cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lietuviešu valoda
Slāvismi
Pirmie aizguvumi no slāvu valodām lietuviešu valodu pēc tam veidojošo tautu valodās ienāca apmēram pirms tūkstoš gadiem. Mūsdienu lietuviešu literārā valodā slāvismi ir visbiežākie aizguvumi un tie veido ap 1,5 % no visiem vārdiem. Vispirms slāvismi ienāca no veckrievu valodas, taču vēlāk arī no baltkrievu un poļu valodām. Pēdējos laikos slāvismi lielākoties ienāca no krievu valodas. Mūsdienu lietuviešu literārā valodā, piemēram, lieto tādus slāvismus: bažnyčia "baznīca" (salīdz. ar veckrievu божница), agurkas "gurķis" (salīdz. ar baltkrievu aгypoк, poļu ogórek, krievu oгypeц), blynas "pankūka" (salīdz. ar baltkrievu блiн), bulvė „kartupelis, buļba (Latgalē sastopams apvidvārds)“ (salīdz. ar poļu bulwa, bulba), botagas "pātaga" (salīdz. ar baltkrievu 6aтаг), grybas "sēne" (salīdz. ar baltkrievu грыб), košė "biezputra" (salīdz. ar baltkrievu каша, poļu kasza), krienas "mārrutks" (salīdz. ar baltkrievu xpeн), katilas "katls" (salīdz. veckrievu котьлъ), knyga "grāmata" (salīdz. ar baltkrievu кнiгa), miestas "pilsēta" (salīdz. ar baltkrievu места), pipiras "pipars" (salīdz. ar veckrievu пьпьръ), pyragas "pīrāgs" (salīdz. ar baltkrievu nipoг), ponas "kungs" (salīdz. ar poļu pan, baltkrievu naн), sakalas "piekūns, vanags" (salīdz. ar baltkrievu cokoл, poļu. sokol) u.c.
Ģermānismi
Pirmie vācu valodas aizguvumi sāka ienākt kopš 13. — 14. gadsimta. Daži ģermānismi varēja ienākt ar senprūšu valodas starpniecību agrāk, jo senprūši kādu laiku dzīvoja blakus gotiem un starp šīm abām tautām bija izveidojušies cieši sakari. Ģermānismu skaits lietuviešu valodā ir aptuveni trīsreiz mazāks par slāvismu skaitu, ģermānismi veido apmēram 0,5% no literārās valodas vārdiem. Visbiežāk lietuviešu literārā valodā mūsdienās lieto šādus ģermānismus: amatas "amats, arods" (salīdz. ar viduslejasvācu am(m)et), budelis "bende" (salīdz. ar vidus lejasvācu boddel), bulius "bullis" (salīdz. ar vidus lejasvācu bulle), durpė "kūdra" (salīdz. ar lejasvācu turf), kalkės "kaļķi" (salīdz. ar vācu Kalk), kunigas "mācītājs, baznīckungs" (salīdz. ar augšvācu kuning), pinigas "nauda" (salīdz. ar vidus lejasvācu pennig), skydas "vairogs, aizsargs" (salīdz. ar augšvācu scit), vertas "cienīgs, vērts" (salīdz. ar vācu wert) u.c.
Anglicismi
Anglicismu skaits lietuviešu valodā ir strauji pieaudzis 20. gadsimta beigās un 21. gadsimtā pēc neatkarības atjaunošanas, pieaugot starptautiskajai saziņai un paplašinoties terminoloģijai. Pastiprināta anglicismu lietošanas tendence novērojama pilsētniekiem, it īpaši jauniešiem. Vairumu no tiem lieto tikai sarunvalodā un tie nav pieļaujami literārā valodā vai tiem pastāv lietuviski sinonīmi. Piemēri: adapteris/liet. siejiklis; biznis = verslas; čipsai = traškučiai; displėjus = ekranas, monitorius; draiveris = tvarkyklė; ekskliuzyvinis = išskirtinis, vienetinis; failas/liet. byla, rinkmena; flešas = atmintukas; fitnesas = lengvasis kultūrizmas; hotdogas = dešrainis; lizingas = išperkamoji nuoma; interfeisas = sąsaja; emeilas = elekroninis paštas (laiškas); menedžeris = vadybininkas; ofisas = raštinė, biuras, kontora; peidžeris = pranešimų gaviklis, ieškas; spamas = brukalas, (elektroninis) šlamštas; taimeris = laikmatis u. c. Taču bestseleris, dizainas, lokautas, nokautas un dažus citus anglicismus lieto arī literārā valodā.
Internacionālismi
Visvairāk internacionālismu Eiropas tautu valodās, tai skaitā lietuviešu, ir no grieķu, latīņu un franču valodas. Pie internacionālismiem, kas ir grieķu cilmes var pieskaitīt: agronomas, analizė, aritmetika, biblioteka, choras, demokratija, drama, ekonomika, filosofija, fizika, fonetika, gramatika, harmonija, komedija, kritika, leksika, lyrika, logika, matematika, morfologija, organas, orkestras, poema, politika, simbolis, sintaksė, taktika, teatras, technika, teorija, tragedija, utopija, zona.
Latīņu cilmes internacionālismi ir tādi vārdi kā: argumentas, autorius, deputatas, dokumentas, egzaminas, ekskursija, evoliucija, faktas, forma, komunizmas, mada, operacija, pozicija, progresas, pulsas, respublika, revoliucija, socializmas, suma, tekstas, tendencija, unikalus, urna, vibruoti, vitališkas.
No somugru un citām baltu valodām
Lietuviešu literārā valodā ir tikai daži aizguvumi no somugru valodām: asiūkliai "kosa, skosta" (salīdz ar. igauņu osja, somu hosia), burė "bura" (salīdz. ar igauņu purje, somu purje), kadagys "kadiķis" (salīdz. ar igauņu kadakas, somu kataja), laivas "kuģis" (salīdz. ar somu laiva), šamas "sams" (salīdz. ar somu sampi "store").
No pārējām baltu valodu ir aizgūti zemāk minētie vārdi:
Leticismu (no latviešu valodas) lietuviešu literārā valodā praktiski nav, taču tie ir sastopami atsevišķās izloksnēs: alėtis (latv. alēties), lūgoti (latv. lūgt), nikis (latv. niķis), perti (latv. pērt nozīmē sist), sominis "ziemeļrietumu vējš" (latv. samenis "somu zemes vējš") u. c. Taču 20. gadsimta sākumā lietuviešu valodnieks Jons Jablonskis pēc latviešu valodas parauga izveidoja un literārā lietuviešu valodā ieveda nedēļas dienu nosaukumus pirmadienis, antradienis, trečiadienis, ketvirtadienis, penktadienis, šeštadienis, sekmadienis (svētdiena). Pirms tam kopš 12. gadsimta lietuvieši lietoja no slāviem aizgūtus nedēļas dienu nosaukumus panedėlis, utarnykas, sereda, četvergas, pėtnyčia, subata, nedėlia.
Kursismi (no kuršu valodas): zuikis "zaķis", žemaišu izloksnē sastopami apvidvārdi cyrulis "cīrulis" un pylė "pīle".
Prūsismi (no senprūšu valodas): kriaušė "bumbieris", malūnas "dzirnavas", prusnos "purslas", pušnis "zābaks", savaitė "nedēļa".
Alfabēts
Lietuviešu valodas alfabētā ir 32 burti:
Ēģiptes prezidentu uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Ēģiptes prezidenti kopš 1953. gada, kada tika deklarēta republika.
30px Ēģiptes Republika (1953—1958) 30px
{{legend| #CD7F32 | Atbrīvošanas sanāksme |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #DC143C | Nacionālā apvienība |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #C3B091 | Militārais |border=1px solid #AAAAAA}}
30px Apvienotā Arābu Republika (1958—1971) 30px
{{legend| #DC143C | Nacionālā apvienība |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #F0001C | Arābu Sociālistu savienība |border=1px solid #AAAAAA}}
30px Ēģiptes Arābu Republika (1971—mūsdienas) 30px
{{legend| #F0001C | Arābu Sociālistu savienība |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #1464BE | Nacionālā Demokrātiskā partija |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #A7CF40 | Brīvības un taisnīguma partija |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #C3B091 | Militārais |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #DDDDDD | Bez partijas / Neatkarīgais |border=1px solid #AAAAAA}}
Džordžs Abela
Džordžs Abela (George Abela; dzimis ) ir maltiešu politiķis. No 2009. gada 4. aprīļa līdz 2014. gada 4. aprīlim bija Maltas prezidents.
Studējis Lisabonas Maltas universitātē. Bijis futbola kluba Qormi F.C. prezidents, 1982. gadā tika ievēlēts par Maltas Futbola federācijas prezidentu. Prezidenta amatu atstāja 1992. gadā. Dž. Abela stājās Maltas prezidenta amatā.
Transakcija (informātika)
Transakcija informātikā ir vienas vai vairāku operāciju kopa, kuras tiek izpildītas kopīgi. Izpildot visas kopas operācijas atbilstoši to savstarpēji definētiem noteikumiem (piem., noteiktā secībā), transakcija tiek uzskatīta par izpildītu (notikušu), pretējā gadījumā trankacija nav izpildīta (nav notikusi). Transakciju realizāciju parasti izmanto datubāzēs, lai uzturētu to integritāti.
Transakciju apstrāde apvieno vairākas individuālas un neatkarīgas operācijas vienā nedalamāmā transakcijā un nodrošina to, ka ir korekti jāizpildās vai nu visām operācijām kopā, vai nevienai. Gadījumā, ja kādas operācijas izpildē rodas kļūda, transakcija tiek atcelta un visas transakcijas operācijas, kuras tika veiksmīgi izpildītas, padarītas par nebijušām. Sistēma tiek atgriezta tajā stāvoklī, kurš bija pirms transakcijas uzsākšanas. Ja visas operācijas izpildās bez kļūdām, transakcija tiek apstiprināta (en) un visas izmaiņas ieviestas datubāzē. Transakciju realizācija pasargā pret aparatūras un programmatūras kļūdām, kuras var atstāt transakciju nepabeigtu, piemēram, pārskaitot naudu otram cilvēkam, nauda no viena konta tiek noņemta, bet otrā netiek ieskaitīta, jo pēkšņi izslēdzās dators.
Noslogotās sistēmās transakcijas var pārklāties, proti, vairāki cilvēki vienlaidzīgi izpilda vairākas transakcijas, kuras darbojas ar vieniem un tiem pašiem datiem. Tas var radīt nopietnas, negatīvas sekas, tāpēc parasti šādas transakcijas realizē secīgi vienu pēc otras. Labākā gadījumā transakcijas šķiro pēc to darbības- tās, kas tikai lasa datus un tās, kas arī raksta datus datubāzē. Tad regulē tikai tās transakcijas, kuras raksta datus. Vienlaicīgi lasīt datus drīkst vairākas transakcijas.
Transakcijām ir jāatbilst četrām (ACID, angļu valodas akronīms) pazīmēm:
Transactie (dataopslag)
Egle
Egle var būt:
Magnēts (nozīmju atdalīšana)
Magnēts var būt:
Pirmais karagājiens uz Sontaganu (1211)
Pirmais karagājiens uz Sontaganu notika 1210./1211. gada ziemā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās viņu sabiedrotie Gaujas un Daugavas līvi un leti, ko vadīja Rūsiņš, Kaupo, Ninnus un Dabrelis, kā arī Pleskavas krievi. Karagājiens notika caur bīskapam pakļauto Metsepoles novadu gar jūru uz tam kaimiņos esošo Sontaganas novadu.
Krusta karotāji četrās dienās ieņēma Mālinnas pili un vēl trīs citas pilis, izlaupīja Sontaganu un tās kaimiņu novadus. Atbildes karagājienā igauņi iebruka Mestepolē, bet bez kaujas atkāpās pārspēka priekšā.
Jelgavas pamiers
Sarunas
1622. gada 5. jūlijā lietuviešiem izdevās atgūt Jelgavu un 17. jūlijā zviedru karalis Gustavs II Ādolfs ierosināja Jelgavas pilī sākt pamiera sarunas. Sarunu sākumā karalis piedāvājis Lietuvas hetmanim Kristapam Radvilam noslēgt pret Poliju vērstu Zviedrijas-Lietuvas ūniju, bet Kristaps Radvils pieprasīja atdot zviedru ieņemto Rīgu. Gustavs Ādolfs pārtrauca sarunas, tomēr pēc hercoga Frīdriha ierosmes tās atsākās 26. jūlijā. Zviedri pieprasīja brīvas armijas pārvietošanās tiesības Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijā, Kurzemes ostu brīvu izmantošanu, aizliegumu hercogistē ierīkot poļu-lietuviešu kara nometnes un cietokšņos uzņemt poļu karavīrus, kas jāapstiprina arī Polijas karalim.
Savukārt hercogs Frīdrihs sarunu laikā centās panākt Kurzemes un Zemgales hercogistes neitralitātes statusa atzīšanu no Zviedrijas un Lietuvas pusēm. Abu valstu armiju pārvietošanai starp Lietuvu un Zviedru Vidzemi viņš piedāvāja Biržu — Sēlpils ceļu un pieprasīja atdot okupētās Bauskas, Jelgavas un Tukuma pilis. Ostas viņš bija gatavs atvēlēt brīvai tirdzniecībai, bet ne armijas ievešanai, savukārt Polijas karaļa piekrišanu solījās iegūt tuvākā seima laikā. Lai atbalstītu savu vīru pamiera sarunās, Hercogiene Elizabete Magdalēna izvērsa plašu saraksti ar dažādu valstu valdniekiem un viņu sievām.
Pamiera nosacījumi
Polija—Lietuva piekrita uz laiku atteikties no zviedru ieņemtās Vidzemes daļas, jo 1621. gada 16. septembrī zviedru karaspēks pēc mēnesi ilga aplenkuma bija ieņēmis Rīgu. Pamiers paredzēja, ka tikai Pārdaugavas hercogistes dienvidu daļa (Latgale) paliek Lietuvas tiešā kontrolē. Kurzemes un Zemgales hercogiste turpināja pastāvēt kā suverēns Polijas—Lietuvas lēnis.
Parazaurolofs
Parazaurolofi ir putniegurņa dinozauru kārtas dzīvnieki. Tie dzīvoja vēlā krīta periodā tagadējās Ziemeļamerikas teritorijā pirms 76-73 miljons gadiem.
Salājs (Mākoņkalna pagasts)
Salājs (arī Solojs, Soloja ezers, Solovja ezers, Solovju ezers, Solovejas ezers) ir caurteces ezers Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā uz robežas ar Krāslavas novada Andrupenes pagastu. Ietilpst Rāznas nacionālā parka teritorijā. Ļoti izrobota ezerdobe, līkumota krasta līnija (tās garums 14,6 km). Ezera rietumu galu, kas atdalīts ar 10 m platu caurteci, sac par Mazo Soloju. Ezerā 10 ar krūmiem apaugušas salas ar kopējo platību 9,1 ha. Krasti zemi, lēzeni, slīpi. Dibens dūņains, mālains, vietām akmeņains, siekstains. Cauri ezeram tek Maltas upe, kas augšpus Salāja līdz Lielajam Iļzam saucas par Mostovuhu. Ietek deviņi strauti. Ezera rietumu galā Milkas pilskalns. Ir peldvieta.
Sadraudzības jūra
Sadraudzības jūra ir Dienvidu okeānam piederīga malas jūra Antarktīdas piekrastē. Jūru 1962. gadā izdalīja padomju antarktiskā ekspedīcija, nosaucot to par Sadraudzības jūru par godu dažādu valstu kopējam izpētes darbam Antarktīdā.
Ģeogrāfija
Rietumos atrodas Kosmonautu jūra, bet austrumos - Deivisa jūra. Sadraudzības jūra plešas aptuveni no 56°A līdz 80°A garuma grādam. Tuvākā sauszeme ziemeļu virzienā - Pakistānas piekraste un Indijas rietumu piekraste.
Dienvidu daļā, virs kontinentālā šelfa dziļums mazāks par 500 m, savukārt ziemeļu daļā vairāk kā 3 000 m. Jūru klāj dreifējošais ledus, daudz aisbergu, tai skaitā ļoti lieli.
Jūras krastā, sākot no rietumiem, ir šādi ģeogrāfiski objekti:
Jūras krastā atrodas Austrālijai piederošās Antarktīdas izpētes stacijas Mosona (1955) un lielākā Austrālijas stacija Deivisa (1957).
UTC+6:30
UTC+6:30 atbilst šīm laika zonām:
Rikardo Džakoni
Rikardo Džakoni (Riccardo Giacconi) (dzimis 1931. gada 6. oktobrī) ir itāliešu izcelsmes ASV astrofiziķis. 2002. gadā viņš ieguva Nobela prēmiju fizikā par rentgenstaru astronomijas izveidi un rentgenteleskopa radīšanu.
Džakoni studēja Milānas Universitātē, kur 1954. gadā aizstāvēja disertāciju. 1956. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi ASV un kļuva par naturalizētu ASV pilsoni.
Brambijs
Brambijs ir savvaļā dzīvojoša zirgu šķirne. Brambijus var sastapt visā Austrālijā, bet visvairāk to ir Austrālijas kalnos dienvidaustrumos. Austrālijā dzīvo visvairāk savvaļas zirgu pasaulē. Brambiju skaits pārsniedz pat mustangu skaitu Amerikas prērijās. Reizēm kāds brambijs tiek pieradināts, parasti to lieto kā darba zirgu vai jājamzirgu. Ir daudz diskusiju par šiem zirgiem Austrālijā, jo daži tos uzskata par kaitēkļiem dabas ekosistēmai, lauksaimniecībai, privātajam īpašumam, bet citi tos vērtē kā Austrālijas kultūras mantojumu un ar tiem lepojas, veidojot brambijiem dabas parkus, kur tie varētu būt drošībā. Brambiju skaits Austrālijā tiek regulēts, tos medījot.
Brambiji ir pēcteči zirgiem, kas kādreiz piederēja pirmajiem eiropiešiem, kuri ieradās kopā ar saviem Eiropas zirgiem apgūt jauno zemi. Tie bija tīrasiņu zirgi, arābu zirgi, dažādas britu poniju šķirnes, kā arī britu darba zirgu šķirnes. Šķirne augumā ir neliela, augstums skaustā 135—150 cm. Tomēr zirgi ir ātri, spēcīgi un tempermentīgi.
Vēsture
Ir vairākas versijas, kā zirgi ieguva savu vārdu — brambiji. Pirmā leģenda vēsta, ka no Anglijas 1791. gadā Austrālijā ieradās Džeimss Brambijs, pildot karavīra pienākumus Ņūsausvelsas korpusā, viņš esot pildījis arī kalēja pienākumus. 1804. gadā Džeimss Brambijs aizbrauca uz Tasmaniju, atstājot savus zirgus ganoties savvaļā Jaundienvidvelsas apkārtnē. Kad vietējiem iedzīvotājiem kāds prasīja, kam pieder zirgi, tie vienmēr atbildēja Brambija.
Cita versija ir tāda, ka brambiji savu vārdu ir ieguvuši no aborigēnu valodas. Aborigēnu vārds "barumbi" nozīmē "mežonīgs". Bandžo Patersons ievadvārdos savai poēmai "Brambiju skrējiens", kas sarakstīta 1894. gadā, raksta, ka brambijs nozīmē — brīvi skrienošs zirgs. Vēstulē, kas rakstīta 1896. gadā un nosūtīta Sidnejas "Morning Herald" laikrakstam, teikts, ka barumbiji ir vārds zirgiem, ko lieto aborigēnu cilvēki.
Ir versija, ka netālu no Kvīnslendas šata Burneta pilsētiņas ir upīte Baramba. Šeit tika nodibināta kolonija, kas vēlāk tika sagrauta, un apdzīvotās vietas zirgi izbēga savvaļā. Versijas ir daudzas un dažādas, tomēr pirmā drukātā versija, kas skaidro, ka brambiji ir savvaļas zirgi Kvīnslendas štatā, ir Melburnas avīze 1880. gadā.
Frānsiss Bēkons
Frānsiss Bēkons, pirmais Sentolbanas vikonts (en, dzimis, miris ) bija angļu filozofs, valstsvīrs un esejists. Visplašāk pazīstams kā zinātniskās metodes izstrādātājs, un no šī viedokļa Bēkonu var uzskatīt par mūsdienu zinātnes un zinātniskās revolūcijas aizsācēju. Filozofijas virziena empīrisma aizsācējs un indukcijas izziņas metodes attīstītājs.
Biogrāfija
Bēkons dzimis 1561. gadā Londonā dižciltīga augsta valsts ierēdņa sera Nikolasa Bēkona un viņa sievas lēdijas Annas ģimenē. Bēkona tēvs bija Lords - Lielā Zīmoga Glabātājs. Bēkons iesākumā izglītību ieguva mājas apstākļos, vēlāk studēja jurisprudenci Kembridžas Universitātē. 1576. gadā kopā ar angļu sūtni Francijā devās uz ārzemēm, tomēr 1579. gadā, sakarā ar tēva nāvi, atgriezās Anglijā, kur darbojās kā advokāts. 1584. gadā viņš kļuva par Anglijas Parlamenta locekli, kur 1586. gadā atklāti atbalstīja Marijas Stjuartes sodīšanu ar nāvi. Parlamenta laikā pieslējās karalienes Elizabetes I favorītam Robertam Devero, otrajam Eseksas grāfam, kurš uzdāvināja Bēkonam lauku īpašumu. Vēlāk attiecības ar grāfu Eseksu tika sarautas, bet, kad grāfam Esekss tika apvainots valsts nodevībā, Bēkons uzstājās ar apsūdzībām pret grāfu.
Kad tronī kāpa karalis Džeimss I, Bēkons sāka straujāk virzīties pa karjeras kāpnēm. 1606. gadā Bēkons apprecēja četrpadsmitgadīgu tirgotāja meitu Alisi Berhemu, tomēr laulība bija neveiksmīga. 1613. gadā Bēkons kļuva par galveno prokuroru (attorney general), bet 1618. gadā - par Lordu-kancleru. 1621. gadā Bēkona karjera aprāvās. Parlamenta komisija apsūdzēja Bēkonu korupcijā, un viņam tika liegts ieņemt augstus amatus. Bēkonu ieslodzīja Tauerā, tomēr ieslodzījums ilga tikai dažas dienas. Vēlāk Bēkons proponēja savu nevainību, bet uzņēmies vainu, lai glābtu karali no skandāla. Miris 1626. gada 9. aprīlī pēc saaukstēšanās, izmēģinot sniega izmantošanu gaļas uzglabāšanai.
Frānsisa Bēkona pazīstamākie darbi un idejas
Frānsiss Bēkons radījis daudzas esejas.
Stenlijs Metjūss
Sers Stenlijs Metjūss ( — ) bija angļu futbolists. Bieži uzskatīts par vienu no Anglijas futbola labākajiem futbolistiem, viņš ir vienīgais spēlētājs, kas ir ticis iecelts bruņinieku kārtā, kamēr vēl spēlējis, kā arī pirmais Zelta bumbas ieguvējs un pirmais FWA gada labākais futbolists. Viņa iesaukas bija dribla burvis un triku meistars. Būdams veģetārietis un atturībnieks, viņš uzturēja savu fizisko formu pietiekami, lai varētu spēlēt augstākajā līmenī līdz 50 gadu vecumam, vecākais spēlētājs, kurš jebkad ir spēlējis Anglijas augstākajā futbola divīzijā, un nospēlējis savu pēdējo oficiālo spēli 1970. gadā, 55 gadu vecumā, spēlējot Paulas "Hiberinas" Maltā, kuru viņš arī trenēja. Metjūss bija arī starp pirmajiem spēlētajiem, ko uzņēma Anglijas futbola slavas zālē 2002. gadā, lai godinātu viņa ieguldījumu Anglijas futbolā.
Sasniegumi
Blackpool
Individuālie sasniegumi
UTC+5:45
UTC+5:45 atbilst šīm laika zonām:
Kā standarta laiks (visu gadu)
Tas ir aptuvens Katmandu vietējais laiks.
Saskačevana
Saskačevana (en) ir viena no Kanādas desmit provincēm. Province atrodas Kanādas dienvidcentrālajā daļā, bez izejas pie jūras vai okeāna. Province dienvidos robežojas ar ASV Montānas un Ziemeļdakotas štatiem, rietumos ar Albertu, ziemeļos ar Ziemeļrietumu teritorijām, bet austrumos ar Manitobu.
Provinces kopējā platība ir 651 900 km², pēc 2016. gada provizoriskajiem datiem provincē dzīvo 1 142 570 iedzīvotāji. Tā ir piektā lielākā Kanādas province pēc platības un un sestā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. Provinces administratīvais centrs ir Ridžaina, bet lielākā pilsēta ir Saskatūna.
Parastā egle
Parastā egle (la) ir vienmāju priežu dzimtas skujkoks. Plaši izplatīta kokaugu suga Latvijā — otrajā vietā aiz. Parastās egles mūža ilgums ir 200—300 gadu. Tā var sasniegt līdz 40 m augstumu. Parastajai eglei ir konusveida vainags ar atstāvošiem vai mazliet nokareniem zariem. Miza sarkanbrūna vai pelēka, atlobās sarkanbrūni līdz sarkandzelteni. Skujas pa 1, tumšzaļas, četršķautņainas, ar kātiņu, pie koka paliek 5—7, reizēm pat 10 gadus. (skujai nobirstot, kātiņš paliek pie dzinuma). Parastā egle sāk ziedēt 25—30 gadu vecumā. Eglei ir sekla sakņu sistēma, novietota virsējā augsnes slānī. Ja egļu audze nav aizsargāta no valdošā vēja puses ar citu audzi vai mežmalas kokiem, tās bieži izgāž vējš. Egles zied maijā, un čiekuri ienākas tā paša gada oktobrī. Sēklas izbirst pavasarī — martā, aprīlī, tās ir tikpat lielas kā parastajai priedei, bet, kopā sabērtas, ir brūnā krāsā. Egles aug barības vielām bagātākās augsnēs nekā priedes, bet slikti panes pārpurvošanos. Parastā egle ir izteikti ēncietīga suga. Ilgi var augt citu koku noēnojumā.
Egles bojā daudzi kukaiņi un to kāpuri, galvenokārt vaboles (egļu astoņzobu mizgrauzis) un tauriņi (egļu mūķene, egļu čiekuru tinējs). Lielu ļaunumu nodara arī sakņpiepes izraisītā sakņu trupe.
UTC+5:30
UTC+5:30 atbilst šīm laika zonām:
Rafaels Diass
Rafaels Diass (Raphael Díaz; dzimis 1986. gada 9. janvārī) ir šveiciešu hokejists, aizsargs, Šveices hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) pārstāv Šveices hokeja līgas komandu EV Zug.
Spēlētāja karjera
2014. gada oktobrī Diass pievienojās Kalgari "Flames" rindām, tās rindās aizvadot 56 spēles. Nākamajā sezona aizvadīja 36 spēles AHL komandā Hartfordas "Wolf Pack". 2015. gada decembrī noslēdza piecu gadu līgumu ar EV Zug, komandai pievienojoties vien pēc sezonas beigām. Pēc 2016.—17. gada sezonas noslēguma tika iecelts par komandas kapteini.
Šveices hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā. Diess spēlējis arī 2010.un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 2008. un 2011. gada Pasaules čempionātos.
Vads (armija)
Vads ir taktiska bruņoto spēku apakšvienība, kurā parasti ir apmēram no trīsdesmit līdz piecdesmit karavīru. Vads parasti sastāv no divām līdz četrām nodaļām. Trīs līdz seši vadi veido rotu. Vads var pildīt arī patstāvīgus uzdevumus. Vadu parasti komandē leitnants vai virsleitnants.
Vada lielums un apakšvienību skaits tajā ir atkarīgs no konkrētās valsts militārās struktūras, ieroču šķiras (piemēram, izlūkvads, tanku vads u.c.) un miera vai kara apstākļiem.
Latvijas Nacionālajos Bruņotajos spēkos vads ir viens no karaspēka apakšvienību veidiem.
Karloss Sainss
Pārstāvot Volkswagen rūpnīcas komandu, Sainss ir piedalījies vairākos Dakaras rallijos, 2010. gadā izcīnot uzvaru. Viņš ir arī divkārtējs Spānijas čempions rallijā un 1997. gada Čempionu čempions.
UTC+4:30
UTC+04:30 atbilst šīm laika zonām:
Sniegbaltīte
"Sniegbaltīte" (de, oriģinālā: Sneewittchen) ir 19. gadsimta vācu pasaka, kas ar laiku izplatījusies pārējā Eiropā, mūsdienās šī ir viena no pasaulē populārākajām pasakām.
Pasaka pirmoreiz tikusi publicēta 1812. gadā brāļu Grimmu pasaku kolekcijā. Grimmi savu pēdējo pasakas versiju publicēja 1854. gadā.
Pasaka ir par Sniegbaltīti, kas piedzima karalienei, kura pēc dzemdībām mira. Tā kā viņa pēc vairākiem gadiem pārspēja jauno karalieni skaistumā, tika likts Sniegbaltīti nogalināt. Tomēr Sniegbaltītei izdevās pierunāt nenogalināt viņu, pēc tam viņa devās dziļi mežā, kur apmetās pie septiņiem rūķīšiem. Vēlāk, uzzinājusi, ka Sniegbaltīte vēl ir dzīva, karaliene centās viņu nogalināt ar matu sukas palīdzību, tomēr neveiksmīgi. Vēlāk karaliene viņai iebaroja indīgu ābolu, pēc kura ieēšanas Sniegbaltīte mira. Sniegbaltīti ievietoja zārkā, kuru pēc kāda laika ievēroja princis, kas ieguva zārku savā īpašumā. Pēc zārka nesēju paklupšanas Sniegbaltīte atmodās, kad no mutes izkrita apēstais ābola gabals. Vēlāk notika Sniegbaltītes un prinča kāzas, uz kurām bija ieradusies arī ļaunā karaliene.
Stāsta oriģinālajā versijā Sniegbaltīti gribēja nogalināt viņas bioloģiskā māte, nevis pamāte, jo "Sniegbaltīte bija vainojama pie tā, ka viņa vairs nebija skaistākā sieviete pasaulē". Māte pavēlēja medniekam meiteni nogalināt un viņai atnest plaušas un aknas, lai varētu tās izvārīt un apēst.
Pēc pasakas motīviem tika 1912. gadā iestudēta Brodvejas izrāde un 1937. gadā izdota filma "Sniegbaltīte un septiņi rūķīši", tāpat ir tapuši vairāki citi darbi un dažādos darbos izmantots arī Sniegbaltītes tēls.
Metameklētājs
Metameklētājs ir meklēšanas rīks, kas sūta lietotāju pieprasījumus ar vairākām citām meklētājprogrammām un / vai datubāzēm apkopo rezultātus vienotā saraksta vai parāda tos atkarībā no to avota. Metameklētāji dod iespēju lietotājiem ievadīt meklēšanas kritērijus vienreiz, bet piekļūt vairākiem meklētājiem vienlaicīgi. Metameklētāji darbojas uz pieņēmumu, ka Internets ir pārāk liels, lai vienā meklētājprogramma indeksēt to visu, un ka plašākus meklēšanas rezultātus var iegūt, tos apvienojot no vairākām meklētājprogrammām. Tas arī paglābj lietotāju no nepieciešamības izmantot vairākas meklētājprogrammas atsevišķi.
Darbība
Metameklētāji veido tā saucamo virtuālo datu bāzi. Tie neveido kādas fiziskas datubāzes vai katalogus internetā. Gluži pretēji, tie pieņem lietotāja pieprasījumu, nodod to uz vairākām citām datu bāzēm un pēc tam apkopo rezultātus, pamatojoties uz konkrētu algoritmu rezultātiem.
Nav divu vienādu metameklētāju. Daži meklē tikai starp populārākajām meklētājprogrammām, kamēr citi meklēt arī mazāk zināmos meklētājos, intereškopās un citās datu bāzēs. Tie atšķiras arī pēc tā, kā rezultāti tiek uzrādīti un pēc tā cik daudz meklētājprogrammas tiek izmantotas. Daži uzrāda rezultātus saskaņā ar citām meklētājprogrammām vai datu bāzēm, savukārt citi rezultātus rāda atkarībā no rezultātu būtiskuma, bieži vien slēpjot kura meklētājprogramma sniedza konkrētos rezultātus. Metameklētājs sniedz lietotājam konkrētu labumu — tas novērš rezultātu dublicēšanos, kā arī grupējot rezultātus secībā, kurā būtiskākie rezultāti ir saraksta augšgalā.
Meklētājprogrammas bieži atšķiras arī pēc to meklēšanas pieprasījumu sintakses. Piemēram, dažas meklētājprogrammas ļauj izmantošana vārdu "un" bet citām nepieciešams "+" un citām nepieciešama tikai atstarpe, lai apvienotu vārdus. Labākie metameklētāji mēģina šo meklēšanas pieprasījumu arī tā veidot, lai konkrētā meklētājprogramma šo pieprasījumu saprastu.
Rezultātu kvalitāte
Rezultāti metameklētājiem var atšķirties pamatojoties uz daudziem mainīgajiem lielumiem. Taču pat visvienkāršākais metameklētājs meklē vairāk nekā viena vienīga meklētājprogramma. No otras puses, tiek teikts, ka rezultāti ir mazāk būtiski, jo metameklētājs nevar zināt kādas iekšējās "alķīmijas" veic katra meklētājprogrammu, lai iegūtu konkrētos rezultātus (metameklētājam nav nekādas tiešas piekļuves meklētājprogrammu datu bāzēm).
Metameklētāji tiek dažkārt izmantoti vertikālās meklēšanas portālos, un, lai dziļajā vai neredzamajā globālajā tīmeklī (invisible web, deep web)
Auglis (anatomija)
Auglis ir cilvēka dīglis no devītās attīstības nedēļas līdz piedzimšanai. Augļa attīstība notiek apmēram 280 dienu jeb desmit grūtniecības mēnešus, kur viens grūtniecības mēnesis atbilst 28 dienām.
Par dzīvotspējīgu auglis kļūst jau septītajā grūtniecības mēnesī, desmitajā grūtniecības mēnesī auglis jau ir pilnībā attīstījies, piedzimst bērns. Jaundzimušais parasti ir vidēji 50 cm garš un 3,2—3,5 kg smags.
Biskajas province
Biskaja (es; eu) ir viena no trijām provincēm Basku Zemes autonomajā novadā, Spānijā. Tās pārvaldes centrs atrodas Bilbao, kas ir arī lielākā Basku Zemes pilsēta.
Demogrāfija
No Biskajā dzīvojošajiem 1 133 444 iedzīvotājiem, 35% dzīvo provinces galvaspilsētā, Bilbao, un 88% — Bilbao aglomerācijā. Biskajas iedzīvotāju blīvums ir 512,34 cilvēki uz km².
Gernika, pilsēta, kas tiek uzskatīta par Basku zemes garīgo centru, arī atrodas Biskajas provincē.
Pārējās nozīmīgākās provinces pilsētas ir — Barakalda, Gečo, Portugalete, Durango, Basauri, Galdakao un Balmaseda. Biskajas provincē ir 111 municipalitātes.
Vitorio Gasmans
Vitorio Gasmans (Vittorio Gassman, dzimis Dženovā, miris  Romā) bija vācu cilmes itāļu teātra un kino aktieris un kinorežisors. Itāļu iesauka Il Mattatore.
Pirmās lomas teātrī — 1943. gadā. No 1946. gada — kino. Piedalījies vairāk nekā 120 filmās, sākot ar neoreālistu darbiem līdz itāļu komēdijām. 1975. gadā ieguva Kannu kinofestivāla balvu par labāko vīrieša lomu filmā "Sievietes smarža" (Profumo di donna). Tēlojis arī Holivudas filmās.
Robijs Faulers
Roberts Bernards 'Robijs' Faulers (Robert Bernard 'Robbie' Fowler, dzimis, Liverpūlē, Anglijā) ir bijušais angļu futbolists. Pašlaik Faulers ir Indijas Superlīgas komandas SC East Bengal galvenais treneris.
Klubu karjera
Liverpool
Jukona
Ģeogrāfija
Ziemeļos Jukonu apskalo Boforta jūra (daļa no Ziemeļu Ledus okeāna), austrumos tā robežojas ar Ziemeļrietumu Teritorijām, dienvidos ar Britu Kolumbiju, bet rietumos ar Amerikas Savienoto Valstu štatu Aļasku. Jukona platība ir 482 443 km2, tā ir devītā lielākā Kanādas pirmā administratīvā iedalījuma vienība (4,8% no Kanādas platības).
Jukona no visām pusēm ieskauj kalni — dienvidrietumos Senteliasa kalni, dienvidos Peli klani, austrumos Makenzi kalni, ziemeļos Ričardsona kalni, bet rietumos Ogilvi kalni. Jukonas centrālajā daļā atrodas salīdzinoši līdzenais Jukonas plato. Senteliasa kalnos atrodas ne tikai Jukonas, bet arī Kanādas augstākā virsotne — Logans.
Jukonas upes plūst ziemeļrietumu virzienā. Lielākā upe ir Jukona, no kuras nosaukuma radies teritorijas nosaukums. Teritorijas klimats ir vēss un sauss. Jukonas ziemeļos ir tundra, kur valda aukstums un nav koku.
Iedzīvotāji
2016. gadā Jukonā dzīvoja 37,8 tūkstoši iedzīvotāju. No tiem aptuveni piektā daļa ir Amerikas pamatiedzīvotāji, kuri galvenokārt runā atapasku valodās. Pārējie iedzīvotāji ir eiropiešu ieceļotāju pēcteči vai arī eiropiešu un Amerikas pamatiedzīvotāju pēcteči. Lielākā daļa no viņiem runā angļu valodā. Nelielas grupas izmanto arī franču valodu vai kādu no Amerikas pamatiedzīvotāju valodām.
Divas trešdaļas no Jukonas iedzīvotājiem dzīvo teritorijas administratīvajā centrā Vaithorsā. Nākamās lielākās pilsētas ir Dousona un Votsonleika. Citās apdzīvotajās vietās dzīvo daži simti iedzīvotāji vai pat mazāk par simts.
Saimniecība
Zivjsaimniecība un kažokādu ieguve ir nākamās nozīmīgākās Jukonas saimniecības nozares. Lielā nozīme ir lašu dzimtas zivju ieguvei. Kažokādas iegūst no lūši, lāčiem, lapsām, polārlapsām, caunām un tiņiem. Lauksaimniecībai ir ļoti maza loma Jukonas saimniecībā.
Vēsture
Pirmie cilvēki mūsdienu Jukonas teritorijā ieradās no Āzijas aptuveni pirms 60 tūkstošiem gadu. Ieceļošana no Āzijas beidzās aptuveni pirms 10 tūkstošiem gadu. Laika gaitā šo ieceļotāji pēcteči ir attīstījuši dažādas Amerikas pamatiedzīvotāju kultūras.
Jukona bija viena no pēdējām teritorijām Ziemeļamerikā, kur ieradās eiropieši. 1840. gadā Jukonā ieradās Hudson's Bay Company pētnieki un kažokādu tirgotāji. Apvienotā Karaliste bija devusi šim uzņēmumam pilnīgu kontroli pār Kanādas rietumu teritorijām, tajā skaitā, pār Jukonu. 1870. gadā uzņēmums pārdeva šīs zemes jaunizveidotajai Kanādas valstij. Tajā laikā tā nebija atsevišķa administratīvā vienība, bet gan daļa no Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijām.
1896. gadā pie Klondaikas upes tika atrasts zelts un sākās zelta drudzis. Jukonā ieradās aptuveni 100 tūkstoši cilvēku, cerībā kļūt bagātiem. Tā rezultātā tika uzbūvēta Dousonas pilsēta, kas tajā laikā bija Kanādas rietumu lielākā pilsēta. Tomēr Klondaikas zelta drudzis turpinājās tikai līdz 1899. gadam, tad tas apsīka.
1898. gadā Jukona atdalījās no Ziemeļrietumu Teritorijām un kļuva par patstāvīgu administratīvo iedalījuma vienību. Tās oficiālais nosaukums bija Jukonas Teritorija. 1953. gadā Jukonas administratīvais centrs tika pārcelts no Dousonas uz Vaithorsu. 2003. gadā teritorijas nosaukums oficiāli tika mainīts no Jukonas Teritorija uz Jukona.
Spektroskopija
Spektroskopija (de; cēlies no la — ‘aina, parādība’ un el, -skopein — ‘skatīties’) ir fizikas nozare, kas pēta elektromagnētiskā starojuma spektrus.
Tiek pētīti gan dažādi elektromagnētiskā starojuma veidi un diapazoni, gan paši starojumu avoti vai vielas mijiedarbība ar starojumu. Uz šīs nozares pamata izveidojās gan kvantu mehānika, gan kvantu elektrodinamika.
Spektroskopijā pirmos novērojumus 1666. gadā veicis angļu fiziķis Īzaks Ņūtons.
Pielietojums
Ar spektroskopijas metodēm var tikt iegūta visbagātākā informācija par vielas uzbūvi. Tā, piemēram, izmantojot spektroskopijas analīzi zvaigžņu pētniecībā, no zvaigznes izstarotās gaismas ir iespējams noteikt tās ātrumu, temperatūru, kā arī ķīmisko sastāvu.
Hobokena
Hobokena (en) ir pilsēta ASV ziemeļrietumos, Ņujorkas aglomerācijā, Hudzonas upes labajā krastā iepretim Manhatanai.
UTC+9
UTC+9 atbilst šīm laika zonām:
Hobokena
Pirmā pasaules kara laikā pilsētas vācu iedzīvotāju tika deportēti uz citām vietām, bet Hobokena kļuva par galveno bāzi karaspēka pārsūtīšanai uz Eiropu. Caur Hobokenas ostu uz karu devās vairāk kā 2 miljoni ASV karavīri, tāpēc radās teiciens par drīzu tikšanos "debesīs, ellē vai Hobokenā" (Heaven, Hell or Hoboken). Starp pasaules kariem pilsētas iedzīvotāju sastāvs mainījās un vairākumu ieguva itāļu un īru izcelsmes ļaudis.
Hobokenā atrodas Stīvensa Tehnoloģiskais institūts.
Cilvēki
Hobokenā dzimuši:
Vēžveidīgie
Vēžveidīgie (Crustacea) ir posmkāju tipa apakštips. Vairākums vēžveidīgo dzīvo brīvi ūdenī, daļa pārgājusi uz parazītisku dzīves veidu (karputis, daudzi airkāji), daži mīt mitrās vietās uz sauszemes (mitrenes). Pasaulē ir ap 55 000 sugu, Latvijā virs 240 sugām.
Ārējā morfoloģija
Vēžveidīgajiem ir 2 pāri taustekļu un 3 pāri mutes orgānu. Pie visiem ķermeņa posmiem var būt ekstremitātes. Ķermenis posmains. Atbilstoši ķermeņa posmiem arī ārējais hitīna skelets dalīts posmos jeb segmentos. Katram posmam primāri l pāris ekstremitāšu. Abos ķermeņa galos l posms bez ekstremitātēm. Priekšējais posms jeb akrons vienmēr saaudzis ar nākamajiem galvas posmiem un nav atšķirams. Pakaļējais posms jeb telsons parasti labi attīstīts, zemākajiem vēžiem ar dakšiņu (furca). Pārējos ķermeņa posmus apvieno 3 nodalījumos — galvā, krūtīs un vēderā. Galva (cephalon) sastāv no 5 posmiem. Bieži ar galvu saaug 1 vai vairāki nākamie posmi un izveido galvkrūtis (cephatothorax). No galvas aizmugurējās malas bieži izaug ādas kroka (carapax), kas vairāk vai mazāk sedz ķermeni no augšas un sāniem (Notostraca vairogs, ūdensblusu un gliemeņvēžu čaula, dažu augstāko vēžu vairāk vai mazāk pārkaļķotā krūšu bruņa). Zemākajiem vēžiem krūšu un vēdera posmu skaits dažāds; augstāko vēžu krūtis sastāv no 8, bet vēders no 6 posmiem. Pirmais ekstremitāšu pāris — antenulas jeb pirmie taustekļi var būt visai dažādi izveidotas un izpildīt dažādas funkcijas. Augstāko vēžu antenula sastāv no mazposmaina kāta (pedunculus) un daudzposmainas vicas (flagellum), pie pēdējās bieži ir papildvica (flagellavi accessorium). Pārējās ekstremitātes izveidotas pēc vienota plāna kā šķeltkājas, kas sekundāri var ļoti pārveidoties. Šķeltkājas pamattipam uz vienposmainas līdz trīsposmainas pamatdaļas — protopodita ir divposmaini zari: iekšējais — endopodits un ārējais — eksopodits. Protopodita gala posmu sauc par bazipoditu. Augstāko vēžu krūšu kāju endopodits tipiskā gadījumā sastāv no 5 posmiem: ischium, merus, corpus, propodus jeb metacarpus un, dactylus. Krūšu kājas gals reizēm pārveidots tvērējorganā — spīlēs (chela), ko veido mazkustīgais dactylus un propodus izaugums. Par neīstām spīlēm (subchela) runā tad, ja attiecīga propodus izauguma nav un dactylus ir ļoti kustīgs (līdz 180°). Pie šķeltkājām pieder vispirms 4 nākamie galvas ekstremitāšu pāri, kas atrodas pie 2.—5. posma. Uz 2. posma ir antenas jeb otrie taustekļi, pie 3.—5. posma mutes orgāni: augšžokļi (mandibulae), pirmie apakšžokļi (maxillulae), otrie apakšžokļi (maxillae). Seko krūškājas jeb torakopodi un vēderkājas jeb pleopodi. Ja pirmie 3 krūškāju pāri (galvenokārt augstākajiem vēžiem) pārveidojušies un noder barības iegūšanai vai apstrādāšanai, tad tās sauc par žokļkājām (gnathopoda, maxillipedes). Krūškājas, kas atrodas aiz žokļkājām, noder galvenokārt kustībām, un tās sauc par ejkājām, peldkājām vai pereiopodiem. Vēderkāju pēdējie pāri reizēm atšķiras no iepriekšējiem, un tad tās sauc par lēcējkājām jeb uropodiem. Lēcējkājām atbilstošo vēdera nodalījumu sauc par urosomu pretstatā pirmajiem vēdera posmiem jeb metasomai.
Vairošanās un attīstība
Vēžveidīgie ar nedaudziem izņēmumiem (Cirripedia, Rhizocephala) ir šķirtdzimumu dzīvnieki. Vēžveidīgo olu drostalošanās ir atšķirīga: zemāko vēžu grupā plaši izplatīta ir pilnīgā drostalošanās; augstākajiem vēžiem pārsvarā ir virspusējā drostalošanās. Postembrionālā attīstība var būt vienkārša vai salikta. Sākotnēji vēžveidīgie attīstās ar pārvēršanos. Vēžveidīgo kāpurs — nauplijs (nauplius) — ir olveida, nesegmentēts, ar trim pāriem ekstremitāšu, kas atbilst pieaugušā īpatņa trim priekšējiem galvas ekstremitāšu pāriem. Parādoties aiz mandibulām ekstremitāšu aizmetņiem, sākas nākamā fāze, t. i., metanauplija fāze. Kāpura attīstība ir sarežģīta, bet dažos gadījumos kāpura var arī pavisam nebūt. Tad no olas iznāk pieaugušajam visai līdzīgs īpatnis (epimorfoze — tiešā attīstība). Epimorfoze augstākajiem vēžiem ir plaši izplatīta.
Saimnieciskā nozīme
Vēžveidīgo nozīme dabā ir ārkārtīgi liela. Vissīkākie vēžveidīgie, pirmām kārtām zarūsaiņi un airkāji, kā, piemēram, Calanus, ir ļoti svarīga sastāvdaļa gan planktonā, gan arī bentosa faunā. Savairojušies neskaitāmā vairumā saldūdens baseinos, šie sīkie vēži kopā ar kukaiņu kāpuriem ir zivju galvenā barība. Sevišķi nozīmīgi ir planktoniskie zarūsaiņi — daudzu vērtīgu rūpniecisko zivju barība. Pastāvīgi planktona patērētāji ir pelaģiskās zivis, kā arī piekrastes zonas un bentisko zivju mazuļi. Tikpat nozīmīgi zivju barībā kā zarūsaiņi ir augstākie vēžveidīgie, kas pieder pie sānpeldu jeb amfipodu un šķeltkāju jeb mizīdu kārtām. Šķeltkāji salasās milzīgos baros, apklādami no vienas vietas visu ūdens virsmu, kas tad izskatās balta kā piens. Šādās masās tie ir parasta barība citiem dzīvniekiem, it sevišķi vaļveidīgajiem, kas tos norij milzīgā daudzumā (vaļa zarnu traktā atrod vairākas tonnas šo sīko vēžu). Lielos vēžveidīgos — desmitkājus izmanto pārtikā arī cilvēks. Krievijā plaši pazīstami konservi, kurus izgatavo no milzu Kamčatkas krabja — Paralithodes camtschaticus, kas pieder pie vēžiem ar vidēji garu asti. Konserviem izmanto garās ejkājas un spīles. Rietumeiropā, sevišķi Norvēģijā un Anglijā, tāda pati nozīme ir omāram — Homarus gammarus un langustam — Palinurus vutgaris, kurus ne vien rūpnieciski zvejo, bet arī audzē. Garneles — Crangon un Pandalus arī ir rūpnieciski objekti. Kontinentālajos ūdeņos gandrīz visās pasaules daļās iegūst pārtikai noderīgos upes vēžus Astacus. Savukārt, saimnieciski kaitīgs ir Ķīnas cimdiņkrabis (Eriocheir sinensis), kas Eiropā ievazāts no Tālajiem Austrumiem. Tas erodē upju krastus, plosa tīklus un ēd zivis.
Klasifikācija
Vēžveidīgos iedala 6 klasēs. Latvijā ir pārstāvētas 4 klases ar apm. 240 sugām.
Apakštips
Ņūbransvika
Ņūbransvika (en; fr, IPA: ) ir viena no Kanādas desmit provincēm. Province atrodas valsts austrumu daļā pie Atlantijas okeāna, tā ir viena no trim tā saucamajām Piejūras provincēm. Ziemeļrietumos province robežojas ar Kvebeku, dienvidaustrumos ar Jaunskotiju, bet dienvidrietumos ar ASV Meinas štatu.
Provinces kopējā platība ir 72 908 km2, pēc 2016. gada provizoriskajiem datiem Ņūbransvikā dzīvo 755 868 iedzīvotāji. Tā ir septītā lielākā province pēc iedzīvotāju skaita un platības. Ņūbransvikas galvaspilsēta ir Fredriktona, bet lielākā pilsēta ir Monktona.
Tā ir vienīgā divvalodīgā Kanādas province, kurā kā oficiāla valoda tiek lietota gan angļu, gan franču valoda.
Vēsture
Province oficiāli tika izveidota 1784. gadā, lai kalpotu par vienu no galvenajām vietām, kur pēc ASV Neatkarības kara tika izmetināti tūkstošiem bēgļu, kas bija izvēlējušies palikt uzticami britu monarhijai un tās valdībai.
The Supremes
The Supremes ir amerikāņu sieviešu dziedāšanas grupa, trio, kura darbojās no 1959. līdz 1977. gadam. The Supremes 1960. gados bija amerikāņu pats veiksmīgākais kolektīvs (tā čartos atradās tikai aiz leģendārajiem The Beatles) un visā pasaulē tā noteikti bija visveiksmīgākā sieviešu grupa. The Supremes galvenokārt dziedāja ritmendblūzu, popmūziku, soulmūziku un disko. No līdz  12 viņu sigli atradās Billboard Hot 100.
Pfrognera rags
Pfrognera rags ir zemesrags Antarktīdā, Flečera pussalas galējais ziemeļrietumu punkts Belinshauzena jūras krastā. Atdala Eitsa krastu rietumos no Braiena krasta austrumos, kā arī piekļaujas Ebota šelfa ledāja frontei. Zemesrags nokartēts no ASV 1961.—1966. gadu aerofotogrāfijām, nosaukts par godu USARP Bērdas stacijas ģeomagnētistam un seismologam Rejam Pfrogneram (Ray L. Pfrogner).
2009. gada Jēkabpils domes vēlēšanas
'''2009. gada Jēkabpils domes vēlēšanas''' notika 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Jēkabpils domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 11 kandidātu saraksti, kas veidoti no 163 kandidātiem. Jēkabpilī vēlēšanas notika 9 iecirkņos.
Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva LPP/LC (25,57%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 7 saraksti. Jēkabpils domes vēlēšanās piedalījās 9 370 vēlētāji jeb 52,38% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 9 353, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 9 156 vēlētāji.
Olvads
Olvads (la) ir sieviešu dzimuma zīdītāju cauruļveida dzimumorgāns. Pa olvadu pārvietojas olšūna no olnīcas un dzemdi. Parasti olvads ir pāra orgāns.
Sievietēm olvads atrodas mazajā iegurnī. Olšūna dzemdes virzienā pārvietojas ar olvada gļotādas epitēlija skropstiņu un muskuļkārtas peristaltisku saraušanās palīdzību. Pēc ovulācijas olvadā nokļūst olšūna. Olvadā notiek apaugļošanās, pēc dažām dienām dzemdē nonāk apaugļotā olšūna. Iekaisumu un saaugumu gadījumā šeit iespējama arī ārspusdzemdes grūtniecība.
Vairākumam mugurkaulnieku olvads ir pilnībā izolēts no olnīcas, savukārt veltņtārpiem, posmkājiem un adatādaiņiem tas ir tiešs olnīcas turpinājums.
Uzbūve
Olvads ir pāra orgāns, kas stiepjas no dzemdes leņķa (angulus uteri) līdz olnīcai, to nesasniedzot. Anatomiski to iedala: piltuve (infundibulum), paplašinājums (ampulla), sašaurinājums (isthmus) un dzemdes daļa (pars uterina)
Olvada sienu uzbūve
Siena veidota no 4 slāņiem - gļotādas, muskuļapvalka, subserozas un serozas.
Gļotāda
Gļotāda (tunica mucosa) veido gareniskās krokas, izklāj vienkārtains cilindrisks epitēlijs ar skropstiņām un sekretorās šūnas. Visvairāk skropstiņšūnu ir paplašinājuma daļā, bet tuvāk dzemdei to skaits samazinās. Ovulācijas laikā estrogēna ietekmē to garums palielinās. Skropstiņšūnas virza ovocītu dzemdes virzienā, kā arī attīra olvadu.
Sekretorās šūnas ir šauras, bez skropstiņām, apikāli nedaudz paplašinātas. To izdalītais sekrēts samitrina gļotādu, aizsargā gametas un atvieglo to kustību. Sekrētā ir dažādi joni, aminoskābes, olbaltumvielas, augšanas faktori, glikoze, prealbumīni, prostaglandīni, lipoproteīni, u.c. Sekretē arī aminoskābi – taurīnu, kas regulē osmolaritāti. Prealbumīni un lipoproteīni sekmē spermatozoīdu kapacitācijas procesu. Savukārt sekretētais MUC1 neļauj implantācijai notiek olvadā.
Gļotādas epitēliju var ietekmēt menstruālā cikla hormonu svārstības. Piemēram, progesterons palielina sekretoro šūnu skaitu, bet estrogēns skropstiņšūnu daudzumu un skropstiņu daudzumu.
Gļotādas saistaudi ir vāji attīstīti.
Muskuļapvalks
Muskuļapvalku (tunica muscularis) veido gludo miocītu kūlīši, daudz venozo sinusu. Teorētiski veido 3 slāņus – ārējo un iekšējo garenisko, bet vidējo cirkulāro, bet reāli ir grūti nošķirami. Visbiezākais šis slānis ir dzemdes daļā. Muskulatūras tonuss pastiprināts ovulācijas laikā.
Subseroza
Subseroza (tela subserosa) ir irdenie saistaudi ar limfvadiem, asinsvadiem un nerviem.
Seroza
Serozu (tunica serosa) veido vienkārtains plakans epitēlijs, kas piltuves brīvajā malā pāriet gļotādā.
Olvada daļu specializācija
Piltuve – atverē ir fimbriae, gļotāda labi apasiņota, daudz skropstiņšūnu. Pirms ovulācijas mm. kontrahējas, saspiežot venozus sinusus, rezultātā fimbriae uzbriest un nonāk tiešā kontaktā ar olnīcu.
Paplašinājums – raksturīgas 4-5 gareniskās krokas, kas sazarojas sīkāk. Apaugļošana notiek tieši paplašinājumā, sievietes dzimumšūna šeit spēj dzīvot 24 h, pēc 80 h sasniedz dzemdi. Šeit notiek transporta lēnā fāze (72 h), rezultātā zigota transformējas par morulu un nonāk tālāk sašaurinājumā un tad dzemdes daļā 8 h laikā (ātrā fāze) morula sasniedz dzemdes sienu.
Sašaurinājums – šajā daļā krokas ir zemākas, mazāk.
Dzemdes daļa - šeit krokas reducējas un tās kļūst zemākas. Krokās atrodas sekrēts, kur  uzkrājas spermatozoīdi, kas piesaistīti pie glikokaliksa.
Dereks Būgārds
Dereks Būgārds (en; dzimis ; miris ) bija kanādiešu hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā.
Karjeras sešas pēdējās sezonas aizvadīja NHL klubu Minesotas "Wild" un Ņujorkas "Rangers" sastāvos.
D. Būgārds savas nāves brīdī ar augumu 2,01 m bija otrs garākais spēlētājs NHL (aiz Bostonas "Bruins" hokejista Zdeno Hāras) un viņš tika iebalsots otrajā vietā biedējošāko NHL spēlētāju vidū.
viņš 28 gadu vecumā tika atrasts miris savās mājās Mineapolisā.
Sudānas futbola izlase
Sudānas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Sudānas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Sudānas futbola izlasi pārvalda Sudānas Futbola Asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1956. gadā pret Etiopiju. Sudānas izlase nekad nav kvalificējusies Pasaules kausa finālturnīram. Āfrikas Nāciju kausā Sudāna ir piedalījusies 8 reizes, 1970. gadā izcīnot savu pagaidām vienīgo čempionu titulu.
Jakubs Vorāčeks
Jakubs Vorāčeks (dzimis 1989. gada 15. augustā) ir čehu hokejists, labās malas uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) pārstāv NHL klubu Arizonas "Coyotes".
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Vorāčeks uzsāka 2005.—06. gada sezonā, kad aizvadīja vienu spēli Čehijas Ekstralīgas kluba HC Kladno sastāvā. Jau nākamajā vasarā hokejists devās uz Ziemeļameriku, nākamās divas sezonas aizvadot QMJHL līgas klubā Halifaksas "Mooseheads".
2008.—09. gada sezona bija Vorāčeka pirmā sezona NHL klubā Kolumbusas "Blue Jackets". Pēc 2010.—11. gada sezonas uzbrucējs tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers" vienību.
2012.—2013. gada NHL lokauta laikā Vorāčeks spēlēja KHL kluba Prāgas "Lev" rindās.
2021. gada 24. jūlijā Flyers aizmainīja Vorāčeku uz Kolumbusas Blue Jackets apmaiņā pret Kemu Atkinsonu.
2022. gada 6. janvārī Vorāčeks aizvadīja savu 1000. NHL spēli pret Ņūdžersijas "Devils".
Čehijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos, 2010. gadā izcīnot zelta, bet 2011. gadā — bronzas medaļas.
Jurijs Tiņanovs
Jurijs Tiņanovs (,, 1894—1943) bija ebreju cilmes krievu rakstnieks, literatūrzinātnieks, izcils Puškina dzīves un daiļrades pētnieks. Ievērojamākais J. Tiņanova darbs ir romāns "Puškins", kas autora slimības dēļ palika nepabeigts.
Dzīvesgājums
Dzimis 1894. gada 6. (18.) oktobrī Rēzeknē ārsta Nasona Tiņanova un viņa sievas fabrikantes Soras Hasjas Epšteines ģimenē. Septiņu gadu vecumā mācījās senebreju valodu (ivritu), 1912. gadā beidza Pleskavas ģimnāziju. 1912.-1918. gadā studēja Pēterburgas universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē, 1916. gadā apprecējās ar Liju Zilberi.