cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Augu stresa fizioloģija
Augu stresa fizioloģija ir augu fizioloģijas virziens, kas pēta augu atbildes reakcijas uz abiotisko un biotisko faktoru ietekmi. Augu stresa koncepts bieži tiek nepareizi lietots un stresa terminoloģija var būt mulsinoša. Augu stresu parasti definē kā ārvides faktorus, kuri rada nelabvēlīgu ietekmi uz augiem. Lielākajā daļā gadījumu stresu mēra attiecībā pret augu izdzīvošanu, ražu, biomasu vai primārajiem asmilācijas procesiem (CO2 un minerālvielu uzņemšana), kas korelē ar vispārēju augšanu. Iespējams, ieteicamāk būtu lietot jēdzienu ekofizioloģija un aplūkot auga reakcijas uz ārvides apstākļiem neatkarīgi no to ietekmes veida. Nozīmīgākie augu stresa fizoloģijā aplūkotie faktori ir — temperatūra, pieejamo minerālvielu daudzums, apgaismojums un augēdāji. Stresa faktoru ietekmē augi lielākoties samazina augšanas intensitāti un uzkrāj resursus. Šī atbildes sistēma ir centralizēta un to regulē fitohormoni un tā augā izraisa izmaiņas ūdens un barības vielu balansā.
Temperatūra
Ekstrēmu temperatūru ietekmē augi producē proteīnus, kuri aizsargā organisma iekšvidi un tur notiekošos metaboliskos procesus. Zemu temperatūru ietekmē augs producē antifrīza proteīnus, kuri pazemina temperatūru, kurā citoplazma sasaltu. Augs spēj arī vadīt ledus kristālu veidošanos, novadot to uz starpšūnu telpu, kurā kristāli radītu iespējami mazāk bojājumus auga šūnām. Pazemināta temperatūra augos, kuru areālos notiek gadalaiku maiņa, izsauc miera perioda iestāšanos. Šī perioda laikā augā krasi samazinās fiozoloģisko procesu aktivitāte, kā rezultātā organisms patērē maz resursu un spēj saglabāt dzīvotspēju aukstuma perioda laikā.
Viena no galvenajām metodēm, lai aizsargātos no karstuma, augos ir transpirācijas regulēšana, kā arī karstuma šoka proteīnu sintēze. Galvenās problēmas, kas rodas augstas temperatūras ietekmē, ir aktīvā skābekļa uzkrāšanās, kurš traucē veiksmīgu metabolisko procesu norisi. Šūnu līmenī karstums ietekmē daudzas šūnas struktūras un to funkcijas. Augsta temperatūra izmaina lipīdu īpašības un izraisa izmaiņas šūnu membrānās. Tās kļūst nestabilākas un tā tiek traucēti tur notiekošie procesi. Visiem proteīniem ir optimālas temperatūras reģions, kurā tie ir aktīvi. Paaugstināta temperatūra var izraisīt proteīnu samazinātu aktivitāti un pārāk augsta temperatūra — denaturāciju. Membrānu un proteīnu izmaiņas noved pie skābekļa radikāļu rašanās. Ja šie skābekļa radikāļi netiek kontrolēti, izmantojot antioksidatīvas vielas, augā rodas karstuma izraisīti oksidatīvie bojājumi. Fizioloģiskā līmenī šie bojājumi izraisa samazinātu fotosintēzes aktivitāti, asmilātu translokāciju un uzņemtā oglekļa zaudējumus. Šo faktoru kombinācija augā izraisa mainītu fenoloģiju, nespēju reproducēties un paātrinātu novecošanos.
Sausums
Ūdens trūkums krasi samazina augu produktivitāti. Sausuma ietekmē samazinās lapu izmērs, stumbra vai stiebra garums un sakņu veidošanās. Augi uzrāda dažādas fizioloģiskās un bioķīmiskās atbildes reakcijas gan šūnu, gan visa organisma līmenī. Ogļskābās gāzes asimilācija lapās samazinās, jo sausuma ietekmē tiek aizvērtas atvārsnītes, notiek membrānu bojājumi un izmainīta dažādu enzīmu aktivitāte, it īpašu to, kuri atbild par CO2 fiksēšanu un ATF sintēzi. Paaugstināta metabolītu plūsma caur fotosintēzes un respirācijas ceļiem palielina skābekļa radikāļu daudzumu audos. Skābekļa radikāļu izraisīti bojājumi ir nozīmīgi auga augšanas inhibitori. Galvenie aizsardzības mehānismi pret sausumu augā ir transpirācijas samazināšana un pastiprināta ūdens uzņemšana caur saknēm. Kālija joni palīdz regulēt osmotisko līmeni šūnās, kurš ūdens trūkuma gadījumā krasi izmainās. Osmotiskā līmeņa izmaiņas var ierosināt plazmolīzi un, ja tas laikus netiek atjaunots, neatgriezeniskus šūnu bojājumus.
Minerālvielas
Minerālvielu deficītu augos nosaka Lībiga minimuma likums. Šis likums nosaka, ka auga attīstību regulēs faktors, kurš ir nepietiekamā daudzumā. Dažādu minerālvielu trūkums izraisa atšķirīgus simptomus augā. Šīs reakcijas plašāk aplūko augu minerālā barošanās.
Minerālvielu trūkumu augā bieži var noteikt pēc vizuālām pazīmēm — lapu dzeltēšana, brūnēšana, nekroze. Tomēr jāņem vērā, ka šie simptomi nereti var tikt asociēti ar dažādu minerālvielu trūkumu, kā arī ar citu stresa faktoru ietekmi. Neskatoties uz to, šo simptomu noteikšana palīdz izvērtēt auga stāvokli. Augi neaug izolēti, tie ir daļa no vides un atbild uz vides izmaiņām, kuras ietekmē minerālvielu uzņemšanas iespējas. Ne visos auga audos ir vienāds minerālvielu saturs. Minerālvielu saturs viena auga lapas, kurš ir pakļauts atšķirīgiem vides apstākļiem, var krasi atšķirties no cita auga lapām citos apstākļos, kā arī no izteikti jaunākiem vai vecākiem augiem. Minerālvielas lielākoties tiek uzņemtas ar saknēm un tālāk pārvietotas pa visu organismu. Auga audu attālums no saknēm ietekmēs to, cik daudz minerālvielas tiem ir pieejamas, it īpaši gadījumos ar mazāk mobiliem elementiem (dzelzs, magnijs, kalcijs). Augos, kuri atkopjas no minerālvielu nepietiekamības, saknes un to tuvumā esošie audi atveseļojas pirmie. Piemēram, atveseļošanās laikā pēc dzelzs trūkuma, bieži novēro, ka lapu vēnas atgūst zaļu krāsu, kamēr pārējā lapas plātne saglabājas dzeltena.
Lai augs spētu uzturēt veiksmīgu augšanu, visiem auga audiem jābūt pieejai pietiekamam minerālvielu daudzumam. Gadījumos, kad augam trūkst vairāku minerālvielu, tikai vienas minerālvielas trūkums limitēs auga augšanu un izpaudīsies kā simptomi. Tomēr, ja šī minerālviela atkal kļūs pieejama, augs atsāks augt, kā rezultātā pieaugs nepieciešamība pēc citām minerālvielām un nākamā viela, kas ir lielākājā trūkumā, kļūs par augšanas limitējošo faktoru.
Apgaismojums
Fotosintēze ir galvenais process, kuru ietekmē apgaismojuma daudzums. Pazeminātā apgaismojumā bieži atrodas meža zemsedzes augi. Ēnmīļi ir adoptējušies zema apgaismojuma apstākļiem, tomēr augiem, kuri parasti atrodas pilnā apgaismojumā, zems apgaismojums var traucēt nodrošināt pilnvērtīgu autotrofo barošanos. Zemā apgaisomjumā augs vairāk resursu patērē gaismas uztveršanas pastiprināšanai, kā rezultātā samazinās ūdens uzņemšana un transports.
Arī pārāk liels apgaismojums var traucēt fotosintēzes darbībai. Lai gan fotoaizsardzība ir sugu specifiska, tomēr visiem augiem tās pamatā ir liekās enerģijas un aktivētā skābekļa aizvākšana no fotosistēmas. Papildus var notikt arī hloroplastu pārvietošana uz lapas noēnoto pusi, kur tie būtu mazāk pakļauti lielajam apgaismojumam. Daži augi spēj mainīt lapu leņķi jau dažu minūšu laikā, kā rezultātā samazinot gaismas apjomu, kas saskaras ar lapas plātni.
Augēdāji
Autotrofiem ir nepieciešamas izsmalcinātas aizsardzības sistēmas, lai tie spētu izdzīvot vidē, kura ir pilna ar augēdājiem. Uzbrukumi no augēdājiem notiek dažādos izmēra līmeņos, sākot ar mikrobiem un beidzot ar aļņiem, un augiem ir jāspēj aizsargāties no uzbrucējiem visos izmēra līmeņos. Aizsardzība pret mikrobiem ir efektīva mazu izmēru skalā. Augs bieži lieto hipersensitīvo atbildes reakciju, kurā infekcijas vietai blakus esošās šūnas nekavējoties atmirst un piepildās ar antibakteriāliem savienojumiem, lai aizsargātos pret patogēna izplatīšanos. Lai gan hipersensitīvā atbilde ir ļoti efektīva aizsardzības metode, tās izmantošana prasa lielu resursu patēriņu un izsmalcinātu patogēna atpazīšanas sistēmu, lai izvairītos no netīšas aktivācijas. Līdz ar to hipersensitīvā atbilde un reducētā skābekļa sprādzieni, kuri bieži notiek pirms hipersensitīvās atbildes un spēj piedalīties apoptozes izraisīšanā, tiek aktivēti, kad auga novērošanas sistēma (R-gēni, kuri kodē receptoros proteīnus) saista dažādus patogēniem raksturīgus savienojumus (proteīni, lipīdi, polisaharīdi). Lai gan hipersensitīvā atbilde ir efektīva pret sēdošiem augēdājiem, kuri uzbrūk noteiktiem auga audiem (piemēram, laputīm), tā nav efektīva pret lielāko daļu brīvi dzīvojošajiem augēdājiem, kuri izvairās no hipersensitīvās atbildes vienkārši pārvietojoties uz citu barošanās vietu.
Fitohormoni
Atbildes uz stresa faktoriem augā regulē vairāki fitohormoni un atkarībā no ietekmes veida, aktivējas atšķirīgi fitohormoni. Stresa atbildes reakcijās gandrīz vienmēr ir iesaistīs etilēns. Etilēns galvenokārt augā darbojas kā nobriešanas (ziedēšana, augļu veidošana un augļu nogatavošanās) iniciators. Stresa faktoru ietekmē notiek palielināta etilēna biosintēze. Abscizskābei ir centrālā loma abiotisko stresa faktoru tolerances nodrošināšanā. Tā regulē atvārsnīšu darbību, kā arī ar stresu saistītu gēnu ekspresiju.
Locukolns
Locukolns ir ciems Maltas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 265 km attālumā no Rīgas.
Valmieras iela (Jūrmala)
Valmieras iela ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Valmieras iela sākas krustojumā ar Viestura ielu un beidzas krustojumā ar Rēzeknes pulka ielu. Kopējais ielas garums ir 240 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Valmieras ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Viktorijas iela ir savienota ar šādām ielām:
700. gads
700. gads bija garais gads, kas sākās ceturtdienā pēc Jūlija kalendāra. Apzīmējums 700. šim gadam tika izmantots jau kopš viduslaikiem, kad Anno Domini kalendāra laikmets kļuva par valdošo metodi, kā Eiropā nosauca gadus.
Tirdzniecības centrs Bērnu pasaule
Bērnu pasaule ir tirdzniecības centrs, kas atrodas Rīgas centrā, Matīsa ielā 25, uz Matīsa (bij. Revolūcijas) un Krišjāņa Barona ielu stūra.
Tirdzniecības centra ēka nodota ekspluatācijā 1963.gadā, savukārt centrs savu darbību atklāja 1964.gada 21.jūlijā.
Tirdzniecības centra ēka pieder uzņēmumam Gerkens un partneri.
Ēkas nomnieki
Pašlaik šajā ēkā atrodas dažādi lielāki un mazāki tirdzniecības uzņēmumi.
Pie ēkas Krišjāņa Barona ielas pusē atrodas arī kurjerpakalpojumu DPD, Venipak un Omniva pakomāti, kā arī depozīta punkts.
Tirdzniecības centra vēsture
Padomju Savienības gados tirdzniecības centrs Bērnu pasaule bija viena no populārākajām iepirkšanās vietām Rīgā, kuru apmeklēja teju katrs galvaspilsētas viesis. Ik dienu te iegriezās ne vien tūkstošiem rīdzinieku un cilvēki no Latvijas pilsētām un laukiem, bet arī ciemiņi no visas plašās Padomju Savienības. Pēc neatkarības atgūšanas situācija strauji mainījās. Līdzās bērnu precēm parādījās dažādas komercpreces, bet vēlāk veikala ēku iegādājās uzņēmums Gerkens un partneri.
Preces
Gadiem ejot, PSRS valdošais preču deficīts arvien vairāk kļuva pamanāms arī šajā veikalā, turklāt arvien vairāk cilvēku labprātāk vēlējās iegādāties ārzemēs ražotu produkciju. Šādu deficīta preču tirdzniecība (piemēram, flaneļa autiņi), kad tās vispār bija pieejamas, tika organizētas kāpņu laukumiņos veikala starpstāvos.
Pakalpojumi
Tirdzniecības centrā bija pieejami arī dažādi pakalpojumi, tostarp:
Skatloga instalācijas
Tirdzniecības centrs bija īpaši iecienīts bērnu vidū tā skatloga instalāciju jeb tā dēvēto dzīvo reklāmu dēļ. Pie tirdzniecības centra ieejas vienmēr drūzmējās cilvēku pūlis, lai apskatītu lielajā skatlogā iekārtotās skatlogu meistara Adriana Pabiāna kustīgās lelles, kas atspoguļoja populāru pasaku motīvus. Leļļu kustības dzīvajās reklāmās bija sinhronizētas un viens cikls ilga aptuveni 30 sekundes; pēc tam kustības atkārtojās. Šādas dinamiskas reklāmas izmaksāja dārgi, tāpēc tās mainīja salīdzinoši reti. Nomainītos mehānismus, kas bija labi saglabājušies, pārdeva citu republiku veikaliem. Rīgas kustīgo skatlogu dzīvās reklāmas bija pazīstamas visā Padomju Savienībā un Pabiāns regulāri saņēma pasūtījumus no Maskavas, Omskas, Taškentas, Tbilisi un citu PSRS republiku pilsētu veikaliem.
Pabiāns veikalā strādāja no 1964. līdz 1993.gadam. Viņa populārākās skatloga instalācijas bija:
Mehāniskās Pabiāna reklāmas bija izvietotas arī uz jumta virs galvenās ieejas veikalā.
Ēkas funkcionālais plānojums stāvos
Sākotnējā tidzniecības centra darbība bija iekārtota sekojoši: Pircēju pārvietošanās notika pa divām kāpnēm un eskalatoru no pirmā uz otro stāvu. Lifti bija paredzēti galvenokārt preču pārvadāšanai.
Personāls
Visām veikala pārdevējām bija īpaši formastērpi un atšķirības zīmes.
Struktūras apakšvienības
Tirdzniecības centram bija arī vairākas apakšfiliāles:
80-tajos gados “Bērnu pasaules” filiāļu skaitu bija paredzēts palielināt, taču Padomju Savienībā sākušos sociāli ekonomisko satricinājumu dēļ šis plāns tā arī netika realizēts.
Būvniecība un renovācija
Tirdzniecības centra ēka ar platību 3700 m2 tika nodota ekspluatācijā 1963.gadā, savukārt tās darbību atklāja 1964.gada 21.jūlijā. Ēkas arhitekti ir Josifs Goldenbergs, viens no modernisma pionieriem Latvijas arhitektūrā, un Leons Vaičulaitis.
No 2005. līdz 2006.gadam tika veikti ēkas renovācijas darbi, galvenokārt fasāžu iestiklošana Schuco sistēmās. Renovācijas darbus veica SIA Alukon (nosaukums līdz 2008.gadam - SIA Alucon).
Arhitektūra un interjers
Tirdzniecības centra griesti bija veidoti no alumīnija plātnēm.
Kafejnīcas Mārīte sienas gleznojumu veidojis mākslinieks Uldis Zemzaris.
Atrašanās vietas vēsture
Pašreizējā tirdzniecības centra vietā vairākus gadu desmitus atradās neliels vienstāvu koka kiosks. 1928.gadā to fotogrāfijās iemūžinājis arhitekts - inženieris - fotogrāfs Nikolajs Hercbergs (piemēram, skatīt Latvijas Nacionālā arhīva objektus ar identifikatoriem: LNA_KFFDA_F1_5_214, LNA_KFFDA_F1_5_215 ).
Marselo Karrjons
Marselo Karrjons (es; dzimis ) ir Dominikānas FIDE meistars šahā (2009).
Hoteborža
Hoteborža (cz) ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Havlīčkūvbrodas apriņķī.
Marselo Karrjons
Biogrāfija
1986. gadā ASV uzvarējis Kolumbijas distrikta šaha čempionātā. Daudzkārtējs Dominikānas šaha čempionātu dalībnieks. 2001. gada šaha čempionātā dalījis 1.-4. vietu, bet pēc papildu rādītājiem ieņēmis 3. vietu. Tajā pašā gadā ieņēmis 3. vietu Santodomingo starptautiskajā šaha turnīrā. Pārstāvējis Dominikānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Hoteborža
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1265. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā. 2002. gadā pilsētā notika Eurocon (Eiropas fantastikas rakstnieku) tikšanās.
Cilvēki
Hoteborža ir futbolista Mateja Vidras (Matěj Vydra, 1992) dzimtā pilsēta.
Bērzu iela (Jūrmala)
Ielu savienojumi
Bērzu iela ir savienota ar šādām ielām:
Varistors
Varistors ir pusvadītāju ierīce, kuru elektriskā pretestība samazinās, ja tām pielikto spriegumu palielina. To vadītspēja ir atkarīga no pievadītā sprieguma momentānajām vērtībām. Varistorus izgatavo no silīcija karbīda ar alumīnija, kalcija un magnija piemaisījumiem; voltampēru raksturlīkne ir līdzīga termistora raksturlīknei. Līkne ir simetriska attiecībā pret koordinātu sākumpunktu, jo varistora īpašības nav atkarīgas no strāvas virziena. Pievadot nelielu spriegumu, strāva plūst caur graudiņu kontaktvietām, kuru laukumi ir nelieli, tāpēc sākumā strāva ir niecīga. Spriegumu palielinot, porās starp graudiņiem sākas elektrostatiskā emisija, un varistora vadītspēja palielinās - tāpēc strāva sāk strauji pieaugt. Varistorus izmanto elektrisko ķēžu aizsargāšanai pret pārspriegumiem, elektrisko signālu pārveidošanai, pastiprinātājos nelineāro kropļojumu kompensēšanai u.c..
Zalina Sidakova
Zalina Sidakova (ru, be; dzimusi ) ir osetīnu izcelsmes Baltkrievijas brīvā stila cīkstone, pasaules čempionātu medaļniece.
Biogrāfija
Zalina Sidakova dzimusi 1992. gadā Ziemeļosetijā sportiskā ģimenē. Viņas tēvs bijis cīkstonis, māte — mākslas vingrotāja. 2002. gadā viņa ar ģimeni pārcēlās uz Baltkrieviju. Zalina ar cīņas sportu sāka nodarboties tikai pēc pārcelšanās. Viņa bija Babruiskas 3. specializētās bērnu un jaunatnes olimpisko rezervju sporta skolas audzēkne. Viņas pirmais treneris bija J. Lukomskis. Pašlaik viņa dzīvo Mogiļevā un trenējas Apgabala augstākās sporta meistarības skolā. Treneris ir Artūrs Zaicevs.
Verpuļeva
Verpuļeva vai Verpuļova ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Pērkonu ezera dienvidu krastā 8 km no pagasta centra Naudaskalna, 2 km no novada centra Balviem un 225 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies kā mazdārziņu un lapeņu kolonija Verpuļevas dārziņi Balvu pilsētas pievārtē, kur sakarā ar zemju privatizāciju vasarnīcas pārbūvētas par dzīvojamām mājām.
Talsu ģerbonis
Talsu pilsētas ģerbonis ir viens no Talsu pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts. Ģerboņa zīmējuma autors ir Valsts vērtspapīru spiestuves darbinieks, Riharda Zariņa asistents Kārlis Krauze.
Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zelta krāsā, tā apakšdaļā attēlotais zaļais kalns simbolizē Talsu pilsētu, kas plešas uz deviņiem pakalniem — Pilskalna, Ķēniņkalna, Leču kalna, Tiguļu kalna, Sauleskalna, Baznīckalna, Krievragkalna, Vilkmuižas kalna un Dzirnavkalna. No kalna laukā nāk roka miesas krāsā, kas tur zaļu vainagu, kas ir spēka un varas simboli.
Lejasģermānijas limes
Lejasģermānijas limes ir Senās Romas izbūvēts militāro būvju komplekss mūsdienu Nīderlandes un Vācijas teritorijā, kas pa Reinas kreiso krastu atdalīja romiešu Lejasģermānijas provinci no Ģermānijas.
Militāro celtņu komplekss tika attīstīts kopš mūsu ēras sākuma un darbojās līdz apmēram 5. gadsimtam. Atšķirībā no Adriāna vaļņa un tamlīdzīgām būvēm, Lejasģermānijas limes par robežu izmantoja Reinas upi. Limes stiepās apmēram 400 kilometru garumā no Reinas senās ietekas Ziemeļjūrā līdz mūsdienu Bādbreizingas pilsētai Reinzemē-Pfalcā. Šajā punktā limes šķērsoja Reinu un tālāk pazīstamas kā Augšģermānijas-Rētijas limes.
Mūsdienās no šīm robežbūvēm saglabājusies vairāk nekā 100 arheoloģiskie pieminekļi - leģiona apmetnes, cietokšņi, nometnes, kapsētas, svētnīcas, amfiteātris un citas vietas. 2021. gadā Lejasģermānijas limes kā objekts tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Locupi
Locupi ir ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 198 km attālumā no Rīgas.
2060. gadi
2060. gadi ir 21. gadsimta 7. desmitgade, kas sāksies un beigsies.
Aukas ezers
Aukas ezers (arī Auku ezers) ir beznoteces purva ezers Varakļānu novada Murmastienes pagasta rietumu daļā, Teiču purva ziemeļaustrumos.
Dibens - kūdrains, dūņains. Ūdens krāsa - brūnūdens. Augstākie ūdensaugu veģetācija nav konstatāta. Fitoplanktons nav atrasts. Ezerā dzīvo asari.
Ezers ietilpst Teiču dabas rezervāta teritorijā.
Patiesības tabula
Patiesības tabula, kas pazīstama arī kā patiesības vērtību tabula, ir tabula, kas saliktiem apgalvojumiem parāda patiesības vērtības atkarībā no tās sastāvdaļu patiesības vērtībām.
Patiesības tabulu izmanto, lai attēlotu vai definētu patiesības funkcijas vai Būla funkcijas, kā arī lai sniegtu vienkāršus pierādījumus. Šajā tabulā sniegtas patiesības vērtības saliktiem apgalvojumiem a∧ b (lasa: a un b), a∨ b (lasa: a vai b), un a→ b (lasa: ja a, tad b), atkarībā no  a un b patiesību vērtībām.
Kalniena (stacija)
Kalniena ir izmaiņas punkts šaursliežu dzelzceļa līnijā Gulbene—Alūksne. Tas atrodas Gulbenes novada Stāmerienas pagastā, ap 2 km uz dienvidiem no Kalnienas ciema. Saglabājusies sākotnējā stacijas koka ēka, tajā ir uzgaidāmā telpa pasažieriem.
Vēsture
Stacija atklāta reizē ar dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Valka uzbūvēšanu un sākumā saukta par Kalnamuižu, bet par Kalnienu pārdēvēta 1927. gadā. Vēlāk stacija pārveidota par pieturas punktu un tās ceļi nojaukti. 2005. gadā uzbūvēts otrs sliežu ceļš, lai vilcieni varētu izmainīties maršruta vidū (tiek izmantots īpašos gadījumos).
2011. gadā uzsākta stacijas ēkas rekonstrukcija tās sliktā stāvokļa dēļ. 2015. gadā restaurācijas darbus veica ēkas iekštelpās, atjaunojot uzgaidāmo telpu, kasiera istabu un stacijas priekšnieka dzīvokli, kuru nākotnē paredzēts izmantot kā dzelzceļa tūristu nakšņošanas vietu. Pilnībā rekonstrukciju plānots pabeigt desmit gadu laikā.
Ernsta Kirhvēgera nams
Ernsta Kirhvēgera nams (de, EKH) ir pašpārvaldīts sociālais centrs Austrijā, Vīnes 10. rajonā jeb Favorītenā. Namu 1990. gadā sagrāba skvoteri un 2008. gadā to legalizēja. Projekts nosaukts antifašista Ernsta Kirhvēgera vārdā. Gandrīz katru dienu ēkā notiek dažāda veida pasākumi, piemēram, koncerti, lasījumi, diskusijas, informatīvie un padomu vakari.
Fjodors Ņikonovičs
Fjodors Ņikonovičs (1854—1911) bija pareizticīgo prāvests (protojerejs), Ludzas pareizticīgo baznīcas pārzinis. Krievijas Impērijas Valsts Domes 3. sasaukuma deputāts no monarhiskās Krievu Tautas savienības.
Ernsta Kirhvēgera nams
Priekšvēsture
Ēku Wielandgasse ielā uzcēla 1920. gados (pēc Dehio Handbuch — 1931. gadā) čehu un slovāku strādnieki pēc Jozefa Hofbauera un Vilhelma Baumgartena plāniem kā Komenska skolu slovāku un čehu bērniem Vīnē. Tā ir viena no vecākajām dzelzsbetona celtnēm Vīnē. Ēkā atradās arī skatuve, ko tolaik regulāri izmantoja Vīlandteātris.
Fjodors Ņikonovičs
Dzīvesgājums
Dzimis 1854. gada 17. februārī Ļepjeļas apriņķa Bešenkoviču ciemā pareizticīgo garīdznieka ģimenē. Mācījās vietējā tautskolā, tad Vitebskas garīgajā skolā, 1876. gadā absolvēja Vitebskas garīgo semināru. Darbojās Ļepeļas um Polockas apriņķu draudzēs kā garīdznieks un skolotājs.
Ernsta Kirhvēgera nams
Priekšvēsture
1945. gadā īpašums pārgāja Austrijas Komunistiskās partijas rokās.
Fjodors Ņikonovičs
Dzīvesgājums
1897. gadā viņu iecēla par prāvestu (protojereju), Ludzas pareizticīgo katedrāles pārzini un Vitebskas eparhijas Ludzas apriņķa skolu padomes priekšsēdētāju. Līdztekus viņš bija Ludzas pilsētas skolas ticības mācības skolotājs. Vadīja Ludzas pareizticīgo baznīcas pārbūvi. 1905. gada revolūcijas laikā iestājās Krievu Tautas savienībā (Союз русского народа), 1907. gadā viņu ievēlēja par III. sasaukuma Krievijas Impērijas Valsts Domes locekli no Vitebskas guberņas.
Ernsta Kirhvēgera nams
Sagrābšana
Ēku kā praktiski neizmantotu sagrābta 1990. gada 23. jūnijā, un tā tika izziņota par pašpārvaldītu sociālo centru, kurā atradās migranti un bēgļi, informācijas punkts, notika kopienas aktivitātes un bāzējās politiskās grupas. Skvoteri, kuri atradās EKH, to raksturoja kā "starptautisku, multikulturālu, antifašistisku centru", ēku nosauca Ernsta Kirhvēgera vārdā. Kirhvēgers bija agrākais koncentrācijas nometnes ieslodzītais un antifašistiskās pretošanās dalībnieks, kuru 1965. gadā nogalināja labējais protestētājs demonstrācijas laikā pret bijušo NSDAP biedru, universitātes pasniedzēju Tarasu Borodaikeviču. Viņš bija pirmais politiskās vardarbības upuris Austrijā kopš 1945. gada.
Fjodors Ņikonovičs
Dzīvesgājums
Miris 1911. gada 14. februārī Tērbatas Universitātes klīnikā pēc kuņģa vēža operācijas. Apbedīts Ludzas kapos.
Ernsta Kirhvēgera nams
Sagrābšana
1991. gadā skvoteriem izdevās vienoties ar AKP par īres līgumu ar simbolisku nomas maksu 1 šiliņa apmērā, lai gan AKP vadībā tam netrūka pretinieku.
Legalizācija
2004. gadā mājas īpašniece, kas joprojām bija Austrijas Komunistiskā partija, agrāko nelikumīgo finansēšanas shēmu dēļ nonāca finanšu grūtībās un pārdeva namu nekustamo īpašumu kompānijai, un 27 tur esošajām organizācijām draudēja izlikšana, jo jaunais īpašnieks bija agrākais labējais ekstrēmists vai tā pilnīgs vārdabrālis. Pēc ilgas cīņas ar daudziem protestiem un akcijām 2005. gada jūlijā uzņēmums ar ciešiem kontaktiem ar Vīnes pašvaldību pārpirka ēku. Izlikšanas draudi beidzās, un 2008. gadā tika parakstīts īres līgums.
Vairākus mājas projektus līdzfinansē Vīnes pašvaldība. Vīnes pilsētas parlamentā bieži notiek diskusijas par to, jo daudzas no ēkas organizāciju darbībām ir pretrunīgas un dažreiz (piemēram, nelegālo imigrantu konsultēšanā) darbojas likuma pelēkajā zonā.
Konflikti ar Turciju
2016. gada 30. jūlijā turku nacionālisti iebruka Ernsta Kirhvēgera namā un izjauca serbu ballīti, iedomājušies, ka tas ir kurdu pasākums. Vīrieši noplēsa no sienām plakātus un pie koka kāpnēm aizdedzināja. Lietai tika pieslēgts Austrijas Satversmes aizsardzības birojs.
2020. gada jūnijā feministu demonstrācijai, kura protestēja pret izturēšanos pret sievietēm Austrijā un Turcijā un kuru organizēja EKH bāzēta kurdu sieviešu organizācija, uzbruka Turcijas galēji labējā grupa "Pelēkie vilki". Atbildot uz to, antifašisti nākamajā dienā organizēja pretdemonstrāciju, kuras rezultātā 200-300 neofašisti uzbruka EKH ēkai, apmētājot to ar akmeņiem, pudelēm un degbumbām. Šī situācija izraisīja diplomātisku vārdu karu starp Austriju un Turciju, Turcijas vēstnieku izsaucot uz Ārlietu ministriju.
Vīksnas iela (Jūrmala)
Vīksnas iela ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Vīksnas iela sākas krustojumā ar Mežmalas ielu un beidzas krustojumā ar Grīvas ielu. Kopējais ielas garums ir 220 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Vīksnas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Signe Dancīte
Signe Dancīte (dzimusi Signe Ruicēna ) ir latviešu aktrise.
Izglītību ieguvusi Klaipēdas Universitātē. Liepājas teātra izrādēs piedalās kopš 2009. gada.
Bobijs (filma)
"Bobijs" (en) ir 2006. gada ASV drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Emilio Estevess. Galvenās lomas filmā atveido Lindsija Loena, Harijs Belafonte, Niks Kanons, Lorenss Fišburns, Helēna Hanta, Entonijs Hopkinss un Eštons Kučers. Filmas pirmizrāde notika Toronto filmu festivālā.
Herberts fon Petersdorfs
Herberts fon Petersdorfs (de; dzimis, miris ) bija vācu peldētājs un ūdenspolo spēlētājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnījis zelta medaļu komandu peldēšanā.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Petersdorfs startēja gan peldēšanas, gan ūdenspolo sacensībās. Zelta medaļu viņš ieguva 200 metru peldēšanā komandām. Ūdenspolo turnīrā viņš bija komandas Berlīniešu peldēšanas klubs biedrs. Komanda pirmās kārtas mačā zaudēja Francijas komandai — Pupilles de Neptune de Lille #2.
Dagdas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Dagdas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Dagdas novads sastāv noApaļi
Andrupenes, Andzeļu, Asūnes, Bērziņu, Dagdas, Ezernieku, Konstantinovas, Ķepovas, Svariņu, Šķaunes pagastiem un Dagdas pilsētas. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 348 ciemi (274 ciemi pašlaik pastāv, bet 74 ciemi ir daļēji izzuduši).
Uzskatījumā ir iekļauti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Andrupenes pagasts
Andrupenes pagasta centrs atrodas Andrupenē. Andrupenes pagastā atrodas 61 ciems, no tiem 3 vidējciemi, 3 mazciemi un 55 skrajciemi.
Andzeļu pagasts
Andzeļu pagasta centrs atrodas Andzeļos. Andzeļu pagastā atrodas 51 ciems, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 49 skrajciemi.
Asūnes pagasts
Asūnes pagasta centrs atrodas Asūnē. Asūnes pagastā atrodas 34 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 32 skrajciemi.
Bērziņu pagasts
Bērziņu pagasta centrs atrodas Porečjē. Bērziņu pagastā atrodas 34 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 34 skrajciemi.
Ezernieku pagasts
Ezernieku pagasta centrs atrodas Ezerniekos. Ezernieku pagastā atrodas 39 ciemi, no tiem 1 lielciems un 38 skrajciemi.
Konstantinovas pagasts
Konstantinovas pagasta centrs atrodas Konstantinovā. Konstantinovas pagastā atrodas 30 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 29 skrajciemi.
Ķepovas pagasts
Ķepovas pagasta centrs atrodas Neikšānos. Ķepovas pagastā atrodas 17 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 15 skrajciemi.
Svariņu pagasts
Svariņu pagasta centrs atrodas Svarincos. Svariņu pagastā atrodas 32 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 31 skrajciems.
Šķaunes pagasts
Šķaunes pagasta centrs atrodas Šķaunē. Šķaunes pagastā atrodas 33 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 31 skrajciems.
Lara Guta-Behrami
Lara Guta-Behrami (de; dzimusi ) ir Šveices kalnu slēpotāja. Specializējusies nobrauciena un supergiganta disciplīnās. L. Guta ir 2015.—2016. gada pasaules kausa sezonas kopvērtējuma uzvarētāja, vienīgā Šveices sportiste, kas to sasniegusi 21. gadsimtā.
Pasaules kausā debitējusi 2007. gada decembrī. Pirmo uzvaru guvusi gandrīz pēc gada, kad savā dzimtenē Šveicē uzvarēja supergiganta distancē. L. Guta 17 gadu un 237 dienu vecumā kļuva par jaunāko sportisti, kas pasaules kausa posmā izcīnījusi uzvaru supergiganta distancē. Pasaules kausa posmos ir guvusi 32 uzvaras, 60 reizes kāpusi uz goda pjedestāla. Tāpat ar panākumiem startējusi pasaules čempionātā, kur izcīnījusi divas zelta, trīs sudraba un trīs bronzas medaļas. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja bronzas medaļu nobraucienā. Sportistes augstākais sasniegums karjerā ir uzvara 2015.—2016. gada pasaules kausa sezonas kopvērtējumā.
2018. gada jūlijā apprecējās ar futbolistu Valonu Behrami.
Fricis Šneiders
Fricis Šneiders (de) bija vācu ūdenspolo spēlētājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja ūdenspolo turnīrā, kur bija Vācijas komandas, Berlīniešu peldēšanas klubs, biedrs. Komanda pirmās kārtas mačā zaudēja Francijas komandai — Pupilles de Neptune de Lille #2.
Vaski (ciems)
Vaski, agrāk Irlavas muiža, ir ciems Latvijā, Tukuma novada Irlavas pagasta dienvidos pie Abavas upes, autoceļu P104 (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)) un V1456 (Irlava—Mazbites) krustojumā. Ciems veidojies ap vēsturisko Irlavas muižu (Gut Irmlau).
Vaski atrodas 5,7 km attālumā no pagasta centra Irlavas, 17,2 km attālumā no novada centra Tukuma un 82,6 km attālumā no Rīgas.
Loči (Dricānu pagasts)
Loči ir ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 246 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V558 (Piļcine-Dricāni).
Brīvdienas (2006. gada filma)
"Brīvdienas" (en) ir 2006. gada ASV romantiska komēdija, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir Nensija Meijersa. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Keita Vinsleta, Džūds Lo, Džeks Bleks, Īlaijs Volahs, Edvards Bērnss un Rufuss Sevels. Filmas pirmizrāde notika.
Divas sievietes, kurām ir problēmas ar vīriešiem, apmainās ar mājām dažādās valstīs, kur abas satiek vietējos vīriešus un iemīlas.
Zemgales katoļu baznīca
Zemgales Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Demenes pagasta Zemgales ciemā.
Vēsture
1922. gadā Daugavpils draudzes dekānam A. Pastoram saimnieks Belinskis dāvājis zemi baznīcai. Arhibīskaps Antonijs Springovičs dibinājis jaunu draudzi un par tās pirmo prāvestu iecēlis Antonu Čamani. Draudze nosaukumu guvusi no 5 km attālumā esošās dzelzceļa stacijas Zemgale nosaukuma, pirms tam to saucot par "gajiem" — birztalām poļu valodā, jo atradusies grūti pieejamā vietā uz laukiem, mežmalā. Prāvests Antons Čamanis šeit 1926. gadā uzcēlis šķūni, kur sācis noturēt dievkalpojumus. Vēlāk uzcēlis pusotra stāva betona plebāniju. Tā kā prāvests izrādījis ļoti lielu aktivitāti ar draudzes locekļiem, kas pamatā bijuši poļu tautības cilvēki — jaunsaimnieki un dzelzceļnieki, radās domstarpības ar Latvijas valdību, jo tā vēlējās, lai visi draudzes locekļi runātu latviešu valodā, tāpēc prāvestu Kūrija pārsūtīja kalpot uz Jūrkalnes baznīcu, bet viņa vietā draudzi sāka apkalpot Daugavpils jaunās baznīcas priesteri.
1932. gadā Zemgales draudzi sāka apkalpot Grīvas draudzes prāvests J. Plonis, kurš plebānijā ierīkojis kapelu, kur pirmo reizi noturējis dievkalpojumu 1933. gadā Vissvētākā Sakramenta svētkos. Šķūnis pēc Otrā pasaules kara tika nojaukts, bet iegūtie būvmateriāli aizvesti uz Medumu draudzi. Kara beigās par prāvestu kļuvis J. Gavračs, kurš visu plebānijas apakšstāvu pārbūvējis par baznīcu, atstājot tikai vienu istabu virtuvei un trepēm, kas veda uz otro stāvu. Tā bija koka un betona celtne, 12 metrus gara un 10 metrus plata ēka ar krustu uz jumta. Blakus tai atradies atsevišķi būvēts zvanu tornis ar vienu zvanu. Dievnamā bijis viens ozolkoka altāris ar Jaunavas Marijas gleznu. Dievnamam bijis ozolkoka dievgalds. Aplūkojama bija arī liela Jēzus Sirds glezna un Krustaceļa litogrāfijas.
Eksterjers
Baznīca ir mūra celtne, celta kā Zemgales dzelzceļa stacija. Ēkai ir skārda jumts, masīvas sienas un kupols virs ēkas centrālās daļas, kas pilda torņa funkciju. Virs kupola ir ar metālu apkalts krusts. Galvenajā un tai pretējās sienās redzami četri atbalsta piloni, logu un durvju ierāmējumi. Dievnamam ir divas durvis, no pagalma un sliežu puses. Durvis no sliežu puses netiek izmantotas, jo tajā vietā iekšpusē atrodas galvenais altāris. Dievnamam blakus ir ierīkots akmensdārzs.
Interjers
Dievnams ir kvadrātveidīga telpa ar betona grīdu, kas pārsegts ar mīksto segumu un mūra griestiem. Griestu smagumu notur četri mūra pīlāri telpas centrālajā daļā, kuru sienas savā starpā savienojoties, veido arkas. Arku vidū griestos ir kupols ar logiem tā sānos, bet katras arkas iekšiene virzienā no centra veido nosacītu telpu. Ieejot baznīcā, nokļūst priekštelpā — arkā, virs kuras ir kora telpas. Lūgšanu telpa ir zem kupola un sānu arkās, kas izskatās kā kapelas. Arkā, kas atrodas pretī ieejai, ir presbitērija daļa. Dievnamā ir trīs krāsota koka altāri.
Rīgas Amatniecības vidusskolā izgatavots galvenais jeb centrālais altāris presbitērija daļā un sānu altāri abās sānu arkās. Kreisajā pusē ir Dievmātes glezna, labajā pusē — Jēzus Sirds altāris. Gleznas no jauna gleznotas baznīcas iesvētīšanas reizei. Sānu arku galos krāsota koka konfesionāli.
14. Saeima
14. Saeima ir Latvijas Republikas parlamenta 14. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2022. gada 1. novembrī.
Vēlēšanas
14. Saeimas vēlēšanas notika 2022. gada 1. oktobrī, vēlēšanās kandidēja 19 saraksti un tajās nobalsoja 916 691 vēlētāji jeb 59,43% balsstiesīgo pilsoņu. Salīdzinājumam — Lietuvas 2020. gada vēlēšanās nobalsoja 47,80%, bet Igaunijas 2019. gada vēlēšanās — 63,67% balsstiesīgo pilsoņu.
Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa sākumā
** Piezīme: sarakstu iegūto vietu skaitu nosaka katrā vēlēšanu apgabalā atsevišķi, tādēļ ir iespējami gadījumi, kad saraksts ar lielāku kopējo balsu skaitu saņem mazāk mandātus.
Saeimas partijas un partiju apvienības
14.Saeimas frakciju sastāvs uz 19.06.2023:
Saeimas komisijas un to vadītāji
14. Saeimā kopumā darbojas 16 komisijas:
Koalīcijas veidošanas process
Latvijā tradicionāli priekšroka valdības koalīcijas veidošanā ir partijai, kas ieguvusi visvairāk deputāta mandātus, tomēr noteicošā loma ir balsu vairākumam atbilstoši politisko partiju ideoloģiskajai saderībai. 14. Saeimas vēlēšanās visvairāk deputātu mandātu ieguva apvienība "Jaunā Vienotība", kura attiecīgi uzņēmās iniciatīvu vest valdības koalīcijas veidošanas sarunas.
Partneru meklēšana
Partija 14. Saeimas valdības koalīcijas partneru meklēšanas gaitā vadījās pēc sekojošiem principiem:
Oktobra beigās, vairāk nekā 3 nedēļas pēc vēlēšanām, pēc vairākiem sarunu etapiem ar apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, "Jaunā Vienotība" lēma par 3 partiju koalīciju, tajā neiekļaujot partiju "Progresīvie" — galvenokārt pārējo potenciālo partneru iebildumu dēļ par savstarpējām ideoloģiskajām pretrunām. "Jaunā Vienotība" arī piedāvāja partijai "Progresīvie" noslēgt sadarbības memorandu par divpusēju darbu 14. Saeimā, partijai strādājot ārpus koalīcijas. Taču partija "Progresīvie" piedāvājumam atteica, norādot, ka būtu gatavi iesaistīties koalīcijā tikai pilnvērtīga partnera statusā, bet pretējā gadījumā darbosies opozīcijā.
Sadarbības memorands
3.novembrī visi trīs topošās koalīcijas partneri parakstīja partijas "Jaunā Vienotība" piedāvāto koalīcijas sadarbības memorandu — dokumentu, kādu līdz šim valdības veidošanas procesā politiskie spēki nebija veidojuši. Memorandā partneri izvirzīja sekojošas prioritātes 14. Saeimas darbības laikā:
Tūlītējie darbi pēc memoranda parakstīšanas
Memorandā tika ietverti arī partneriem tūlītēji veicamie darbi pēc memoranda parakstīšanas:
Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošana
Viens no publiski visapspriestākajiem koalīcijas sadarbības memoranda punktiem bija vienošanās par jaunas Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu, kuras atbildības joma būs klimata pārmaiņu un enerģētikas politikas ieviešana.
Glorija Grevcova pameta partiju "Stabilitātei!"
2023. gada 15. maijā Glorija Grevcova, kuru pirmās instances tiesa atzina par vainīgu melošanā Centrālajai vēlēšanu komisijai (CVK), pameta partiju "Stabilitātei!" un tās Saeimas frakciju. Frakcijas "Stabilitātei!" priekšsēdētājs Aleksejs Rosļikovs norādīja, ka šāds Grevcovas lēmums esot pieņemts pēc minētā tiesas sprieduma. Savukārt Grevcova sacīja, ka izstāšanās nav saistīta ar tiesas spriedumu.
Marta Grigale
Bērnība
Marta Grigale dzimusi 1990. gada 3. februārī Rīgā. Pirmās muzikālās gaitas sākusi jau 3 gadu vecumā, dziedot bērnu ansambļos un piedaloties vokālajos konkursos. 6 gadu vecumā uzsākusi mācības P. Jurjāna mūzikas skolā, kur apguvusi klavierspēli un solfedžo no 1996. līdz 2004. gadam. Vēlāk mācījusies arī Rīgas Doma kora skolā un Rīgas Franču licejā.
Karjera
2009. gadā Marta iestājusies Rietumlondonas Universitātes Mūzikas koledžā, lai studētu muzikālā teātra aktiermeistarību. Universitāti pabeigusi un bakalaura grādu ieguvusi 2012. gadā. Drīz pēc tam atgriezusies Latvijā un piedalījusies vairākās latviešu profesionālā teātra izrādēs. 2014. gadā filmējusies seriālā "Ēnu spēles". Pirmo singlu "Ziemassvētku valsis" izdevusi 2015. gada nogalē, bet 2016. gadā ar savu dziesmu "Choices" iekļuvusi šova "Supernova" pusfinālā. 2017. gadā, sadarbojoties ar mūziķi un producentu Reini Sējānu, izdevusi debijas EP — "Pai pai". 2018. gadā izdevusi divus DJ Rudd producētus singlus: "Manās rokās visi ziedi novīst" un "Rokas stiepienā". 2020. gada 28. oktobrī laidusi klajā pirmo pilnmetrāžas studijas albumu "Lietas, kas notiek manā galvā".
Kopš 2014. gada pavasara ir Latvijas Radio 5 raidījumu vadītāja. 2018. un 2019. gada nogalē kopā ar kolēģiem Tomu Grēviņu un Magnusu Eriņu piedalījusies labdarības maratonā "Dod pieci!".
Eifels (kalni)
Eifels (de) ir plakankalne Vācijas rietumos un Beļģijas galējos austrumos, starp Āheni ziemeļos un Trīri dienvidos, daļa no Reinas šīferkalniem. Uz rietumiem no Eifela atrodas Ardēni, austrumos — Reinas upe, bet dienvidos — Mozele. Tas iedalās Šnēeifelā (Sniega Eifelā) ap Beļģijas robežu, Hoeifelā (Augstajā Eifelā) ar augstāko virsotni Hoeahtu, kā arī Foreifelā (Priekšeifelā). Plakankalnes ziemeļu daļā 2004. gadā izveidots Eifela nacionālais parks. Vēl reģionā atrodas četri dabas parki. Daļai no Eifela, t.s. Vulkāneifelam ir vulkānisks raksturs, un vulkāniskas parādības vēl nav rimušas.
Brieža grāvis
Brieža grāvis (arī Briežu grāvis) ir Meirānu kanāla kreisā krasta pieteka Varakļānu novadā, kā arī, niecīga daļa, Madonas novadā.
Iztece – no Vecuma meža. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Meirānu kanālā augšpus Teicijas ietekas. Brieža grāvi šķērso valsts autoceļš V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni). Upes krastos atrodas Mazie Veipi, Ikaunieki, Kazusala, Varakļānu pagasta Lielie Strodi un Murmastienes pagasta Lielie Strodi. Lielāko daļu no tecējuma veido Murmastienes un Varakļānu pagastu robežu.
Loči (Gaigalavas pagasts)
Loči ir ciems Gaigalavas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 233 km attālumā no Rīgas.
Grigorijs Agafonovs
Pēc deputāta pilvaru beigām Grigorijs Agafonovs kļuva par vienu no degvielas mazumtirgotāja “Dinaz” īpašniekiem.
Vecā Pils iela
Vecā Pils iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Vecā Pils iela sākas krustojumā ar Dzirnavu ielu un beidzas pie pludmales. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Vecajā Pils ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.
Sekstaines
Sekstaines (la) ir graudzāļu dzimtas ģints, kura ir izplatīta Makaronēzijā, Eiropā, no Vidusjūras reģiona līdz Vidusāzijai un Rietumhimalajiem, bet dažas sugas ir ievestas Austrālijā, kā arī Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā.
Latvijā ir sastopama viena suga — parastā sekstaine (Cynosurus cristatus)
Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:
Vairākas sugas, kuras senāk tika klasificētas kā sekstaines, tagad ir pārklasificētas citās ģintīs, tostarp: Aegopogon, Apera, Beckmannia, Bouteloua, Centotheca, Coelachyrum, Cynodon, Dactyloctenium, Desmostachya, Dinebra, Eleusine, Enteropogon, Festuca, Harpochloa, Lamarckia, Leptochloa, Ochthochloa, Oreochloa, Polypogon, Rostraria, Sclerochloa, Sesleria, Sesleriella, Tribolium, Wangenheimia.
Kriss Osguds
Kristofers Džons "Kriss" Osguds (en; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlējis vārtsarga pozīcijā.
2011. gada jūlijā paziņojis par karjeras beigšanu, vēlāk kļuvis par "Red Wings" vārtsargu treneri.
Borskābe
Borskābe jeb ortoborskābe (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska skābe. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās triklīnie, slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar ūdeņraža saitēm plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. Ūdenī šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar temperatūras paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums, tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par borātiem.
Vēsture
Borskābi ieguva holandiešu natūrfilozofs Vilhelms Hombergs (Wilhelm Homberg) 1702. gadā, karsējot boraku kopā ar sērskābi. To drīz sāka pielietot medicīnā ar nosaukumu sal sedavitum.
Vecumnieku katoļu kapela
Vecumnieku svētīgā Jāņa Pāvila II Romas katoļu kapela ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Bauskas novada Vecumnieku pagasta centrā Vecumniekos.
Borskābe
Atrašanās dabā
Borskābe dabā atrodama reta minerāla sasolīna veidā. Tā atrodama minerālūdeņu sastāvā, kā arī karstajos avotos un vulkāniskajās fumarolās (vieglās gaistamības kopā ar ūdens tvaikiem dēļ). Nenozīmīgos daudzumos borskābi satur augļi, ogas, apiņi, dažreiz vīns.
Vecumnieku katoļu kapela
Vēsture
Vecumniekos ir daudz katoļu, bet nebija sava dievnama. Dievnamu būvēt draudze vēlējās jau 1937. gadā, tad 1990. gadu beigās, kad draudzi apkalpojis Skaistkalnes priesteris Janušs Bulašs, jo tuvākā — Skaistkalnes baznīca atrodas aptuveni 30 km attālumā. Tāpēc draudze 2011. gadā vienojās ar Vecumnieku luterāņu draudzi par katoļu kapelas izveidošanu viņu īpašumā — bijušajā Vecumnieku skolas ēkā, sauktajā par "Sarkano skolu". Kapelu izveidoja draudzes locekļi Maija un Gatis Vēveri, piedaloties palīgiem. Tika ielikta lamināta grīda, atjaunoti logi un sienas, iebūvēta krāsns, nopirktas mēbeles, altāra piederumi, tekstilijas un sakrālie priekšmeti. Interjera dizaina autors bija Skaistkalnes baznīcas paulīniešu tēvs Staņislavs. 2011. gada 12, jūnijā, Vasarsvētkos Jelgavas diecēzes bīskaps Antons Justs kapelu iesvētīja svētīgā Romas pāvesta Jāņa Pāvila II godam.
Borskābe
Iegūšana
Ortoborskābi iegūst, hidrolizējot bora halogenīdus, borānus un citus savienojumus. Rodas, pievienojot stipras skābes borātu šķīdumiem. Polimērās borskābes, kā tetraborskābi, atsevišķi brīvā veidā izdalīt praktiski nav iespējams.
Vecumnieku katoļu kapela
Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo Skaistkalnes baznīcas paulīniešu tēvi. Draudze ir reģistrēta 1997. gada 11. aprīlī. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Vecumniekos un to apkārtnē. Dievkalpojumi notiek vienu reizi nedēļā.
Borskābe
Īpašības
Karsējot ortoborskābe atšķeļ ūdeni un pārvēršas par metaborskābi HBO2. Metaborskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam pazīstamas trīs modifikācijas — kubiskā jeb γ-HBO2 (visstabilākā); monoklīnā jeb β-HBO2 un rombiskā jeb α-HBO2.
Tālāk karsējot, metaborskābe vispirms pakāpeniski pāriet tetraborskābē H2B4O7 un pēc tam zaudē visu ūdeni, rodoties bora oksīdam B2O3 jeb borskābes anhidrīdam.
Ūdens šķīdumos borskābe eksistē dažādu poliborskābju ar vispārīgo formulu Н3m-2nВmО3m-n veidā. Neitralizējot borskābes šķīdumus ar sārmiem, arī rodas nevis ortoborāti, bet metaborāti, tetraborāti un citi poliborāti. Pazīstamākais borskābes sāls ir nātrija tetraborāts Na2B4O7·10H2O jeb boraks.
Borskābes šķīdumu skābās īpašības, atšķirībā no citām skābēm, nodrošina nevis protonu (H+) atšķelšana, bet gan hidroksiljonu (OH−) pievienošana: Borskābe ir ļoti vāja skābe, kuru no sāļu šķīdumiem izspiež vairums citu skābju. Borskābei piemīt arī nelielas amfotēras īpašības, piemēram, ir pazīstams nestabils bora hidrogēnsulfāts В(HSO4)3.
Karsējot borskābe šķīdina metālu oksīdus, veidojot sāļus.
Ar spirtiem koncentrētas sērskābes klātienē veido esterus: Borskābes metilestera veidošanās ir kvalitatīva analītiska reakcija borskābes un borātu noteikšanai. Aizdedzinot borskābes metilesteris sadeg ar skaistu zaļu liesmu.
Tā kā borskābe reaģē ar silikātiem, veidojot kompleksus borsilikātus, ko viegli sadalīt ar sālsskābi, šo reakciju izmanto analītiskajā ķīmijā silikātu noteikšanai.
Borskābe ir toksiska viela, tās nāvējošā deva pieaugušam cilvēkam ir 15—20 g. Akūti saindējoties, rodas nelabums, stipra vemšana, caureja, sāpes vēderā; vēlāk izsitumi, ādas lobīšanās. Borskābei piemīt hepatotoksiska, gonadotropa, holinolītiska iedarbība; tā viegli pārvar placentāro barjeru, tādēļ īpaši jāuzmanās grūtniecēm. Ir aprakstīti saindēšanās gadījumi (tai skaitā letāli), borskābei uzsūcoties caur bojātu vai nebojātu ādu, it īpaši bērniem. Tā kā borskābe samērā lēni tiek izvadīta caur nierēm, tā var kumulēties (uzkrāties) organismā, izraisot hronisku saindēšanos.
Izmantošana
Borskābi jau no 19. gadsimta 60. gadiem izmanto medicīnā par dezinficējošu līdzekli, kas nekairina brūces un kam nav krāsas, smaržas un garšas. Mūsdienu medicīnā tiek uzskatīts, ka borskābes pretmikrobu aktivitāte ir zema. Tās toksiskuma dēļ (ietekmē CNS, asinsriti, var pat izraisīt akūtu nieru mazspēju) bērnu ārstēšanā borskābi izmantot nedrīkst (aizliegts izmantot bērnu un grūtnieču ārstēšanā jau PSRS laikā 1987. gadā). Borskābi ar nosaukumu Acidum boricum medicīnā lieto kā pulvera veidā, tā arī ūdens vai spirta šķīdumos, kā arī 5—10% ziedes veidā. Lieto dažu ādas slimību ārstēšanai, acu skalošanai, mutes un kakla skalošanai iekaisumu gadījumos.
Novusa spēlē borskābi tradicionāli izmanto galdiņa apstrādei labākai kauliņu slīdamībai.
2010. gadā ar EK regulu borskābes tirdzniecība Latvijā tika ierobežota.
Tara (Krievija)
Tara (ru) ir pilsēta un rajona centrs Omskas apgabalā, kas atrodas Taras un Irtišas upju satekā vietā, kur Sibīrijas mežainās zemes pāriet stepē. Atrodas Irtišas kreisajā krastā, 302 km no Omskas, 285 km no tuvākās dzelzceļa stacijas Ļubinskas. Otrā lielākā Omskas apgabala pilsēta.
Rajona fiziski ģeogrāfiskais raksturojums
Pilsēta atrodas Rietumsibīrijas līdzenuma subtaigas zonā. Šeit ziemeļu virzienā sākas jaukto mežu zona — Irtišas subtaigas josla. Plašās stepes pāriet mitros pieupju egļu mežos (urmanos). Ziemeļu platuma grādu lapu koku sugas — bērzi, apses, vītoli — atrodas blakus eglēm, lapeglēm, priedēm. Uvālu pacēlumu vietās sastopami ciedri. Melnzemes augsnes nomaina mazāk auglīgās podzolētās un pelēkās meža augsnes. Pašas pilsētas iekšienē nav dabisku meža masīvu, izņemot nelielu bērzu birzi dienvidaustrumu daļā un Čekrušanas birzi pie pilsētas ziemeļrietumu robežas.