
Bosnijas un Hercegovinas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.
Veloceļš Centrs—Ziepniekkalns
Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns ir viens no Rīgas veloceļiem. To sāka būvēt 2021. gada rudenī, bet atklāja. Lai gan nosaukumā minēts pilsētas centrs, veloceļš de facto sākas Torņakalnā, savienojot Latvijas Nacionālo bibliotēku ar Latvijas Universitātes Akadēmisko centru (Dabas māju, Zinātņu māju) un Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu, tālāk vedot uz Ziepniekkalnu.
Vēsture
Veloceļa maršruta priekšizpēti sāka 2009. gadā pēc Rīgas domes Satiksmes departamenta pasūtījuma Eiropas Savienības līdzfinansēta projekta “PRO.MOTION” ietvaros.
Atklāšanas pasakumā piedalījās Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieks satiksmes infrastruktūras un attīstības jautājumos Vilnis Ķirsis, RD Satiksmes un transporta lietu komitejas priekšsēdētājs Olafs Pulks, RD Satiksmes departamenta direktora amata pienākumu izpildītājs Jānis Vaivods un būvdarbus veicošā uzņēmuma SIA "Binders" valdes loceklis Ingus Pētersons.
Čārlzs Taunss
Čārlzs Hārds Taunss (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu fiziķis un pedagogs. Viens no kvantu elektrodinamikas pamatlicējiem.
Dzīvesgājums
Dzimis 1915. gadā Grīnvilā. Izglītību ieguva Fērmena Universitātē, Djūka Universitātē un Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā. Sāka strādāt Bell Telephone Laboratories, Inc., pēc gandrīz desmit gadiem kļuva par Kolumbijas Universitātes pasniedzēju. Bija fizikas profesors arī Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā, Kalifornijas Universitātē Bērkli.
1953. gada decembrī kopā ar diviem saviem studentiem izgatavoja pirmo māzeru. 1958. gadā Taunss un Artūrs Šavlovs pierādīja, ka ir iespējams izgatavot līdzīgu ierīci, kas izmanto gaismu — lāzeru. Zinātniskie darbi mikroviļņu spektroskopijā, nelineārajā optikā, astrofizikā.
1964. gadā kopā ar krievu fiziķiem Nikolaju Basovu un Aleksandru Prohorovu saņēma Nobela prēmiju fizikā "par fundamentālu darbu kvantu elektronikas jomā, kas ļāva konstruēt oscilatorus un pastiprinātājus, kas darbojās saskaņā ar māzera–lāzera principu".
Braslas senleja
Braslas senleja ir Gaujas labā krasta pietekas Braslas ieleja posmā no Straupes līdz ietekai Gaujā, faktiski Gaujas senlejas atzars. Senleju ietver mežiem klātu kēmu pauguru virknes apvidū, kur Idumejas augstiene piekļaujas Gaujas senlejai. Senlejas lejasdaļa no autoceļa A3 līdz Braslas ietekai Gaujā ietilpst Gaujas nacionālā parka teritorijā.
Olainfarm
AS Olainfarm ir Latvijas farmācijas uzņēmums. Nodarbojas ar medikamentu un ķīmiski farmaceitisko produktu izstrādi, ražošanu un tirdzniecību. Specializējas medikamentos nervu sistēmas, sirds un asinsvadu sistēmas veselībai, antibakteriālajos, pretvīrusu un pretalerģijas līdzekļos. Īpaši pieredzējis adamantāna, hinuklidīna un nitrofurānu rindas preparātu izstrādē un ražošanā. Galvenā ražotne atrodas Rūpnīcu ielā 5 Olainē.
Pēc pārdošanas apjoma 2015. gadā trīs ienesīgākās Olainfarm ražotās vielas bija meldonijs, fenibuts un ipidakrīns.
Olainfarm ir meitasuzņēmumi Latvijā, Lietuvā, Baltkrievijā, Turcijā, Azerbaidžānā un Kirgizstānā. Pārstāvniecības ir Krievijā, Ukrainā, Baltkrievijā, Tadžikistānā, Kazahstānā, Uzbekistānā, Albānijā, Armēnijā, Kosovā un Mongolijā, pārstāvji - ASV, Serbijā, Turkmenistānā, Zviedrijā, Moldovā un Dienvidaustrumāzijā.
Vēsture
Lēmumu par ķīmiski-farmaceitiskās rūpnīcas būvniecību Latvijas PSR Ministru padome pieņēma 1965. gada 4. decembrī. Pēc trim gadiem (1968. gadā) tika sākta tās būvniecība, un jau 1972. gadā tika dibināta ķīmiski farmaceitiskā ražošanas apvienība "Olainfarm", kuras sastāvā bija Olaines ķīmiski farmaceitiskā rūpnīca, kā arī 3. un 6. Rīgas ķīmiski farmaceitiskā rūpnīca. Par Olaines ķīmiski-farmaceitiskās rūpnīcas darbības sākumu tiek uzskatīts 1972. gada 10. oktobris, kad tika veikta pirmā furagīna sintēzes operācija.
1976. gadā Olaines ķīmiski farmaceitiskā rūpnīca kļuva par vadošo ražotāju apvienībā "Latvbiofarm" (kopš 1986. gada minēts arī kā "Latbiofarm" ), kas spēja nodrošināt ar aktīvajiem ķīmiskajiem ingredientiem un pusproduktiem visus Padomju Savienības teritorijā esošos ražotājus. 1980. gadā tika apgūta 15 produktu sintēze un pieņemts lēmums ražot arī gatavās zāļu formas. 1991. gadā tika pieņemts lēmums Olaines ķīmiski-farmaceitiskajā rūpnīcā attīstīt visspēcīgākos sintēzes virzienus (adamantāna, hinuklidīna u.c. atvasinājumus) pārdošanai rietumu valstīs.
1997. gadā Olaines ķīmiski-farmaceitiskā rūpnīca tika privatizēta un pārveidota par akciju sabiedrību "Olainfarm", kā arī tika uzsākta tās akciju kotēšana Rīgas Fondu biržas otrajā sarakstā. Par Olainfarm valdes priekšsēdētāju un līdzīpašnieku kļuva Valērijs Maligins. 2003. – 2004. gadā rūpnīca tika rekonstruēta atbilstoši ES Labas ražošanas prakses (GMP) prasībām, kas noslēdzās ar Labas ražošanas prakses atbilstības sertifikāta iegūšanu 2004. gada 30. jūlijā. 2006. gada decembrī tika sākta "Olainfarm" akciju kotēšana Rīgas Fondu biržā Baltijas Oficiālajā sarakstā.
2009. gadā AS “Olainfarm” sāka jaunās paaudzes neiroprotektora “memantīns” aktīvās substances un tablešu piegādi Kanādas un Austrālijas tirgiem. 2011. gadā uzņēmuma prettuberkulozes līdzeklis “PASS nātrija sāls” tika iekļauts PVO programmās valstīm ar tuberkulozes problēmām, tādējādi AS „Olainfarm” kļuva par pirmo kompāniju bijušās PSRS teritorijā, kuras ražotais medikaments ir reģistrēts Pasaules Veselības organizācijas (PVO) kvalificēto medikamentu sarakstā. 2011. gada rudenī AS “Olainfarm” sāka aptieku tīkla “Latvijas aptieka” izveidi, iegādājoties 100% kapitāldaļu SIA “Ilmas aptiekas” un SIA “Juko99”, kuriem kopā piederēja 18 farmācijas mazumtirdzniecības vietas Rīgā, Pierīgā, Vidzemē un Kurzemē. 2011. gadā pirmo reizi AS „Olainfarm” pastāvēšanas vēsturē tika izmaksātas dividendes 10% apmērā no iepriekšējā gadā gūtās peļņas.
2015. gada 13. janvārī AS “Olainfarm” atklāja jauno gatavo zāļu ražotni, kuras izveidē tika investēti 9.6 miljoni. Tā sastāv no nitrofurānu zāļu ražošanas iecirkņa, gatavo zāļu mazo sēriju ražošanas iecirkņa un gatavo zāļu formu izstrādes laboratorijas.
2016. gada janvārī nopirkts eko kosmētikas ražotājs SIA Kiwi Cosmetics. 2016. gadā Olainfarm saņēma Baltic Market Awards balvu “Labākais sniegums 10 gados” par lielāko akciju cenas pieaugumu. 12. maijā Olainfarm par 14 miljoniem EUR nopirka elastīgo medicīnisko izstrādājumu ražotāju SIA Tonus Elast, kura ražotne atrodas Nīcas pagastā. 8. septembrī paziņoja, ka Olainfarm iegādājies 24 % Baltkrievijas farmācijas uzņēmuma NPK Biotest kapitāldaļu. 9. novembrī nopirka ārstniecības uzņēmumu SIA Klīnika DiaMed. 2017. gada 13. jūlijā dibināja meitas uzņēmumu SIA LONGGO, sāka tirgot LONGGO produktus FarinGospray, FarinGo’s pastilles, FarinGo’s lollipops un GoRespiro.
2021. gada 17. jūnijā daļēji mainījās uzņēmuma vadība, par padomes priekšsēdētāju ievēlēja Juri Bunduli.
2022. gada janvārī AS “Olainfarm” izstājās no biržas.
Ražotās vielas un medikamenti
Olainfarm 2022. gadā ražoja 29 recepšu medikamentus:
Vadība
Valde (2023. gadā) :
Internet Archive
Internet Archive ir digitālā bibliotēka, ko dibināja amerikāņu programmētājs Brūsters Keils. Galvenais bibliotēkas mērķis ir nodrošināt brīvu piekļuvi informācijai, kas uzkrāta internetā. Tajā tiek saglabāti digitalizēti materiāli, kā mājaslapas, programmatūra, mūzika, audiovizuāli un drukāti materiāli. bibliotēkā ir 38 miljoni grāmatu un tekstu, 12,5 miljoni audiovizuālu materiaļu (video, filmas, televīzijas pārraides), 15 miljoni audio failu, 1 miljons programmatūras un 820 miljardi mājaslapu tīmekļa arhīvā Wayback Machine.
Internet Archive ļauj lietotājiem brīvi augšupielādēt un lejupielādēt materiālus, tomēr lielākā daļa informācijas tiek savākta automātiski izmantojot tīmekļa rāpuļprogrammas.
Munciški
Munciški ir ciems Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 12 km no pagasta centra Līksnas, 25 km no novada centra Daugavpils un 168 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6.
Pipari
Pipari ir garšviela, kuru iegūst no piparkrūmu augļiem. Ja izžāvē negatavus augļus, iegūst melnos piparus, savukārt, ja izžāvē gatavus augļus, iegūst baltos piparus. Par pipariem mēdz dēvēt arī citu augu sugu daļas, piemēram, no dārzeņpipariem iegūst saldo papriku jeb saldos piparus, ir arī čili pipari.
Romēns Saiss
Romēns Gānems Pols Saiss (fr, ar; dzimis ) ir Marokas futbolists, aizsargs, Marokas futbola izlases dalībnieks un kapteinis. Kopš 2022. gada spēlē Turcijas Superlīgas kluba Beşiktaş sastāvā.
Sasniegumi
Wolverhampton Wanderers
Gvardafui rags
Senie grieķi zemesragu dēvējuši par Aromata izvirzījumu (Αρώματον ἄκρον). Tagadējais nosaukums cēlies no Vidusjūras kuģotāju lingua franca senitāļu valodas guarda fui — ‘piesargies un izvairies’.
Klučborka
Klučborka, vēsturiski arī Kreicburga Augšsilēzijā , ir pilsēta Polijas dienvidos, Opoles vojevodistē. Būtisks dzelzceļa mezgls.
Pilsētu dibinājuši Sarkanās Zvaigznes krustnešu ordeņa bruņinieki. 18. gadsimtā Austrijas mantojuma kara rezultātā pilsēta iekļāvās Prūsijā. 1921. gada Augšsilēzijas referendumā 95.6% iedzīvotāju nobalsoja par palikšanu Vācijas sastāvā, nevis pievienošanos jaunajai Polijas valstij. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, tā tika piešķirta Polijai.
Ibrahima Konatē
Ibrahima Konatē (fr, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Konatē pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Liverpool.
Sasniegumi
RB Leipzig
Liverpool
Francija
Zemgales valdnieku uzskaitījums
Vēsture
Pirmais no Indriķa hronikas zināmais zemgaļu valdnieks bija 1205. gada notikumu sakarā Indriķa hronikā kā Zemgales augstdzimušais (latīņu: maior natu de Semigallia) pieminētais Viestards, kas 1206. gadā dēvēts par zemgaļu kungu (Semigallorum princeps) un 1208. gadā arī par zemgaļu karavadoni (dux Semigallorum). 1219. gada notikumu sakarā Indriķa hronikā pieminēti arī Mežotnes pilsnovada vecākie (latīņu: seniores) Madis un Gailis. 1225. gadā par visas Zemgales ķēniņu kļuvušais Viestards atļāva pāvesta legātam Modenas Vilhelmam sludināt visā Zemgalē kristietību, bet pats atteicās kristīties. Blakus Zemgales bīskapam Lambertam viņš saglabāja militāro varu Zemgalē.
1232.-1234. gadā Zemgales bīskaps bija ietekmīgais pāvesta legāts Alnas Balduīns, kas uzsāka nevienlīdzīgu cīņu pret Zobenbrāļu ordeni un Rīgas bīskapu par virsvadību Daugavas kreisā krasta zemēs. Pēc Lietuvas karaļa Mindauga kristīšanās lietuvieši atteicās no pretenzijām uz Zemgales ziemeļu pilsnovadiem un 1254. gadā tie tika sadalīti starp Rīgas bīskapu, Rīgas bīskapijas domkapitulu un Vācu ordeni. Livonijas Atskaņu hronikā 1259. gada zemgaļu sacelšanās sakarā pieminēts zemgaļu vadonis Šabis (ein vromer helt, hieß Schabe), kas 1260. gadā karaļa Mindauga parakstītajā dokumentā kā Schabbe pieminēts starp viņa vasaļiem un kunigaišiem. . No 1259. līdz 1290. gadam Zemgaļu sacelšanās laikā zemgaļi atguva kontroli pār savu valsti un noslēdza militāru savienību ar Lietuvas dižkunigaitiju,
1279.-1280. gada notikumu sakarā Atskaņu hronikā atkārtoti pieminēts Nameisis, zemgaļu vadonis Tērvetē (vācu: houbet zû Terwetein) vai ķēniņš Nameisis (kunic Nameise). 1280. gadā Zemgales ķēniņš Namejs atbrīvoja Tērveti un uzbruka Rīgai. Arī 1312. gadā Romas pāvesta sūtņa Moliānas Franciska rakstītajā izmeklēšanas protokolā Nameisis tika dēvēts par Zemgales karali jeb lielkungu (latīņu: rex sue dominus Nameyxe), kas liecina par viņa vadošo stāvokli tā laikā Zemgales ķēniņvalstī (Semigalia). Pēdējais vārdā neminētais Zemgales vadonis (Semegallen houbtman, 10699. rinda) Atskaņu hronikā pieminēts 1287. gada Garozas kaujas sakarā.
Lietuvas dižkunigaitis Ģedimins vēl 1323. gadā sevi dēvēja par Zemgales kņazu un hercogu (princeps et dux Semigallie), kas liecina par Lietuvas valdnieku mantotajām pretenzijām uz Zemgali. Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā nosprauda jaunu robežu starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaitiju, Zemgales dienvidu daļu (Žagares, Silenes un Plānes zemes) iekļāva Žemaitijas sastāvā.
1561. gadā pēc Livonijas ordeņa likvidācijas Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieks Sigismunds II Augusts piešķīra tā pēdējam mestram hercoga (poļu: książę - kņazs, ķēniņš) titulu un mantojuma tiesības uz bijušo Kursas un Zemgales ķēniņvalstu teritorijām (poļu: Księstwo Kurlandii i Semigalii). Kurzemes un Zemgales hercogi pārvaldīja Kurzemi kā Lietuvas dižkunigaiša un Polijas karaļa vasaļi. Hercogistes pēdējais hercogs Pēteris Bīrons pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes aneksijas 1795. gada 28. martā atteicās no troņa par labu Krievijas impērijai, tās teritorijā tika izveidota Kurzemes guberņa. Krievijas imperatori līdz pat 1917. gadam lietoja titulu "Kurzemes un Zemgales kņazs". Pirmā pasaules kara Kurzemes ofensīvas laikā Kurzemes un Zemgales teritoriju okupēja Vācija un 1918. gadā Krievija atteicās no pretenzijām uz Kurzemi. 1918. gada 8. martā tika atjaunota Kurzemes un Zemgales hercogiste un 1918. gada 15. martā ķeizars Vilhelms II atzina Kurzemes hercogisti "par brīvu un patstāvīgu valsti". Hercogiste beidza pastāvēt 1918. gada 22. septembrī, līdz ar Baltijas hercogistes pasludināšanu, kas savukārt beidza pastāvēt 1918. gada 28. novembrī.
Pēc Latvijas brīvības cīņām un Latvijas Republikas starptautiskās atzīšanas tās valdība ieguva suverēnas tiesības uz Zemgali.