cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Zaņas pagasts
Latvijas Tautas Frontes Zaņas atbalsta grupa
1989. gadā Zaņinieki izveidoja Tautas Frontes atbalsta grupu Zaņā, kuru vadīja Agra Zankovska. Sapulces tika organizētas, reaģējot uz notikumiem Latvijā un Saldus rajonā. 1988. gada 15. jūlijā Saldū notika „Mazās Saldus saules” pirmais koncerts, kuras apsargāšanā iesaistījās arī zaņinieki. Koncertā pirmo reizi tika pacelts LR karogs. 1989. gada 18. novembrī piedalījās Latvijas Republikas proklamēšanas dienas manifestācijā „Par neatkarīgu Latviju” Daugavmalā. 1990. gada 21. aprīlī A.Pileckis piedalījās Daugavas stadionā Vislatvijas tautas deputātu sapulcē. 1991. gada 23. augustā pieņēma likumu „Par Latvijas Zemessardzi”, kas noteica, ka Zemessardze ir brīvprātīgs militārs sabiedrības pašaizsardzības formējums. Septembrī sākās Zemessardzes bataljonu formēšana Zaņas pagastā, pieteicās 80 vīri, bet 1991. gada 11. novembrī zemessargu zvērestu pieņēma 25 zaņenieki. 1991. gada 13. janvārī piedalījās LTF rīkotajā Vislatvijas protesta manifestācijā Rīgā. Vairākas grupas piedalījās Rīgas barikāžu aizstāvēšanā. Dišpečeru dienests organizēja braukšanas no Zaņas uz Rīgu.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kareļi (pagasta centrs), Baltais krogs, Zaņas muiža, Lībji, Silaiņi, Franči.
Transports
Kursē sabiedriskais transports, ļaujot nokļūt novada centrā, vai uz citiem pagastiem 6744 Saldus-Kursīši- Kalni (no Saldus atiet 6.05, kursē 1-6),Kalni -Kursīši - Saldus (no Kalniem atiet 7.38, kursē 1-6) 6744 Saldus-Kursīši- Kalni (no Saldus atiet 15.40, kursē 1-7),Kalni -Kursīši - Saldus (no Kalniem atiet 17.10, kursē 1-6) 7252 Saldus- Vaiņode ( no Saldus atiet 12.30, kursē 2,3, 5,6 ),Vaiņode - Saldus ( no Vaiņodes atiet 14.25, kursē 2,3,5,6) 7958 Rīga- Vaiņode- Liepāja ( no Rīgas SAO atiet 16.45, kursē 1-7),Liepāja- Vaiņode- Rīga ( no Liepājas AO atiet 3.45, kursē 1-6)
Izglītība
Jā, bijāt bērni, tas nevar būt pērn, Kā kalni drāzušies gadi. Un dažam labam sen pašam savs bērns, Daudz paziņu jaunu un radu…" /Gustavs Butelis/ Zaņas skolas 1946.gada absolventiem veltīts dzejolis
Kultūra Zaņā
Īpaša kultūras iestādes pagastā nav. Pasākumi notiek Zaņas pamatskolā, kur ir zāle ar 100 sēdvietām. 2011. gadā zāle tika pilnībā rekonstruēta un ir ieguvusi daudz patīkamāku izskatu. Lielākiem pasākumiem izmantojams arī sporta angārs - ap 200 sēdvietām, kur var uzstādīt pārvietojamo skatuvi 2x4m. Vasaras sezonā pasākumi notiek brīvdabas estrādē Baļķulejā.
Dziesma Zaņai! Vārdi G.Krauja, 1983. (dzejnieks - īstajā vārdā Gustavs Butelis,strādājis Zaņā par skolotāju), mūzika J.Pērkons, 2005. (mūziķis - dzimis un audzis Zaņā) Trīs dzirnavas tu kādreiz griezi, Kaut ceļš līdz Ventai tev nav garš. Tu mali rudzus, mali miežus, Bet visu sagandēja karš. Pie Pampāļiem vēl esi maza Kā bērns, kas nav vēl staigāt drošs, Tur tev bez lielām pūlēm kaza, Ja ieskrējusies, pāri jož. Piedz. 2 reizes Tu prati rātni tālāk tecēt Un pļavās slaidu loku mest. Tad tā kā gaiša, taisna svece Steidz dažu strautu līdzi vest. Ne alās paslēpušies blēži, Kas gaida naktī sirot iet, Tie, Zaņa bija tavi vēži, Kas šodien jau kā teika šķiet. Nevienas krāces visā ceļā, Tik gausa tu kā pesimists. Bet mana roka nepaceļas, Lai mudinātu tevi sist. Piedz. 2 reizes Tavs skaistums, kā jau upei, ievas, Jo kas bez ziediem upe gan ? Ja redzu kāda sejā nievas, Tās kļūst par ienaidnieku man. Trīs dzirnavas tu kādreiz griezi, Kaut ceļš līdz Ventai tev nav garš. Tu mali rudzus, mali miežus, Bet visu sagandēja karš. Tu esi tāda maza Gauja, Ko pamanījis tikai rets. Un labi vien, ka neesi strauja, Ne uzbāzīgi acīs lec.
Brasla (Dīvajas satekupe)
Brasla (arī Brasliņa) ir viena no Dīvajas satekupēm Ogres un Aizkraukles novados. Sākas no grāvju sistēmas Aizkraukles purva ziemeļu daļā. Augštecē tek austrumu - rietumu virzienā pa līdzenu apvidu. Lejpus Ziemlaukiem pagriežas uz dienvidiem un nolaižas Daugavas ielejā pa izteiktu ieleju. Pirms Līčiem izbūvēta Līču ūdenskrātuve. Lejpus tās gar upes labo krastu ierīkota 3,6 km gara tūristu taka. Dienvidrietumos no Skrīveriem, satekot ar Maizīti, veido Dīvajas upi.
Upi šķērso autoceļš P32 un dzelzceļa līnija Rīga - Daugavpils.
Vēršu cilts
Vēršu cilts (Bovini) ir viena no dobradžu dzimtas (Bovidae) vēršu apakšdzimtas (Bovinae) ciltīm, kas pieder pārnadžu kārtai (Artiodactyla). Tā apvieno 14 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalītas 5 ģintīs. Pazīstamākās sugas ir ūdens bifelis, bizons, jaks un sumbrs.
Daudzas vēršu cilts sugas gadu gaitā ir tikušas domesticētas. Liellops (Bos primigenius taurus) ir izmirušā savvaļas taura pasuga, mūsdienās tas tiek audzēts visā pasaulē, lai iegūtu gaļu, ādu un pienu. Citas domesticētās sugas ir ūdens bifelis (Bubalus bubalis), jaks (Bos grunniens), bantengs (Bos javanicus) un mājas gaurs (Bos frontalis).
Vēršu cilts savvaļas sugas dzīvo Āfrikā, Āzijā, Eiropā un Ziemeļamerikā.
Evolūcija
Vēršu cilts tuvākie radinieki ir dižantilopju cilts (Strepsicerotini). Kopīgais priekštecis visām vēršu dzimtas sugām dzīvoja pirms 5—8 miljoniem gadu. Pirmie no kopējās saimes nodalījās bifeļi (Bubalus) un Āfrikas bifeļi (Syncerus), tad sekoja vēršu ģints (Bos).
Lipsko apriņķis
Lipsko apriņķis ir apriņķis Polijā, Mazovijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Mazovijas vojevodistes Radomas un Zvoleņas apriņķiem, Ļubļinas vojevodistes Opoles apriņķi, kā arī Sventokšiskas vojevodistes Opatovas, Ostrovecas un Skaržisko apriņķiem.
Greenpeace
Greenpeace (tulkojumā no ) ir starptautiska nevalstiska vides aktīvistu un pacifistu organizācija. Dibināta 1971. gada 15. septembrī Kanādas pilsētā Vankūverā ar nosaukumu Don't Make a Wave Committee ar mērķi protestēt pret ASV kodoltestiem Aļaskas salā Ačitkā. Komitejas dibinātāji bija Džims un Marija Boleni (Jim Bohlen, Marie Bohlen), Irvings un Dorotija Stovi (Irving Stowe, Dorothy Stowe) un Pols Kots (Paul Cote). 1972. gadā organizācija tika pārdēvēta par Greenpeace Foundation pēc kuģa nosaukuma, ar ko tika veikts pirmais protesta brauciens 1971. gadā.
Greenpeace ir starptautiska organizācija ar 28 nodaļām 45 valstīs. Galvenā mītne atrodas Nīderlandes pilsētā Amsterdamā. Organizācija darbojas no brīvprātīgiem privātpersonu ziedojumiem un principiāli nepieņem palīdzību no valstiskām struktūrām. Galvenie organizācijas mērķi ir ar sabiedrības uzmanības pievēršanas palīdzību risināt globālās ekoloģiskās problēmas.
Aleksejs Germans
Aleksejs Germans (ru; dzimis, miris ) bija krievu kinorežisors, scenārists un aktieris. Dēls Aleksejs Germans jaunākais arī pazīstams režisors.
Biogrāfija
Aleksejs Germans dzimis 1938. gada 20. jūlijā Ļeņingradā (tagad Sanktpēterburga, Krievija) rakstnieka un dramaturga Jurija Germana un Tatjanas Ritenbergas ģimenē. Bērnībā gribēja kļūt par ārstu, bet tēva ietekmē iestājās Ļeņingradas Valsts Teātra, mūzikas un kino institūtā, ko pabeidza 1960. gadā.
Pēc institūta beigšanas strādāja Smoļenskas dramatiskajā teātrī, pēc tam no 1961. līdz 1964. gadam — Ļeņingradas Lielajā dramatiskajā teātrī kopā ar Georgiju Tovstonogovu.
1964. gadā pameta teātri un uzsāka darbu kinostudijā „Ļenfilm” kā režisora Vladimira Vengerova asistents filmā "Strādnieku ciemats" (Рабочий посёлок, 1965). Nākamo filmu "Septītais pavadonis" (Седьмой спутник, 1967) Aleksejs Germans režisēja kopā ar Grigoriju Aronovu.
Pirmā patstāvīgi režisētā filma ar sākotnējo nosaukumu "Operācija "Laimīgu jauno gadu!"" tika uzņemta 1971. gadā pēc režisora tēva Jurija Germana stāsta ar tādu pašu nosaukumu motīviem, taču tika aizliegta ideoloģisku apsvērumu dēļ un ar nosaukumu "Pārbaude uz ceļiem" (Проверка на дорогах, 1971) piedzīvoja pirmizrādi tikai 1986. gadā.
1982. gadā pabeigtās filmas "Mans draugs Ivans Lapšins" (Мой друг Иван Лапшин) pamatā atkal bija Alekseja Germana tēva Jurija Germana stāsts. Lai gan filma vēlāk izpelnījās ievērību arī ārpus PSRS robežām, tās izrādīšana saskārās ar problēmām un oficiāli tika izlaista tikai 1984. gadā. Pirmo reizi Aleksejs Germans personīgi filmu prezentēja ārzemju skatītājiem un apceļoja ar to daudzas valstis, ieskaitot ASV, kur pat saņēma piedāvājumus uzsākt darbu Holivudā, taču tos noraidīja.
Pēdējā pabeigtā Alekseja Germana filma bija "Hrustaļov, mašīnu!" (Хрусталёв, машину!). Pēc septiņu gadu darba tā tika pabeigta 1998. gadā un piedalījās tā paša gada Kannu kinofestivāla oficiālās atlases konkursā. Sākotnēji tā saskārās ar neizpratni gan no kritiķu, gan skatītāju puses netradicionālās formas un grūti uztveramā sižeta dēļ, taču ar laiku izpelnījās kritiķu atzinību un daudzu skatījumā kļuva par vienu no centrālajiem kino mākslas notikumiem pēcpadomju Krievijā.
Aleksejs Germans miris Sanktpēterburgā, 2013. gada 21. februārī, nepabeidzot darbu pie savas pēdējās filmas ar darba nosaukumu "Slaktiņš Arkanarā". Scenārija pamatā ir zinātniskās fantastikas žanra klasiķu brāļu Arkādija un Borisa Strugacku romāns "Grūti būt dievam" (Трудно быть богом). Pirmo reizi ideja par filmu radusies jau 1967. gadā, kad kopā ar brāļiem Strugackiem tika uzrakstīts scenārijs un sākts darbs pie filmēšanas grupas komplektēšanas. Taču 1968. gadā, līdz ar Varšavas pakta valstu karaspēka iebrukumu Čehijā, studija projektu apturēja, formāli par iemeslu minot nepilnības scenārijā, kurā var saskatīt zināmas paralēles ar notikumiem Čehijā. Atkārtoti, taču jau ar pārstrādātu scenāriju, darbs pie filmas tika uzsākts tikai 2000. gadā. Filmēšana tika pabeigta 2006. gadā. 2008. gada martā, jau samontēta taču ar nepabeigtu skaņu celiņu, filma tika demonstrēta ierobežotam kino kritiķu lokam un izpelnījās ļoti atzinīgas atsauksmes. Filmu pēc Alekseja Germana nāves 2013. gadā pabeidza režisora dēls Aleksejs Germans jaunākais.
VID datu noplūde
VID datu noplūde ir incidents, kura rezultātā drošības cauruma dēļ no Valsts Ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas (EDS) noplūda apmēram 7,4 miljoni dokumentu 120 gigabaitu apjomā. Datu nopludināšana notika triju mēnešu laikā 2009. vai 2010. gadā, bet par notikušo tika paziņots 2010. gada Latvijas Televīzijas raidījumā "De facto".
Atbildību par notikušo uzņēmās "Ceturtās Atmodas Tautas armija" (4ATA) un tās vadītājs, kas slēpās zem pseidonīma "Neo". Sekojošo mēnešu laikā viņš, izmantojot interneta komunikācijas tīklu Twitter, publiskoja valsts uzņēmumu algu sarakstus, bet pārtrauca to darīt un paziņoja par aiziešanu pagrīdē. policija aizdomās par saistību ar noplūdi aizturēja LU pētnieku Ilmāru Poikānu, kas tuvāko dienu laikā notikušajā atzinās un apgalvo, ka darbojās viens.
Datu noplūde
Caurums tika atklāts 2009. gada pavasarī. Pēc 4ATA teiktā, tas esot izveidots pēc ļoti augstas VID amatpersonas norādījuma. Mēģinājumus izmantot caurumu VID fiksēja tā paša gada jūlijā, tomēr nepievērsa tam uzmanību. Noplūde lielos apjomos sākās oktobra beigās, bet sistēmas programmētājiem a/s "Exigen Services Latvia" par to tika ziņots. Datu lejupielāde notika triju mēnešu laikā. Tika iegūti aptuveni 7,4 miljoni dokumentu 120 gigabaitu apjomā. VID atkārtoti sūdzējās "Exigen", kuri pēc mēneša pievērsās analīzei. Caurumu aizvēra februāra sākumā.
VID uzrakstīja iesniegumu Valsts policijai. VID ģenerāldirektora pienākumu izpildītāja Nellija Jezdakova intervijā pauda pārsteigumu par atklāto noplūdi, bet vakarā tika izplatīts paziņojums presei par to, ka ir iespējama datu noplūde. Latvijas Televīzijas raidījumā "De facto" tika paziņots, ka ir notikusi VID EDS datu noplūde. Informācija tika iegūta no vaininiekiem — "Ceturtās Atmodas Tautas armijas", kas uzņēmās atbildību par notikušo. Raidījuma redakcija arī saņēma dažu dokumentu paraugus, lai pārliecinātos par to autentiskumu. Datu patiesumu apliecināja ne vien Latvijas Televīzija, bet arī vairākas valsts amatpersonas.
Algu sarakstu publicēšana
raidījumā "De facto" tika publicētas vairāku Parex bankas darbinieku algas. tika publicētas Valsts policijas, Militārās policijas un vairāku pašvaldību policijas algu sarakstus. Komentējot notikušo, toreizējā iekšlietu ministre Linda Mūrniece sacīja: "Šīs apvienības aktivitātes nevar kļūt par precedentu līdzīgiem gadījumiem, kad mērķa vārdā tiek meklēti attaisnojumi iespējami pretlikumīgām darbībām. Šobrīd primāri jākoncertē visi spēki, lai konstatētu, kā datu noplūde bija iespējama un jādara viss, lai šādas situācijas nākotnē neatkārtotos." tika publicēti Finanšu un kapitāla tirgus komisijas algu saraksti. Publicējot sarakstus, Neo bilda, ka FKTK ir "dižķibeles neskarta oāze, kurā neviens nezin, ko nozīmē "savilkt jostas"". Lai arī FKTK vadība apgalvoja, ka algas samazinātas par 19%, Neo atbildēja, ka tās nav mainījušās.
tika publiskoti Latvijas Bankas algu saraksti, bet — Latvenergo algas, kuras Neo raksturoja kā "tumšu lietu, kas gaiši spīd un sit pa nagiem". tika publicētas arī Latvenergo meitasuzņēmumu "Sadales tīkli" un "Augstsprieguma tīkli" algas. Tika atklāts, ka aizejot no uzņēmuma, vairāki ST un AT darbinieki kā prēmiju ir saņēmuši desmitkāršas algas. Latvenergo Ārējās komunikācijas daļas vadītājs Andris Siksnis tobrīd atbildēja: "Darbinieku atlaišanas pabalstus nosaka koplīgums ar arodbiedrību, turklāt atbilstoši nostrādātajam laikam tiek uzkrātas no līguma izrietošās saistības, tāpēc atlaišanas pabalstos izmaksāta nauda nerada uzņēmumam papildus izmaksas un neietekmē tarifus."
tika publicēts a/s "Latvijas autoceļu uzturētājs" atalgojumu saraksts, bet tika publiskoti SIA "Autoceļu direkcija", valsts a/s "Latvijas Valsts ceļi" un Ceļu satiksmes drošības direkcijas (CSDD) darbinieku atalgojuma saraksti. CSDD ne apstiprināja, ne noliedza šos datus, jo "tos publiskojusi anonīma persona, un nav zināma šo datu ieguves likumība", tomēr ziņoja, ka ir ievērojusi taupības režīmu. tika publicētas Ventspils un Rīgas brīvostu algas. Neo publiskoja Rīgas lidostas un a/s "Gaisa satiksme" darbinieku algu sarakstus.
tika publiskotas "Rīgas Ūdens" darbinieku algas. tika publiskoti vairāku pašvaldību — Rīgas, Jūrmalas, Daugavpils, Rēzeknes, Ventspils, Liepājas un Jelgavas — pilsētu domju atalgojumu saraksti. No tām lielākais vidējais atalgojums bija Rīgas domē (668 Ls / 1 006 Eiro), bet mazākais — Rēzeknes domē (299 Ls / 450 Eiro). Komentējot šo informāciju, Rīgas domes Sabiedrisko attiecību nodaļa ziņoja, ka domes algu fonds salīdzinājumā ar 2009. gadu tika samazināts par vairāk kā 20 miljoniem latu.
tika publicēti valsts a/s "Latvijas valsts meži" algu saraksti. Neo publiskoja ministriju darbinieku atalgojumu sarakstus, norādot amatpersonu uzvārdus. Sarakstos gan nebija pašu ministru algas, jo viņiem algu izmaksā Valsts kanceleja. Algu fondi vislielāko apjomu sasniedza 2008. gada vasarā, pēc tam vairākkārt samazinājās. publiskoja Saeimas un Prezidenta kancelejas algu sarakstus ar vārdiem, kā arī Saeimas un prezidenta drošības dienesta darbinieku algu sarakstu bez vārdiem.
Policijas izmeklēšana un Neo aiziešana pagrīdē
intervijā LTV raidījumam "De facto" Neo izteica viedokli, ka par noplūdi atbildīgās amatpersonās netiks sodītas. Pēc viņa domām, EDS izstrādātājus "Exigen Services Latvia" un auditorus "KPMG" būtu jāsoda par nekvalitatīvi veiktu darbu. Tāpat viņš paziņoja, ka viņa rīcībā ir uzņēmumu PVN atskaites, kā arī amatpersonu ienākumu deklarāciju nepubliskojamās daļas, tomēr šīs ziņas publiskotas netiks. VID komunikācijas daļa ziņoja, ka četri VID Informātikas pārvaldes darbinieki tikuši sodīti ar rājienu. Vēl trim tika pagarināts disciplinārlietas izmeklēšanas termiņš.
Neo, mūsuprāt, ir samērā jauns, latvietis, ar labu izglītību informācijas tehnoloģiju jomā, viņam ir pagari mati, mēdz lietot brilles. Tomēr uzsvēršu, ka viņš nav tāda persona, kas būtu izsludināma starptautiskajā meklēšanā.
Nopludinātāja identitāte
savā Twitter kontā Neo ierakstīja: "Lēmums ir pieņemts - Neo nākamajā nedēļā būs Latvijā. To, precīzi kad un kā es tur nokļūšu, paturēšu kā mazu noslēpumu." Vēlāk viņš piebilda: "Tagad gan viss. Nedrīkstu nokavēt lidmašīnu. Lidošu protams ne jau pa tiešo uz Rīgu un ne jau ar Air Baltic ;)" Komentējot šo paziņojumu, L. Mūrniece norādīja, ka nav skaidra šīs personas identitāte, tāpēc viņu īpaši nemeklēs. Tajā pašā dienā TV3 raidījumā "Nekā personīga" tika ziņots, ka tika konstatēts tikai viens nelegāls pieslēgums. Tāpat Neo izteicās, ka "armijā ir trīs spējīgi IT cilvēki".
Neo tika aizturēts. Viņa īstais vārds ir Ilmārs Poikāns un viņš aizturēšanas brīdī bija LU Matemātikas un informātikas institūta Mākslīgā intelekta laboratorijas pētnieks. Iepriekš Poikāns ir bijis SIA "One" (portāla one.lv attīstītāja) līdzīpašnieks. Viņa rīcībā bija 12% uzņēmuma akciju, kuras 2002. gadā viņš pārdeva uzņēmumam Forticom, kas nu ir SIA vienīgā īpašniece. I. Poikānam pieder uzņēmumi SIA "Delibero" un SIA "Food Express". "Delibero" kā darbības veids norādīta zinātniski tehniskās produkcijas izstrāde, bet "Food Express" — datu apstrāde, uzturēšana un ar to saistītās darbības.
Laikraksts "Diena" apšaubīja, ka Poikāns ir darbojies viens, norādot uz viņa tēva izteikumiem par to, ka viņš viens to nevarētu paveikt, kā arī paziņām, kas strādāja ar VID EDS.
Arests, protesta akcijas un atbrīvošana
Saistībā ar datu noplūdi Ekonomikas policija veica kratīšanu žurnālistes Ilzes Naglas dzīvesvietā. Tajā pašā laikā savā darba vietā tika aizturēts Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūta Mākslīgā intelekta laboratorijas pētnieks Ilmārs Poikāns.
LTV raidījumā "100. pants" Nagla, diskutējot ar Valsts policijas priekšnieku Valdi Voinu, atzina, ka pazīst I. Poikānu un, ka abi pirms desmit gadiem kopā ir strādājuši. Tāpat viņa teica, ka nezina, vai I. Poikāns ir Neo. rītā Poikāna advokāts Aleksejs Loskutovs medijiem pavēstīja, ka Ilmārs Poikāns ir atzinis, ka ir Neo. Poikāna aizstāvībai tās pašas dienas vidū aptuveni 40 cilvēki apzīmēja gājēju ietvi ap Ministru kabineta ēku. Pēc protesta akcijas beigām uzraksti tika nomazgāti. Pēcpusdienā pie prokuratūras ieradās protestētāji ar aizbāztām mutēm un krekliņos ar uzrakstu "Neo – mūsu izvēle". Vakarā policija atbrīvoja Poikānu minot, ka "aizturētais savu vainu inkriminētajā noziedzīgajā nodarījumā atzinis pilnībā, tādējādi veicinot izmeklēšanu". A. Loskutovs sarunā žurnālistiem apgalvoja, I. Poikāns ir darbojies viens un neuzskata nodarīto par noziegumu. Tāpat viņš policijai pateica, ka datu ieguvei izveidoja programmu, kas automātiski iegūst jaunāko informāciju.
Žurnālistes Ilzes Naglas dzīvesvietas kratīšana
Veicot kratīšanu, policija konfiscēja I. Naglas privāto klēpjdatoru un citus datu nesējus. LTV Ziņu dienesta direktors Mareks Gailītis drīz pēc kratīšanas izteica bažas, ka šādi tiek ietekmēta preses brīvība. Kratīšanu viņas mājās veica steidzamības kārtā. Tiesneša piekrišanu ieguva nākamajā dienā,. Sakarā ar kratīšanu tiesībsargs Romāns Apsītis rosināja pārbaudes lietu. Tāpat tika paziņots, ka nav informācijas par pamatojumu prokurora piekrišanai veikt kratīšanu steidzamības kārtā. Tovakar LTV un Advokātu atbalsta biedrība aicināja Rīgas pilsētas Centra rajona tiesas priekšsēdētāju atcelt tiesneša akceptēto lēmumu par kratīšanas izdarīšanu Naglas dzīvesvietā kā juridiski nepamatotu un pretlikumīgu.
LNT raidījumā "900 sekundes" Kriminālpolicijas priekšnieks Rauls Kviesītis izteica iespēju, ka ņemot vērā Naglas seno pazīšanos ar I. Poikānu, viņas liecinieces statuss lietā var mainīties. Tikmēr Nagla Rīgas Centra rajona tiesā iesniedza sūdzību par izmeklēšanas tiesneša lēmumu. Tiesa saņēma sūdzību arī no LTV ģenerāldirektora Edgara Kota, tomēr to noraidīja, jo kratīšana nenotika televīzijas telpās.
iekšlietu ministre Mūrniece Latvijas Radio ēterā pavēstīja, ka policija izmeklē, vai Neo patiesībā nav Ilze Nagla. Tāpat viņa teica, ka "pašreiz iegūtās ziņas ļoti atšķiras no sākotnēji iegūtās informācijas". Intervijā Mūrniece pateica arī, to ka pati sākumā ticējusi, ka Neo ir kāds labais tēls, kas "cenšas šo pasauli padarīt labāku, [..] tomēr pašreiz viss sāk izskatīties pēc rūpīgi plānotas sarežģītas operācijas."
Balsojums par neuzticības izteikšanu iekšlietu ministrei
LNT ziņu raidījumā "900 sekundes" opozīcijā esošās Tautas partijas biedrs, deputāts Kārlis Leiškalns izteica viedokli, ka V. Dombrovskim ir jāpieprasa L. Mūrnieces demisija. Tāpat Leiškalns izteica pieņēmumu, ka, ja premjerministrs to nedarīs, opozīcija varētu rosināt neuzticības balsojumu pret Mūrnieci. Dažas stundas pēc intervijas Tautas partijas, LPP/LC un Saskaņas centra Saeimas frakciju deputāti iesniedza lēmumprojektu par neuzticības izteikšanu iekšlietu ministrei Lindai Mūrniecei.
Balsojums noritēja, Saeimas plenārsēdes laikā. Ar 44 balsīm "par", 48 balsīm "pret" un vienam deputātam atturoties lēmumprojekts tika noraidīts. Par ministres demisiju bija Saskaņas centrs, Tautas partija, LPP/LC un PCTVL, bet pret to bija Jaunais laiks, Pilsoniskā savienība, Zaļo un Zemnieku savienība, kā arī TB/LNNK. Tautas partijas deputāts Jānis Klaužs, atšķirībā no partijas biedriem, balsoja nevis par, bet atturējās. Balsošanā nepiedalījās divi deputāti: Raimonds Pauls (TP) un Igors Pimenovs (SC).
Ietekme uz valsts informācijas sistēmu drošību
VID EDS izstrādātājas a/s "Exigen Services Latvia" mārketinga komunikāciju vadītāja Līga Krista Solima paziņoja, ka kompānija ir pabeigusi iekšējo auditu sakarā ar noplūdi. Materiālus tālāk nesūtīja Valsts ieņēmumu dienestam, jo netika atklāts nekas jauns.
Reaģējot uz noplūdi, Nacionālās drošības padome (NDP) nolēma veidot darba grupu V. Dombrovska vadībā, kas izstrādātu valsts informācijas sistēmu drošības pārvaldības mehānismu, kā arī veiktu dažādu valsts IT sistēmu optimizāciju. NDP nonāca pie secinājuma, ka datu noplūde bija iespējama, jo nepastāvēja vienots valstisks regulējums un kontroles mehānisms par valsts informācijas sistēmām. Tobrīd pusei no 175 valsts informācijas sistēmām bija drošības pārraugi.
žurnālistiem tika paziņots, ka CSDD uzsāka veikt tās informācijas sistēmas papildus drošības pārbaudes. Pēc uzņēmuma sabiedrisko attiecību speciālistes Alises Kleinbergas teiktā, pēdējais iekšējais sistēmu drošības audits un risku analīze tika veikti 2009. gada novembrī. Iepriekš veikts arī ārējais drošības audits un ielaušanās tests CSDD interneta mājaslapai. Nākamais ārējais sistēmas drošības audits tika plānots 2010. gadā. Neraugoties uz izziņotajiem drošības auditiem, arī CSDD sistēmā žurnālisti atklāja tāda paša veida kļūdas, proti, iegūst pieeju neatļautiem datiem, ja manuāli nomaina identifikatoru vietnes adresē.
Latvijas Valsts prezidents Valdis Zatlers nosūtīja lūgumu ģenerālprokuroram Jānim Maizītim pārbaudīt faktus par VID amatpersonu darbību likumību saistībā ar drošības pārkāpumiem un informācijas noplūdi. Viņš lūdza arī "veikt nepieciešamos pasākumus personu un valsts tiesību un likumīgo interešu aizsardzībai", kā arī vēlāk informēt par pārbaudes rezultātiem. Uz to J. Maizītis atbildēja, ka vispirms ir jāvērtē, kā bija iespējama noplūde un tikai pēc tam — Neo atbildība par datu iegūšanu un publicēšanu.
Satiksmes ministrijas valsts sekretārs Anrijs Matīss informēja žurnālistus par to, ka valdība slēgtā sēdē pieņēma lēmumu, ka Satiksmes ministrijai līdz jūlijam ir jāizstrādā jauns likumprojekts valsts cīņai ar kibernoziedzību un kiberdrošības garantēšanai. Tas ir iecerēts kā centrālais likums, jo par kibernoziedzību un kiberdrošību jau ir runāts vairākos citos likumos.
SIA "Ernst & Young Baltic" veica VID EDS ārpuskārtas drošības un veiktspējas novērtēšanu, taču, tā kā atzinumam tika noteikts ierobežotas pieejamības informācijas statuss, informācija par rezultātiem netika publicēta.
Pleckāji
Pleckāji jeb brahiopodi (lat. Brachiopoda, no grieķu βραχίων — plecs, πούς — kāja) ir jūras bezmugurkaulnieku dzīvnieku tips. Tie ir atsevišķi dzīvojoši dzīvnieki ar divvāku čaulu un sēdošu dzīvesveidu. Atšķirībā no divvāku gliemjiem, tiem čaulas sedz ķermeni nevis no sāniem, bet gan no mugurpuses un vēderpuses. Pleckāji dzīvo tikai jūrās. Mūsdienās pazīstamas tikai ap 280 sugām, kamēr fosilā veidā ap 30 000 sugu.
Dzīvesveids un vairošanās
Pleckāji ir filtrētāji organismi un pārtiek no mikroorganismiem un detrīta, kurus iegūst no ūdens plūsmas taustekļu skropstiņu kustības rezultātā. Pieaugušiem pleckājiem mierīgā stāvoklī čaulas vāciņi ir atvērti. Lofofora taustekļi saslēdzoties kopā izveido filtrējošo sieniņu, kas sadala mantijas dobumu divās kamerās. Vienā kamerā ieplūst svaigs ūdens, bet no otras izplūst izfiltrētais. Sprauga starp čauliņas vāciņiem šajā brīdī ar filtrējošās sieniņas malām sadalās divās daļās atbilstoši ieplūstošajam un izplūstošajam atvērumam. Nofiltrētās daļiņas nokļūst padziļinājumā, kas iet gar lofofora taustekļiem, un pa to tiek transportētas uz mutes atveri. Nelabvēlīgu apstākļu gadījumā (ūdens saduļķošanās, lielāku daļiņu nokļūšana uz lofofora, mehānisks kairinājums) čaulas vāciņi strauji sakļaujas, izšļācot ārā ūdeni ar nevēlamajām daļiņām. Pleckāji barojas ar sīkām planktona aļģēm un sīkbūtnēm, kā arī, domājams, ar sīkām detrīta daļiņām. Salīdzinoši mazs pleckāju ķermenis, kas apslēpts biezā čaulā, maz interesē jūras plēsējus, tāpēc tie reti kļūst par jūras iemītnieku upuriem. Ir zināma tikai viena jūras zvaigžņu suga (Coscinasterias calamaria), kas barojas pārsvarā no pleckājiem. Pleckāju atradumi zivju kuņģos parasti tiek uzskatīti par izņēmumiem.
Vairošanās sezona parasti iekrīt vasaras mēnešos, atsevišķos gadījumos tā var ievilkties. Dažām sugām vairošanās notiek visu diennakti. Bet lingulīdām nārstošanas periods ir pieskaņots konkrētam diennakts periodam un mēness fāzei. Pleckāji parasti ir šķirtdzimumu dzīvnieki. Izņēmums ir Vidusjūras trīs Argyrotheca ģints sugas. Dzimumu dimorfisms pleckājiem nav novērojams. Oliņas apaugļotas tiek vai nu mantijas dobumā, vai arī ārpus pleckāja čaulas. Attīstība notiek ar metamorfozi. Antarktiskajai pleckāju sugai Liothyrella antarctica oliņu attīstība notiek uz lofofora krokām, bet Vidusjūras Lacarella ģints pārstāvjiem - īpašā somā zem lofofora, no kuras iznāk jau pilnībā izveidojušies kāpuri. Kāpura stadija ilgst no dažām stundām līdz 10-12 diennaktīm, un pēc tam tas piestiprinās pie substrāta un attīstās par pieaugušu īpatni. Slēdzenes pleckāju kāpuri planktonā ir novērojami ļoti reti, kas, domajams, ir saistīts ar viņu kāpura stadijas īso periodu. Bezslēdzenes pleckāju (Lingulidae, Discinidae) kāpuri planktonā ir sastopami biežāk, jo tiem ir ilgāka kāpura stadija, turklāt tiem ir arī kāpuru gremošanas orgāni. Tas dod iespēju tiem pārvarēt lielākus attālumus.
Sistemātika
Agrāk pleckājus iedalīja divās klasēs: Bezslēdzenes pleckājos (Inarticulata) un Slēdzenes pleckājos (Articulata). Tagad pleckāji tiek dalīti 3 apakštipos, un 8 klasēs.
Senās Ēģiptes kultūra
Senā Ēģipte ir viena no senākajām civilizācijām Tuvajos Austrumos, kuras sasniegumi būtiski ietekmējuši kultūrprocesus vēsturē. Nozīmīgākie sasniegumi bija apūdeņošanas ierīces, papiruss, Kuģu būve, astronomijas zināšanas, kalendārs, Saules un ūdens pulksteņi, algebra, ģeometrija, aritmētika, anatomija, medicīna, mirušo balzamēšana, Hieroglifiskā rakstība (rodas jau I dinastijas laikā, svarīgs nosacījums stabilas valsts pārvaldes realizēšanai, tika izveidoti valstiskuma pamatprincipi un likumdošana), arhitektūra (unikāla, monomentāla).
Dabas ietekme
Dzīvības avots Senajā Ēģiptē bija Nīla. Tā radīja zaļojošu oāzi tuksnešainajā apvidū un ļāva šeit nodarboties ar lauksaimniecību. Blakus atradās tuksnesis, no kura ēģiptieši iemācījās spēju mumificēt, vērojot kā sausais klimats un tuksneša smiltis dabiskā veidā neļāva mirušām būtnēm satrūdēt.
Izglītība
Izglītots ēgiptietis:
Matemātika
Skaitļu zīmes Senajā Ēģiptē tapa reizē ar hieroglifisko rakstību. Ēģiptiešu nozīmīgākie sasniegumi:
Astronomija
Gads tika sadalīts 12 mēnešos, katrā pa 30 dienām, atlikušās 5 tika veltītas kādiem dieviem, vēl bija 3 gadalaiki pa 4 mēnešiem. Katrā saistīti ar zemkopja darba ciklu, ko noteica Nīlas uzplūdi, atplūdi un sausuma periods.
Medicīna
Medicīna tika izzināta no praktiskās ikdienas nepieciešamības. Tajā ietilpa:
Arhitektūra un māksla
Senās Ēģiptes mākslas tradīcijas un celtnieku radošo rokrakstu ievērojuši tuvāku un tālāku zemju mākslinieki līdz pat mūsdienām. Daži no tiem: Arhitektūra ieņēma pašu nozīmīgāko vietu pārējo mākslu vidū, bet tās neatņemama sastāvdaļa bija tēlotājmāksla. Ēģiptes sakrālā māksla un arhitektūra kalpo mirušo kultam.
Piramīdas
Piramīdas ēģiptieši sāka būvēt jau ap 3.gt. p.m.ē. Tās būvēja uz klinšainas pamatnes, kuru pirms tam vajadzēja nolīdzināt. Piramīdas noorientēja uz ziemeļiem un līdz tuvākajām kaļķakmens raktuvēm uzbūvēt ceļu. Sagatavošanas darbi piramīdu celtniecībai prasīja vismaz 10 gadu. Piramīdas galvenā un faktiski vienīgā funkcija bija nodrošināt faraona mūžīgu dzīvošanu pēc nāves.
Piramīdas būvēja no perfekti apstrādātiem, 2,5 tonnas smagiem kaļķakmens kvadrātiem, iekšpusē tām ierīkojot veselu gaiteņu sistēmu, kas savienoja apbedījuma kameru ar pārējām telpām, kas paredzētas nelaiķim līdzi dotajiem priekšmetiem, dārglietām, laupītāju maldināšanai u.c. nolūkiem. Piramīdu būvēšanas laikā to celtnieki tika nošķirti no pārējiem iedzīvotājiem, bet pēc darbu pabeigšanas tika nogalināti, lai neizpaustu slepeno eju un citus noslēpumus.
Piramīdas veidoja celtņu kompleksu, kurā ietilpa:
Bija pavisam divi piramīdu veidi:
Augstākā no visām piramīdām ir Heopsa piramīda, kuras augstums ir 146 metri.
Tempļi
Templis bija nozīmīga sakrālā arhitektūras celtne Senajā Ēģiptē. Tur nenotika publiski dievkalpojumi, bet gan tika izlikti dievu un to līdzinieku attēli, par kuru labsajūtu rūpējās priesteri. Visi tempļi bija samērā līdzīgi, jo to veidolu regulēja kanoni.
Turcijas Lielā nacionālā asambleja
Turcijas Lielā nacionālā asambleja (turku: Türkiye Büyük Millet Meclisi, TBMM, sarunvalodā parasti saukta par Meclis — "sanāksme", "saiets", līdzīgi latviešu "Saeima") ir Turcijas parlaments un vienīgais institūts, kam Turcijas konstitūcijā dota likumdevēja vara. TBMM dibināta, Ankarā, Turcijas neatkarības kara laikā. Parlamenta izveide bija Mustafa Kemala Ataturka plānu pamatā, kad Pirmā pasaules kara beigās, uz sabrukušās Osmaņu impērijas pamatiem tika veidota jauna valsts.
Parlaments sastāv no 550 deputātiem, kurus ievēlē uz pieciem gadiem pēc D'Hondta metodes, proporcionāli no partiju sarakstiem, kas iedalīti 85 vēlēšanu apgabalos: 81 Turcijas ils un trīs Stambulas, divi Ankaras un divi Izmiras vēlēšanu apgabali. Lai izvairītos no parlamenta sadrumstalotības, vēlēšanās noteikta 10% balsu barjera, kas jāpārvar, lai iekļūtu parlamentā gan sarakstiem, gan individuālajiem kandidātiem. Barjeras ierobežojuma dēļ 2002. gada vēlēšanās parlamentā iekļuva tikai divas partijas, bet 2007. gadā — trīs. 10% augsto ierobežojumu ir apstrīdējuši Eiropas cilvēktiesību tiesā, bet tā visas sūdzības ir noraidījusi.
Jau kopš 2002. gada vēlēšanām, lielākā pārstāvētā partija parlamentā ir Taisnības un attīstības partija, kas ir izveidojusi vienas partijas valdību. 2007. gadā otra partija, kurai izdevās pārvarēt 10% barjeru bija Republikāņu tautas partija, bet šobrīd parlamentā ir septiņas partijas un vairāki neatkarīgie deputāti, kas izstājušies no ievēlētajām partijām un izveidojuši savus politiskos grupējumus.
Osmaņu impērija
Osmaņu impērijas pastāvēšanas laikā divas reizes tika izveidota parlamentāra monarhija un šos laika posmus iedala: pirmās konstitūcijas un otrās konstitūcijas laikmetos. Pirmās konstitūcijas laikmets bija ļoti īss un tā laikā notika tikai divas parlamenta vēlēšanas. Pēc pirmajām vēlēšanām sabiedrībā valdīja ļoti liela neapmierinātība ar valdības darbu, jo tika ciesta neveiksme krievu-turku karā (1877—1878). Pirmais parlaments tika atlaists un tika sarīkotas jaunas vēlēšanas. Otro parlamentu atlaida sultāns Abdulhamids II.
Otrais konstitūcijas laikmets sākās un jaunajā konstitūcijā sultānam pamazām tika atņemtas vairākas tiesības. "Brīvības deklarācijā" ar grozījumiem 1909., 1912., 1914. un 1916. gadā tika atņemtas sultāna tiesības deportēt iedzīvotājus, kas pārkāpuši likumu, nodrošinātas tiesības uz preses brīvību un ieviests cenzūras aizliegums. Tika atzītas pilsoņu tiesības uz pulcēšanos un partiju veidošanu, bet valdība tika pakļauta parlamentam, nevis sultānam.
Supe
Supe var būt:
Cilvēki ar šādu uzvārdu:
Puma
Puma (Puma concolor) ir kaķu dzimtas (Felidae) plēsējs, kas pieder pie pumu ģints (Puma). Pumu angļu valodas ietekmē sauc arī par kuguāru, kalnu lauvu vai panteru, lai gan tā ir samērā attāls radinieks lauvām un panterām. Puma ir iekļauta Ginesa rekordu grāmatā kā dzīvnieks ar vislielāko nosaukumu skaitu pasaulē. Angliski vien tai ir vairāk nekā 40 dažādu nosaukumu.
Pumas dabiskais izplatības areāls ir Amerika. Tās izplatības areāls ir lielākais no visiem zīdītājiem Rietumu puslodē. Puma dzīvo, sākot no Jukonas upes Aļaskā līdz pat Andu kalnu dienvidiem. Puma ir otrais lielākais kaķu dzimtas dzīvnieks Rietumu puslodē un ceturtais lielākais kaķveidīgais plēsējs pasaulē. Par to lielāks Amerikas kontinentos ir jaguārs. Lai arī puma ir liela auguma plēsējs, tomēr tā pieder pie kaķu apakšdzimtas (Felinae), kurā pārsvarā ir vidēja un maza auguma plēsēji salīdzinājumā ar panteru apakšdzimtu (Pantherinae). Tāpēc puma ir tuvāk radniecīga mājas kaķim nekā lauvam.
Izskats un īpašības
Puma ir slaids un atlētisks plēsējs. Tas ir ceturtais lielākais kaķu dzimtas plēsējs pasaulē. Tēviņi, kā visām kaķu dzimtas sugām, ir lielāki nekā mātītes. Pieauguša tēviņa ķermeņa garums, asti ieskaitot, ir apmēram 2,4 metri. Mātītes ķermeņa garums, asti ieskaitot, ir apmēram 2,05 m. Tēviņi sver 53—100 kg, un to vidējā masa ir 62 kg. Bet mātītes 29—64 kg, ar vidējo masu 42 kg. Astes garums ir 63—95 cm. Pumas augstums skaustā 60—90 cm. Lielākās pumas dzīvo virzienā uz poliem, bet mazākās pie ekvatora. Vissmagākā datētā puma tika nošauta Arizonā, un tā svēra 125,5 kg. Turklāt minētais svars pumai bija ar izņemtām iekšām. Tiek pieņemts, ka dzīva tā varēja svērt 136 kg. Puma ir gandrīz tikpat liela kā jaguārs, tikai tās muskuļu masa ir mazāka un tā nav tik spēcīgi veidota. Reģionos, kuros pumas un jaguāra izplatības areāls pārklājas, pumas ir mazākas, nekā vidēji pumas mēdz būt.
Pumas galva ir apaļa, ar pagarinātu purna daļu, tās ausis stāv stāvus gaisā. Tai ir spēcīgi pleci, kakls un žokļi, kas kalpo, lai satvertu un noturētu lielu medījumu. Priekšķepām ir pieci ievelkami nagi, bet pakaļējām — četri. Pumai ir lielas ķepas. Priekšķepas ir lielākas nekā pakaļējās, bet pakaļkāju ķepas ir lielākās visā kaķu dzimtā. Lielās ķepas pumai dod priekšrocības, kāpelējot pa stāvu reljefu un veicot sarežģītajā vidē īsu, ātru sprintu. Puma spēj vertikāli stāvus uzlēkt līdz 5,4 metru augstumam. Horizontālā virzienā no vietas tā lec 6—12 metrus tālu. Tās ātrums sprintā ir 55—72 km/h. Lai arī puma neasociējas ar ūdeni, tā labi peld.
Pumas kažoks ir vienkrāsains, tomēr tam ir daudz tonālo atšķirību pat viena pumas metiena robežās. Pamatkrāsa ir smilšu brūna, bet tā var būt gan sudrabaini pelēka, gan ruda. Pavēdere, zods un pakakle ir gaišāki nekā mugura. Mazuļiem piedzimstot gaišajam kažokam ir nedaudz tumšāki plankumi, astei ir gredzeni, un tiem ir zilas acis. Neskatoties uz dažādām spekulācijām, nav pierādījumu tam, ka eksistē vai jebkad eksistējušas melnas pumas. Melānisms reizēm novērojams jaguāriem. Tad tos sauc par melnajām panterām.
Uzvedība
Kā lielākā daļa kaķu dzimtas dzīvnieku, arī puma ir vientuļniece un teritoriāla. Grupās dzīvo tikai mātīte ar saviem mazajiem bērniem. Tēviņš un mātīte satiekas tikai, lai sapārotos. Medīt puma dodas krēslas stundās vakaros un no rīta. Tās teritorija var būt dažāda lieluma, atkarībā no iespējamās barības resursiem. Piemēram, Kanādā pumas tēviņa teritorija var būt 150—1000 km² liela, bet mātītei tā ir apmēram uz pusi mazāka. Pumas tēviņa teritorija var pārklāties ar mātītes teritoriju, bet ne ar cita tēviņa teritoriju. Mātītēm teritorijas var nedaudz pārklātais vienai ar otru. Teritorija tiek iezīmēta ar urīnu, fekālijām un skrāpējumiem koku mizā. Tēviņi nereti veido nelielas lapu un sausas zāles kaudzes, kas tiek iezīmētas ar urīnu.
Barība
Puma medījot savam upurim pielavās pēc iespējas tuvāk, tad īsā un spēcīgā sprintā uzbrūk medījumam. Tā nogalina upuri ar kodienu kaklā. Vidēji puma divu nedēļu laikā nogalina vienu lielu zālēdāju. Mazuļu audzināšanas laikā mātīte lielos zālēdājus medī biežāk, vidēji ik pa 3 dienām. Kad medījums ir nogalināts, puma to aizvelk uz drošāku vietu. To, kas paliek pāri, puma nosedz ar zariem, atgriežoties pie medījuma, kad jūtas izsalkusi. Puma neēd maitu. Tā barojas tikai ar nogalināta dzīvnieka gaļu.
Reprodukcija
Mātītes dzimumbriedumu sasniedz 1,5—3 gadu vecumā. Mazuļi parasti dzimst vienu reizi 2—3 gadu periodā, lai gan reizēm tas var būt reizi gadā. Grūsnības periods ilgst 91 dienu. Lai arī lielākā daļa pumu ir poligāmas, mātītes reizēm ir monogāmas.
Mazuļus audzina tikai mātīte, kas ir ļoti agresīva, aizsargājot savus mazuļus. Tā bezbailīgi cīnās ar lielākiem dzīvniekiem un tos arī uzvar. Puma neatkāpjas pat no grizli lāča. Metienā piedzimst 1—6 mazuļi. Visbiežāk 2-3. Mātīte iekārto mazuļiem migu kādā alā vai koka dobumā. Tie piedzimst akli un nevarīgi. Māte tos zīda pirmos 3 mēnešus. Pēc tam tie sāk mātei sekot līdzi uz medībām. Jau 6 mēnešu vecumā tie sāk nomedīt savu pirmo medījumu. Piedzimstot mazuļiem kažokā ir nedaudz tumšāki pleķīši, kas ar laiku izzūd. Kad pumai 2,5 gadus veca, pleķīši ir izzuduši pilnībā.
Kad jaunās pumas ir apmēram 2 gadus vecas, tās pamet māti un dodas atrast savu teritoriju. Tēviņiem ir tendence aiziet ātrāk nekā jaunajām mātītēm. Turklāt tēviņi ceļo daudz tālāk prom no dzimtās teritorijas nekā mātītes. Savvvaļā puma dzīvo 8—13 gadus. Vecākā datētā puma, kas ir dzīvojusi savvaļā, sasniedza 18 gadu vecumu. Nebrīvē pumas dzīvo līdz 20 gadu vecumam.
Pasugas
Līdz 20. gadsimta 80. gadu beigām pumai tika izdalītas 32 pasugas. Tomēr pēdējo gadu ģenētiskie pētījumi pasugu skaitu ir izmainījuši. Mūsdienās oficiāli tiek atzītas vairs tikai 6 pasugas, no kurām 5 mājo Latīņamerikā.
Ilža
Ilža (pl) - pilsēta Polijā, Mazovijas vojevodistē uz dienvidiem no Radomas. Pilsētā atrodas 1340. gadā celtās pils drupas un 1326. gadā celtā baznīca.
2. pasaules karā Polijas kampaņas laikā pie Ilžas notika Radomas kauja.
Supenka
Supenka (arī Supe) ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. Sākas no grāvju sistēmas Lutenānu purva dienviddaļā, augštecē uzņem arī Blauzgovas purva ūdeņus. Upes gultne augštecē un lejtecē regulēta, vidustecē vairākus kilometrus tek pa 4 m dziļu ieleju. Lielākās pietekas ir Griušļova (10 km; kreisā), Zvaiga (4 km), Asarovas strauts (6 km; labās). Ietek Kūkovā lejpus Baltinavas, kas ir lielākā apdzīvotā vieta upes krastos. Baltinavā Supenku šķērso autoceļš P45.
Euante (pavadonis)
Euante, arī Jupiters XXXIII ir Jupitera pavadonis. To atklāja Havaju universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2001 J 7. Vārds Euante pavadonim tika piešķirts 2003. gadā. Euante (Ευάνθη) ir tēls grieķu mitoloģijā, grāciju māte.
Euante ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 3 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.
Helike (pavadonis)
Helike jeb Jupiters XLV ir Jupitera pavadonis. To atklāja Havaju universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2003 J 6. Vārds Helike pavadonim tika piešķirts 2005. gadā. Helike ir tēls grieķu mitoloģijā, viena no nimfām.
Zilais krūmu sīlis
Zilais krūmu sīlis (Aphelocoma unicolor) ir zvirbuļveidīgo (Passeriformes) kārtas vārnu dzimtas (Corvidae) putns, kas pieder krūmu sīļu ģintij (Aphelocoma). Izdala 5 pasugas.
Zilais krūmu sīlis ir parasts Centrālamerikas miglas mežu ligzdotājs. Tas ir sastopams Meksikas dienviddaļā, Hondurasas centrālajā daļā, Gvatemalā un Salvadorā 1370—3050 metrus virs jūras līmeņa. Tas dzīves vietai izvēlas miglas mežus, priežu un ozolu mežus un krūmājus.
Izskats un īpašības
Zilais krūmu sīlis ir vidēji liels putns. Ķermeņa garums 27—32 cm, svars tēviņam 119—153 g, mātītei 113—136 g. No citiem krūmu sīļiem tas atšķiras ar vienkrāsainu, tumši zilu apspalvojumu. Ap acīm tam ir melnu spalvu gredzens. Zods pelēks, un spalvas zem astes un spārniem brūnganmelnas. Melnais knābis masīvs ar līku galu. Kājas melnas, bet acis brūnas. Abi dzimumi izskatās vienādi, lai gan mātītes ir nedaudz mazākas. Jaunie putni nav tik koši, tie ir zilpelēki.
Uzvedība
Zilais krūmu sīlis ir nometnieks un parasti pārvietojas nelielos baros, kas sastāv no 5—8 putniem. Tie barojas pa koku zariem, meklējot ogas, ugļus, kukaiņus, ķirzakas, citu putnu olas un putnēnus. Zilais krūmu sīlis barojas arī ar graudiem lauksaimniecības tīrumos.
Sistemātika
Zilajam krūmu sīlim ir 5 pasugas:
Džeimss
Džeimsa (en; sieviešu dzimtē Džeimsa) var būt:
Laskaževa
Laskaževa (pl) ir pilsēta Polijā, Mazovijas vojevodistē uz dienvidiem no Garvolinas.
1964. gads kosmonautikā
Šeit apkopoti 1964. gada nozīmīgākie notikumi kosmonautikā.
Rubenis
Rubenis, arī teteris (Lyrurus tetrix) ir vistveidīgo kārtas putns, kas pārsvarā izplatīts Eiropas un Āzijas skujkoku mežu joslā. Izdala 6 rubeņu pasugas. Latvijā rubenis ir salīdzinoši bieži sastopams putns, tomēr skaits pēdējās desmitgadēs samazinās.
Saskaņā ar jaunāko sistemātiku rubenis tiek klasificēts fazānu dzimtā (Phasianidae) ar iedalījumu rubeņu apakšdzimtā (Tetraoninae).
Izplatība
Sastopams visos Eirāzijas ziemeļos: ziemeļu un centrālajā Eiropā, Krievijā līdz Tālajiem Austrumiem. Areāla rietumu robeža ir Rietumeiropa (Britu salas, Beļģija, Alpi), bet Eiropā rubeņu populācija ir fragmentēta, jo tiem piemēroti biotopi lielā mērā ir iznīcināti un pārveidoti cilvēku darbības rezultātā.
Izskats
Rubenis ir salīdzinoši liels un masīvs putns ar īsu knābi. Tēviņi ir lielāki par mātītēm, to garums sasniedz 49—58 cm, spārnu plētums līdz 80 cm, svars — līdz 1,4 kg, kamēr mātīšu garums ir līdz 45 cm, bet svars līdz 1 kg. Ļoti atšķirīgs arī abu dzimumu krāsojums. Tēviņa apspalvojums ir melns ar metālisku spīdumu, vienīgi pāri spārnam balta josla, bet īpaši izceļas koši sarkanās uzacis. Tēviņa astei ir īpašas izliektas sānu spalvas. Rubeņu mātītes ir daudz necilākas, apspalvojuma krāsojums rūsgani pelēks, vienmērīgi raibs. Tās ir grūti atšķiramas no medņu mātītēm, tomēr mazākas izmērā. Līdzīgi mātītēm ir arī jaunie rubeņi.
Rubeņi dažkārt krustojas ar saviem tuvākajiem radiniekiem medņiem, to neauglīgie pēcnācēji raķeļi var līdzināties abām sugām.
Uzvedība un dzīvesveids
Rubenis ir nometnieks. Uzturas pārsvarā uz zemes, bet aukstā laikā labprāt arī koku zaros, kur novērojams arī uz tieviem zariem, kas liekas neierasti šādam lielam putnam. Arī barojas gan uz zemes, gan kokos ar bērzu pumpuriem. Lidojums ātrs un mērķtiecīgs. Ziemās mēdz ierakties zem sniega, lai izvairītos no aukstuma.
Rubeņi dzīvo poligāmos riestos, bet ziemās arī lielākos baros. Katra mātīte var pāroties ar vairākiem tēviņiem, un otrādi. Riesta rituāls notiek pavasaros un tas ir unikāls šai sugai. Riestojot vairāki tēviņi rītausmā savācas vienkopus piemērotās vietās, kur izrādās un cīnās. Riesta laikā tēviņi sapārojas ar mātītēm un viņu līdzdalība ligzdas veidošanā, perēšanā un mazuļu izvadāšanā ar to arī beidzas. Rubeņu vistas perē 5—13 olas aptuveni 25 dienas. Cāļi ir labi apspalvoti ligzdbēgļi un jau dažas stundas pēc izšķilšanās dodas līdzi mātei barības meklējumos.
Aizsardzība
Sugai ir plašs izplatības areāls, tādēļ globālā mērogā tā netiek uzskatīta par īpaši apdraudētu. Tomēr Eiropā vairākās valstīs rubeņi ir reti sastopami, galvenokārt tādēļ, ka tiem piemēroti biotopi ir iznīcināti vai pārveidoti. Skaita samazināšanās Eiropā notiek jau kopš 19. gadsimta beigām, bet īpaši izteikta tā bijusi kopš 1970. gadiem. Piemēram, lielākajā daļā Lielbritānijas suga ir izzudusi un tiek veikti tās reintrodukcijas pasākumi.
Latvijā rubeņi joprojām sastopami samērā lielā skaitā, tomēr izplatīti nevienmērīgi, pie tam Latvija atrodas tuvu sugas vienlaidus izplatības areāla dienvidrietumu robežai. Pēdējās desmitgadēs rubeņu skaits ir ievērojami samazinājies un blīvums, salīdzinot ar Fennoskandijas valstīm, ir zems. Par faktoriem, kas nosaka skaita samazināšanos uzskata biotopu degradāciju (īpaši purvu nosusināšanu) un plēsīgo dzīvnieku savairošanos.
Milorads Pavičs
Milorads Pavičs (sr; dzimis, miris ) bija ievērojams serbu rakstnieks, dzejnieks un literatūras vēsturnieks. Viņa pazīstamākais romāns "Hazāru vārdnīca" tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem postmodernisma romāniem.
Rubenis
Aizsardzība
2003. gadā Latvijas Ornitoloģijas biedrība rubeni izraudzījās par Gada putnu Latvijā.
Milorads Pavičs
Biogrāfija
1967. gadā tika izdots viņa pirmais dzejas krājums Палимпсести песме, tam sekoja vēl viens dzejas krājums un vairāki stāstu krājumi. "Hazāru vārdnīca" (Хазарски речник) tika izdota 1984. gadā (izdots arī latviešu valodā).
Madam Broškina
Madam Broškina (ru) ir folkloristisks tēls, kurš ir zināms pēc Allas Pugačovas dziesmas.
Dziesma
Allas Pugačovas komiskā dziesma Мадам Брошкина dienas gaismu ierauga 2000. gadā izlaistā singla diskā ar tādu pašu nosaukumu. Diskā ir 7 dziesmas — Мадам Брошкина, 5 šīs dziesmas remiksa versijas un krievu romance "Свеча горела на столе...". Мадам Брошкина teksta un mūzikas autors ir A. Ružickis.
Izteiciena nozīme
Madam Broškina kā izteiciens folklorizējies, pateicoties dziesmas tekstam, kas galveno varoni atklāj kā ekstravagantu, rotas un rotāšanos mīlošu, inteliģentu, lepnu, pašapziņas pilnu un līdz ar to vīrieti apgrūtinošu, taču vientuļu pusmūža dāmu , kas par spīti tam, ka palikusi viena, nezaudē dzīves optimismu. Skaņdarba popularitāte Krievijas interneta vidē šo izteicienu ir pārvērtusi par urbānās folkloras sastāvdaļu, tāpat kā latviešu valodā vārdu "antiņš" u.c. Dziesmas ironiskais paradokss slēpjas refrēnā Она такая никакая, никакая. Ну, шо он в ней нашёл? kam kontrastē pašvērtējums: А я такая, блин, такая, растакая, Но мой поезд ушёл.
Krievu valodā papildus aspektu šim izteicienam piedod Broškinas vārda saknē iešifrētais krievu vārds "бросать" — pamest. Savukārt latviešu valodā Broškina fonētiski sasaucas ar brošu, šī izteiciena nozīmi saistot ar dzīves apnikumu (viss līdz brošai).
Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra
Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra (独立行政法人宇宙航空研究開発機構, Dokuritsu-gyōsei-hōjin Uchū Kōkū Kenkyū Kaihatsu Kikō), plašāk pazīstama ar anglisko nosaukumu Japan Aerospace Exploration Agency jeb JAXA, ir Japānas aerokosmiskā aģentūra. Tā dibināta, apvienojot trīs iepriekš neatkarīgas organizācijas. JAXA nodarbojas ar raķešu un pavadoņu attīstīšanu, nodarbojas ar Mēness un planētu izpēti, astrofiziskiem pētījumiem.
JAXA veidojošās organizācijas:
Daži no JAXA vadītiem projektiem: