cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ekstensīvā lopkopība
(Tālāk norādītās vērtības nedrīkst jaukt ar dažādu valstu vidējām vērtībām, kurās ir iekļautas gan ekstensīvas, gan intensīvas lauksaimniecības sistēmas.) Ekstensīvās lopkopības izcelsme ir meklējama Āzijas un Āfrikas ganu klejotāju kultūrās. No tām ir attīstījušās visas mūsdienu ekstensīvās un tā sauktās "tālganību" sistēmas. Tomēr tradicionālās pašpietiekamības īpatsvars nepārtraukti krītas, vienlaikus pieaugot uz tirgu orientētai ražošanai.
Ekstensīvas stacionāras (nometnieku) lopkopības sistēmas ir tikpat senas kā nomadisms - galvenokārt mitrākos savannu apgabalos Āfrikā. Mūsdienīgas stacionāras sistēmas sausos reģionos ar pašbarības ražošanu un zemu ganāmpulka blīvumu var atrast piem. B. Altiplano, Serrado, ASV rietumos vai Sāhelā.
Eirāzijas un Amerikas blīvi apdzīvotajos apgabalos galvenokārt tiek piekopta intensīva lopkopība uz mākslīgi izveidotām zālāju platībām. Kā tradicionāla ekstensīva lopkopības forma šeit joprojām pastāv kalnu ganības (galvenokārt Alpos, Norvēģijā, Pirenejos, Karpatos). Dažādu intensīvās lopkopības problēmu dēļ kopš 20. gs. pēdējās trešdaļas atkal sāk pieaugt ekstensīvās lauksaimniecības stratēģijas nozīme mūsdienīgas ekoloģiskās lopkopības formā.
Kopumā ekstensīvo lopkopību var iedalīt pēc šādiem kritērijiem un kombinācijām: Ektoparazīti var nodarīt lielus ekonomiskos zaudējumus, it īpaši lielos ekstensīvās lauksaimniecības ganāmpulkos ārpus Eiropas.
Kārlis Reijers
Kārlis Reijers (dzimis ) ir latviešu aktieris.
2010. gadā beidzis Bārtas pamatskolu. 2013. gadā beidzis Liepājas Valsts 1. ģimnāziju. 2009. gadā Kalētu mūzikas skolā beidzis saksofona klasi. 2017. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu un kļuvis par Nacionālā teātra aktieri.
2020. gadā saņēmis Spēlmaņu nakts balvu Gada aktieris par lomām Latvijas Nacionālā teātra izrādēs — Jēkabs izrādē "Puika, kurš redzēja tumsā", Ņurņiks izrādē "Katls", Advokāts izrādē "Margarēta".
Margarita Simonjana
Margarita Simonjana (ru, hy; dzimusi 1980. gada 6. aprīlī Krasnodarā, PSRS) ir armēņu izcelsmes Krievijas žurnāliste un propagandiste.
Kopš 2005. gada ir valsts televīzijas kanāla RT, kopš 2013. gada starptautiskās ziņu aģentūras Rossija Segodnja un kopš 2014. gada ir ziņu aģentūras Sputnik galvenā redaktore.
2022. gada 23. februārī pēc tam, kad Krievija atzina pašpasludinātās DTR un LTR, viņai tika piemērotas ES sankcijas kā "galvenajai valdības propagandas figūrai". Vēlāk pret Simoņjanu sankcijas ieviesa Austrālija, Japāna, Jaunzēlande un citas valstis.
2022. gada februārī Simonjana propagandista Vladimira Solovjova šovā pauda pārliecību, ka Krievija uzvarēs Ukrainu "divās dienās", un tika izsmieta plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos pēc sākotnējā Krievijas iebrukuma neveiksmes.
Beidou G3
Beidou G3 (zh 北斗G3; zināms arī kā Beidou DW 4) ir Ķīnas navigācijas sistēmas Beidou pavadonis. Tas palaists ģeostacionārajā orbītā 2010. gada jūnijā.
Šarls Bojērs
Šarls Bojērs (fr, dzimis, miris ) bija franču aktieris, kurš no 1920. līdz 1976. gadam piedalījies vairāk nekā 80 filmās.
Savu aktiera karjeru sācis Francijā, bet slavu iemantojis 1930. gados Holivudā. Bojērs četras reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākais aktieris galvenajā lomā" par filmām Conquest (1937), Algiers (1938), "Gāzes gaisma" (1944) un Fanny (1961).
Piedalījies arī filmās History Is Made at Night (1937), Cluny Brown (1946), Madame de… (1953), "80 dienās apkārt zemeslodei" (1956), "Kā nozagt miljonu" (1966), Barefoot in the Park (1967) un "Kazino Royale" (Casino Royale, 1967), kā arī seriālā I Love Lucy.
1942. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu.
Igors Agapovs
I. Agapova profesija ir advokāts.
Šaha kompozīcija
Agapovs ir 1990. gada Krievijas čempions šaha kompozīciju risināšanā, Krievijas čempions šaha kompozīciju sastādīšanā trīsvilču žanrā (1998-2000) un Krievijas čempions šaha kompozīciju sastādīšanā komandu konkurencē. Viņš izcīnīja Pasaules čempiona titulu, startēdams Krievijas izlases komandā, komandu konkurencē. Viņš ieguvis šaha kompozīcijā šādus titulus: 1989. gadā FIDE meistars, 2012. gadā FIDE starptautiskais meistars un 2020. gadā FIDE starptautiskais lielmeistars.
Piemērs
Uzdevuma risinājums:
2017. gada laikapstākļi Latvijā
Šajā rakstā ir apkopoti '''2017. gada laikapstākļi Latvijā. 2017. gada vidējā gaisa temperatūra bija +6,9 °C, kas ir par 0,5 °C virs klimatiskās references perioda vidējās gaisa temperatūras. Savukārt gada vidējās gaisa temperatūras norma jeb ilggadējais vidējais rādītājs ir +5,9 °C. Pēdējais vēsais gads bija 2010. gads — tā vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +5,6 °C. Ar kopējo nokrišņu daudzumu 809,8 mm (117% no normas), 2017. gads bija 7. mitrākais pēdējos 94 gados un 3. mitrākais 21. gadsimtā. Gada pirmie trīs mēneši bija siltāki par normu, savukārt periods no aprīļa līdz jūlijam bija vēsāks par normu. No augusta līdz decembrim mēnešu vidējā gaisa temperatūra lielākoties bija augstāka par normu, izņemot oktobra mēnesi, kura vidējā gaisa temperatūra bija nedaudz zemāka par normu. Tā kā gada vidū vairāki mēneši bija vēsāki par normu, vasaras sezonas vidējā gaisa temperatūra bija zemāka par normu, kamēr pārējās sezonas bija atbilstošas normai, vai siltākas par to. Marts ar vidējo gaisa temperatūru +2,1 °C bija 8. siltākais marta mēnesis kopš 1924. gada un 4. siltākais līdz šim 21. gadsimtā, savukārt decembra vidējā gaisa temperatūra bija +1,2 °C, tam kļūstot par 11. siltāko novērojumu vēsturē un 6. siltāko kopš 2001. gada. Laika periodā no 9. līdz 12. maijam Latvijā aukstuma viļņa ietekmē tika pārsniegti 39 minimālās gaisa temperatūras rekordi un 8 vēlākā pēdējā sniega rekordi. 2017. gada pirmais pusgads bija sausāks par normu, un maija mēnesisar nokrišņu daudzumu 21,4 mm kļuva par 6. sausāko maija mēnesi pēdējos 94 gados un 2. sausāko 21. gadsimtā. Savukārt otrais pusgads bija mitrāks par normu. Septembrī vidēji Latvijā nokrišņu daudzums bija 129,4 mm, tādējādi septembris kļuva par 3. mitrāko septembri novērojumu vēsturē, bet oktobris ar nokrišņu daudzumu 114,3 mm bija 6. mitrākais oktobris kopš 1924. gada un vismitrākais līdz šim 21. gadsimtā. Septembra un oktobra lielo nokrišņu daudzumu ietekmē rudens ar nokrišņu daudzumu 313,5 mm (156% no normas) bija 2. mitrākais rudens novērojumu vēsturē, kamēr atsevišķās novērojumu stacijās Kurzemē pat vismitrākais rudens. Zemākā gaisa temperatūra 2017. gadā bija —31,0 °C 7. janvārī Rēzeknē, bet augstākā gaisa temperatūra reģistrēta 12. augustā Bauskā: +34,3 °C.
Gada raksturojums pa mēnešiem
Ar vidējo gaisa temperatūru -2,7°C '''2017. gada janvāris''' bija ir par 0,5°C siltāks par mēneša normu. Janvāra maksimālā gaisa temperatūra +7,3°C 1. janvārī tika novērota Mērsragā un Rīgā, savukārt minimālā gaisa temperatūra -31,0°C – 7. janvārī Rēzeknē. Kopumā janvārī tika pārspēti 5 un atkārtoti 3 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī pārspēts 1 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvārī bija 34,4 mm, kas ir 31% zem mēneša normas (49,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Lielpečos – 52,0 mm, bet vismazāk nokrišņu - Skultē (18,7 mm). Visbiezākā sniega sega (27 cm) šajā mēnesī tika novērota 4. janvārī Saldū. Visstiprākās vēja brāzmas (25,2 m/s) tika novērotas 4. janvārī Kolkā. Janvāra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija -6,0°C, kas ir 2,3°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +7,3°C 1. janvārī tika novērota Mērsragā un Rīgā, bet minimālā gaisa temperatūra -31,0°C – 7. janvārī Rēzeknē. Kopumā šajā dekādē tika pārspēti 5 un atkārtoti 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī pārspēts 1 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 1. dekādē bija 19,2 mm, kas ir 16% virs dekādes normas (16,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī – 38,6 mm, bet vismazāk nokrišņu - Jelgavā (6,5 mm). Visbiezākā sniega sega (27 cm) šajā dekādē tika novērota 4. janvārī Saldū. Visstiprākās vēja brāzmas (25,2 m/s) tika novērotas 4. janvārī Kolkā. Janvāra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija -2,1°C, kas ir 0,2°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +4,8°C 19. janvārī tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra -16,4°C – 17. janvārī Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 2. dekādē bija 10,8 mm, kas ir 23% zem dekādes normas (14,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 19,2 mm, bet vismazāk nokrišņu - Skultē (3,8 mm). Visbiezākā sniega sega (26 cm) šajā dekādē tika novērota 15. janvārī Siguldā. Visstiprākās vēja brāzmas (19,6 m/s) tika novērotas 12. janvārī Kolkā. Janvāra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija -0,4°C, kas ir 3,2°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +6,5°C 21. janvārī tika novērota Liepājā, kas ir arī atkārtots 1 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords, bet minimālā gaisa temperatūra -16,1°C – 25. un 26. janvārī Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā janvāra 3. dekādē bija 4,3 mm, kas ir 78% zem dekādes normas (19,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Salacgrīvā – 11,0 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (0,7 mm). Visbiezākā sniega sega (15 cm) šajā dekādē tika novērota 21. un 22. janvārī Siguldā. Visstiprākās vēja brāzmas (16,2 m/s) tika novērotas 23. janvārī Kolkā.
Ar vidējo gaisa temperatūru -2,3°C '''2017. gada februāris''' bija par 1,4°C siltāks par mēneša normu. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +8,8°C 28. februārī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra -22,4°C – 8. februārī Zosēnos. Kopumā februārī tika pārspēti 1 dekādes un 14 diennakts, kā arī atkārtoti 2 maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februārī bija 33,8 mm, kas ir 7% zem mēneša normas (36,5 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 60,4 mm, bet vismazāk nokrišņu - Gulbenē (14 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,7 m/s) tika novērotas 19. februārī Dobelē. Visbiezākā sniega sega (21 cm) novērota 26. februārī Siguldā. 2017. gada februāra 1. dekādes vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija -6,0°C, kas ir 2,0°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +2,4°C 5. februārī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra -22,4oC – 8. februārī Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 1. dekādē bija 1,2 mm, kas ir 91% zem dekādes normas (13,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Sīļos – 3,9 mm, bet 4 novērojumu stacijās (Kuldīga, Liepāja, Piedruja, Rucava) nokrišņi netika novēroti. Visstiprākās vēja brāzmas (16,9 m/s) tika novērotas 6. februārī Kolkā. Visbiezākā sniega sega (15 cm) novērota no 5. februāra līdz 7. februārim Siguldā. 2017. gada februāra 2. dekādes vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija -0,7°C, kas ir 3,1°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +7,2°C 15. februārī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra -16,6°C – 11. februārī Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 2. dekādē bija 9,5 mm, kas ir 26% zem dekādes normas (12,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Priekuļos – 24,4 mm, bet vismazāk - Bauskā un Kalnciemā (2,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,7 m/s) tika novērotas 19. februārī Dobelē. Visbiezākā sniega sega (14 cm) novērota no 11. februāra līdz 17. februārim Siguldā. 2017. gada februāra 3. dekādes vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +0,4°C, kas ir 3,6°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +8,8°C 28. februārī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra -11,4°C – 22. februārī Alūksnē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 3. dekādē bija 23,2 mm, kas ir 134% virs dekādes normas (9,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 36,5 mm, bet vismazāk - Gulbenē (8,0 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (18,3 m/s) tika novērotas 23. februārī Pāvilostā. Visbiezākā sniega sega (21 cm) novērota 26. februārī Siguldā.
Ar vidējo gaisa temperatūru +2,1°C '''2017. gada marts''' bija par 2,3°C siltāks par mēneša normu. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +11,6°C 27. martā tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra -6,3°C – 25. martā Daugavpilī. Kopumā martā tika pārspēti 6 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā martā bija 43,4 mm, kas ir 10% virs mēneša normas (39,4 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 87,3 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (19,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (20,9 m/s) tika novērotas 6. martā Kolkā. Visbiezākā sniega sega (34 cm) novērota 7. martā Sīļos. Marta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,1°C, kas ir 3,0°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +9,8°C 4. martā tika novērota Saldū, bet minimālā gaisa temperatūra -4,9°C – 6. martā Zosēnos. Kopumā marta 1. dekādē tika pārspēti 6 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 1. dekādē bija 22,1 mm, kas ir 64% virs dekādes normas (13,5 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 69,7 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (5,8 mm). Četrās meteoroloģisko novērojumu stacijās (Daugavpils, Lubāna, Piedruja un Sīļi) dekādes kopējais nokrišņu daudzums ir lielāks par mēneša normu. Savukārt piecās novērojumu stacijās (Daugavpils, Lubāna, Piedruja, Rēzekne un Sīļi) marta 1. dekādē tika novērota vismaz viena diennakts ar kopējo nokrišņu daudzumu lielāku par dekādes normu, Daugavpilī un Piedrujā pat 2 šādas diennaktis. Visstiprākās vēja brāzmas (20,9 m/s) tika novērotas 6. martā Kolkā. Visbiezākā sniega sega (34 cm) novērota 7. martā Sīļos. Martā 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +2,1°C, kas ir 2,4°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +9,4°C 16. martā tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra -5,2°C – 20. martā Ainažos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 2. dekādē bija 10,1 mm, kas ir 14% zem dekādes normas (11,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Rucavā – 21,3 mm, bet vismazāk nokrišņu - Kalnciemā (2 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (20,2 m/s) tika novērotas 17. martā Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (12 cm) novērota 11. martā Siguldā. Martā 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,1°C, kas ir 1,6°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +11,6°C 27. martā tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra -6,3°C – 25. martā Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 3. dekādē bija 11,2 mm, kas ir 21% zem dekādes normas (14,1 mm). Visvairāk nokrišņu bija Lielpēčos – 17,1 mm, bet vismazāk nokrišņu - Rūjienā (5,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (18,6 m/s) tika novērotas 27. martā Kolkā. Visbiezākā sniega sega (7 cm) novērota 31. martā Gulbenē.
Ar vidējo gaisa temperatūru +4,1°C '''2017. gada aprīlis''' bija par 1,6°C aukstāks par mēneša normu. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +20,4°C 10. aprīlī tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra -8,7°C – 18. aprīlī Zosēnos. Kopumā aprīlī tika pārspēti 34 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi (no kuriem 3 ir arī konkrēto diennakšu visas Latvijas rekordi) un 18 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīlī bija 50,7 mm, kas ir 49% virs dekādes normas (34,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Priekuļos – 94,6 mm, bet vismazāk nokrišņu - Mērsragā (26,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (23,6 m/s) tika novērotas 22. aprīlī Dobelē. Visbiezākā sniega sega (4 cm) novērota 21. aprīlī Alūksnē. Aprīļa 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +6,4°C, kas ir 2,6°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +20,4°C 10. aprīlī tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra -4,6°C – 04. aprīlī Mērsragā. Kopumā aprīļa 1 dekādē tika pārspēti 34 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, no kuriem 3 bija arī konkrētās diennakts visas Latvijas rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 1. dekādē bija 6,0 mm, kas ir 53% zem dekādes normas (12,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 25,9 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (1,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,2 m/s) tika novērotas 10. aprīlī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (1 cm) novērota 1. aprīlī Alūksnē, Gulbenē un Zosēnos. Aprīļa 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,6°C, kas ir 3,6°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +13,5°C 11. aprīlī tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra -8,7°C – 18. aprīlī Zosēnos. Kopumā aprīļa 2. dekādē tika pārspēti 18 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 2. dekādē bija 12,6 mm, kas ir 8% virs dekādes normas (11,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Stendē – 29,1 mm, bet vismazāk nokrišņu - Mērsragā (4,3 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (16,8 m/s) tika novērotas 11. aprīlī Rīgā. Visbiezākā sniega sega (3 cm) novērota 17. aprīlī Alūksnē. Aprīļa 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +4,2°C, kas ir 3,8°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +12,9°C 21. aprīlī tika novērota Mērsragā, bet minimālā gaisa temperatūra -5,0°C – 28. aprīlī Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā aprīļa 3. dekādē bija 32,2 mm, kas ir 235% virs dekādes normas (9,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Priekuļos – 56,2 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (15,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (23,6 m/s) tika novērotas 22. aprīlī Dobelē. Visbiezākā sniega sega (4 cm) novērota 21. aprīlī Alūksnē.
Ar vidējo gaisa temperatūru +14,1°C '''2017. gada jūnijs''' bija par 0,6°C aukstāks par mēneša normu. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +26,6°C 19. jūnijā tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra -1,3°C – 3. jūnijā Stendē, kas ir jauns Stendes 3. jūnija diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā jūnijā tika pārspēti 5 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnijā bija 71,3 mm, kas ir 3% zem mēneša normas (73,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Alūksnē – 128,9 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (33,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,5 m/s) tika novērotas 1. jūnijā Rūjienā. Jūnija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija 12,5°C, kas ir 1,8°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +25,5°C 10. jūnijā tika novērota Ventspilī, bet minimālā gaisa temperatūra -1,3°C – 3. jūnijā Stendē, kas ir arī jauns šīs novērojumu stacijas diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords. Vēl 3. jūnijā jauns minimālās gaisa temperatūras rekords tika sasniegts Liepājā: +1,7°C. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 1. dekādē bija 21,2 mm, kas ir 12% virs dekādes normas (19 mm). Visvairāk nokrišņu bija Jelgavā – 31,7 mm, bet vismazāk nokrišņu - Daugavpilī (12,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,5 m/s) tika novērotas 1. jūnijā Rūjienā. Jūnija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,4°C, kas ir 1,1°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +26,6°C 19. jūnijā tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra +4,1°C – 15. jūnijā Stendē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 2. dekādē bija 25,4 mm, kas ir 11% zem dekādes normas (28,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Alūksnē – 55,9 mm, bet vismazāk nokrišņu - Rucavā (11 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (18,2 m/s) tika novērotas 20. jūnijā Rīgā. Jūnija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,4°C, kas ir 1,1°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +26,3°C 28. jūnijā tika novērota Alūksnē, bet minimālā gaisa temperatūra +3,5°C arī 28. jūnijā Jelgavā un Stendē. Kopumā 28. jūnijā tika pārspēti 3 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi - Bauskā, Jelgavā un Liepājā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūnija 3. dekādē bija 24,7 mm, kas ir 6% zem dekādes normas (26,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 60,4 mm, bet vismazāk nokrišņu - Pāvilostā (5,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19 m/s) tika novērotas 26. jūnijā Ainažos.
Ar vidējo gaisa temperatūru +16,0°C '''2017. gada jūlijs''' bija par 1,4°C aukstāks par normu, kļūstot par vēsāko jūlija mēnesi 21. gadsimtā (iepriekš 2004. gada jūlijs ar vidējo gaisa temperatūru +16,3°C) un 24. vēsāko kopš 1924. gada. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +28,8°C 31. jūlijā tika novērota Daugavpilī (kas pagaidām ir arī gada maksimālā gaisa temperatūra Latvijā šogad), bet minimālā gaisa temperatūra +3,2°C – 7. jūlijā Stendē. Kopumā jūlijā tika pārspēti 18 un atkārtoti 4 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlijā bija 73,0 mm, kas ir 5% zem mēneša normas (76,9 mm). Visvairāk nokrišņu (150,4 mm) bija Daugavpilī, kur 12. jūlijā nolija 79,9 mm, kas ir jauns diennakts maksimālā nokrišņu daudzuma rekords jūlijā Daugavpilī, bet vismazāk nokrišņu bija Ainažos – 22,0 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (16,2 m/s) tika novērotas 31. jūlijā Daugavpilī. Jūlija 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,7°C, kas ir 2,2°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +23,5°C 10. jūlijā tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra +3,2°C – 7. jūlijā Stendē, kas ir arī jauns šīs dienas minimālās gaisa temperatūras rekords Stendē, un tikai 0,1 grādu virs Latvijas 7. jūlija minimālās gaisa temperatūras rekorda. Kopumā jūlija 1. dekādē tika pārspēti 7 un atkārtoti 3 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 1. dekādē bija 19,8 mm, kas ir 3% zem dekādes normas (20,4 mm). Visvairāk nokrišņu bija Kalnciemā – 59,7 mm, bet vismazāk nokrišņu – Ainažos (2,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (15,3 m/s) tika novērotas 3. jūlijā Kolkā un 5. jūlijā Dobelē. Jūlija 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +15,5°C, kas ir 2,1°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +25,9°C 11. jūlijā tika novērota Zīlānos, bet minimālā gaisa temperatūra +4,3°C – 15. jūlijā Ainažos, kas ir arī jauns šīs dienas minimālās gaisa temperatūras rekords Ainažos. Kopumā jūlija 2. dekādē tika pārspēti 8 un atkārtots 1 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 2. dekādē bija 39,9 mm, kas ir 45% virs dekādes normas (27,6 mm). Visvairāk nokrišņu (97,1 mm) bija Daugavpilī, kur 12. jūlijā nolija 79,9 mm nokrišņu, kas ir jauns diennakts maksimālā nokrišņu daudzuma rekords jūlijā Daugavpilī, bet vismazāk nokrišņu bija Jelgavā - 7,4 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (15,3 m/s) tika novērotas 17. jūlijā Kolkā. Jūlija 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,5°C, kas ir 0,1°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +28,8°C 31. jūlijā tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra +4,2°C – 21. jūlijā Ainažos. Kopumā jūlija 3. dekādē tika pārspēti 3 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā jūlija 3. dekādē bija 12,6 mm, kas ir 56% zem dekādes normas (28,9 mm). Visvairāk nokrišņu (51,8 mm) bija Rēzeknē, bet vismazāk nokrišņu bija Rūjienā – 2,0 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (16,2 m/s) tika novērotas 31. jūlijā Daugavpilī.
Ar vidējo gaisa temperatūru +16,7°C '''2017. gada augusts''' bija par 0,2°C siltāks par normu. Mēneša minimālā gaisa temperatūra +2,6°C 29. augustā tika novērota Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +34,3°C – 12. augustā Bauskā, kas ir arī jauns Latvijas 12. augusta maksimālās gaisa temperatūras rekords. Augustā tika pārspēti 2 mēneša, 1 dekādes un 18 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi un atkārtots 1 dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords. 12. augustā un 19. augustā Bauskā tika pārspēti attiecīgo diennakšu Latvijas maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Naktī no 14. augusta uz 15. augustu Liepājā tika pārspēti šo diennakšu minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augustā bija 92,7 mm, kas ir 20% virs mēneša normas (77,1 mm). Visvairāk nokrišņu (237,4 mm) bija Rēzeknē, kur 24. augustā nolija 123,1 mm, kas ir šīs novērojumu stacijas jauns vienas diennakts maksimālā nokrišņu daudzuma rekords, bet vismazāk nokrišņu bija Saldū (21,3 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (27 m/s) tika novērotas 12. augustā Ainažos. Augusta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +17,8°C, kas ir tikpat cik dekādes norma. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +27,9°C 2. augustā tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra +6,0°C – 8. augustā Jelgavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 1. dekādē bija 23,4 mm, kas ir 8% virs dekādes normas (21,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Lubānā – 46,6 mm, bet vismazāk nokrišņu - Liepājā (10 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (17,2 m/s) tika novērotas 5. augustā Ventspilī. Augusta 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +18,2°C, kas ir 1,6°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +34,3°C 12. augustā tika novērota Bauskā, bet minimālā gaisa temperatūra +3,0°C – 15. augustā Mērsragā. Augusta 2. dekādē tika pārspēti 2 mēneša, 1 dekādes un 18 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, kā arī atkārtots 1 dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords. 12. augustā un 19. augustā Bauskā tika pārspēti attiecīgo diennakšu Latvijas maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Naktī no 14. augusta uz 15. augustu Liepājā tika pārspēti šo diennakšu minimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 2. dekādē bija 21,9 mm, kas ir 10% zem dekādes normas (24,3 mm). Visvairāk nokrišņu bija Priekuļos – 59 mm, bet vismazāk nokrišņu - Kalnciemā (1,2 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (27 m/s) tika novērotas 12. augustā Ainažos. Augusta 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +14,8°C, kas ir 0,8°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +27,3°C 31. augustā tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra +2,6°C – 29. augustā Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā augusta 3. dekādē bija 45,5 mm, kas ir 45% virs dekādes normas (31,3 mm). Visvairāk nokrišņu (176,2 mm) bija Rēzeknē, kur 24. augustā nolija 123,1 mm, kas ir šīs novērojumu stacijas jauns vienas diennakts maksimālā nokrišņu daudzuma rekords, bet vismazāk nokrišņu bija Dobelē (3,8 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (18,7 m/s) tika novērotas 24. augustā Jelgavā.
Ar vidējo gaisa temperatūru +6,6°C '''2017. gada oktobris''' bija par 0,2°C zem mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +16,3°C 16. oktobrī tika novērota Mērsragā, bet minimālā gaisa temperatūra -6,9°C – 25. oktobrī Rēzeknē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobrī bija 114,3 mm, kas ir 58% virs mēneša normas (72,2 mm), kļūstot par 6. mitrāko oktobra mēnesi novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Visvairāk nokrišņu bija Rucavā – 215,3 mm, bet vismazāk nokrišņu – Zīlānos (57,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (24,7 m/s) tika novērotas 30. oktobrī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (7 cm) novērota 26. oktobrī Gulbenē, Lubānā un Sīļos. Oktobra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +8,4°C, kas ir 0,5°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +15,4°C 1. oktobrī tika novērota Ventspilī, bet minimālā gaisa temperatūra -0,6°C – 10. oktobrī Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 1. dekādē bija 59,2 mm, kas ir 149% virs dekādes normas (23,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Vičakos – 123,1 mm, bet vismazāk nokrišņu – Gulbenē (26,8 mm). Kopumā astoņās novērojumu stacijās oktobra 1. dekādē nokrišņu daudzums pārsniedza mēneša normu, bet Vičakos pat gandrīz divas reizes vairāk nekā mēneša norma. Visstiprākās vēja brāzmas (18,6 m/s) tika novērotas 5. oktobrī Ventspilī. Oktobra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +9,3°C, kas ir 2,6°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +16,3°C 16. oktobrī tika novērota Mērsragā, bet minimālā gaisa temperatūra -2,6°C – 20. oktobrī Zosēnos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 2. dekādē bija 22,8 mm, kas ir 1% virs dekādes normas (22,6 mm). Visvairāk nokrišņu bija Jelgavā – 37,5 mm, bet vismazāk nokrišņu – Piedrujā (11,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,5 m/s) tika novērotas 12. oktobrī Liepājā. Oktobra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +2,5°C, kas ir 2,5°C zem dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +11,4°C 25. oktobrī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra -6,9°C – 25. oktobrī Rēzeknē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā oktobra 3. dekādē bija 31,6 mm, kas ir 22% virs dekādes normas (25,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Liepājā – 69,6 mm, bet vismazāk nokrišņu – Rūjienā (11,9 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (24,7 m/s) tika novērotas 30. oktobrī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (7 cm) novērota 26. oktobrī Gulbenē, Lubānā un Sīļos.
Ar vidējo gaisa temperatūru +3,4°C '''2017. gada novembris''' bija par 1,8°C virs mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +10,7°C 2. novembrī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra -5,1°C 21. novembrī Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembrī bija 69,7 mm, kas ir 13% virs mēneša normas (61,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Rucavā – 142,3 mm, bet vismazāk nokrišņu - Rēzeknē (35,4 mm). Šī gada rudenī (septembris – novembris) kopējais nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 313,4 mm, kļūstot par 2. mitrāko rudeni novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada), atpaliekot vienīgi no 1952. gada rudens, kad vidēji Latvijā nolija 314,5 mm. Visstiprākās vēja brāzmas (21,8 m/s) tika novērotas 11. novembrī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (5 cm) novērota 30. novembrī Alūksnē. Novembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +5,0°C, kas ir 1,8°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +10,7°C 2. novembrī tika novērota Pāvilostā, bet minimālā gaisa temperatūra -4,9°C – 1. novembrī Rēzeknē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 1. dekādē bija 14,0 mm, kas ir 33% zem dekādes normas (21,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Daugavpilī – 22,7 mm, bet vismazāk nokrišņu - Alūksnē (4,0 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (15,8 m/s) tika novērotas 9. novembrī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (3 cm) novērota 1. novembrī Rūjienā. Novembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,5°C, kas ir 1,9°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +8,6°C 17. novembrī tika novērota Ventspilī, bet minimālā gaisa temperatūra -4,9°C – 20. novembrī Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 2. dekādē bija 29,7 mm, kas ir 45% virs dekādes normas (20,5 mm). Visvairāk nokrišņu bija Rucavā – 75,9 mm, bet vismazāk nokrišņu - Mērsragā (8,4 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,8 m/s) tika novērotas 11. novembrī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (1 cm) atsevišķās dienās tika novērota Alūksnē, Piedrujā un Zosēnos. Novembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,9°C, kas ir 1,6°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +9,3°C 24. novembrī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra -5,1°C – 21. novembrī Mērsragā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā novembra 3. dekādē bija 26,0 mm, kas ir 29% virs dekādes normas (20,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Liepājā – 63,2 mm, bet vismazāk nokrišņu - Piedrujā (7,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (15,8 m/s) tika novērotas 23. novembrī Kolkā un 27. novembrī Liepājā. Visbiezākā sniega sega (5 cm) novērota 30. novembrī Alūksnē.
Ar vidējo gaisa temperatūru +1,2°C '''2017. gada decembris''' bija par 3,2°C virs mēneša normas. Mēneša maksimālā gaisa temperatūra +8,2°C 26. decembrī tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra -6,1°C – 25. decembrī Ainažos. Decembrī tika pārspēti 2 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi un 2 atkārtoti. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembrī bija 65,8 mm, kas ir 19% virs mēneša normas (55,4 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī – 137,8 mm, bet vismazāk nokrišņu – Mērsragā (31,5 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (22,2 m/s) tika novērotas 3. decembrī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (19 cm) novērota 10. decembrī Ventspilī. Decembra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,1°C, kas ir 2,0°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +7,3°C 7. decembrī tika novērota Liepājā, bet minimālā gaisa temperatūra -4,6°C – 5. decembrī Jelgavā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 1. dekādē bija 27,2 mm, kas ir 60% virs dekādes normas (17,0 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī – 61,3 mm, bet vismazāk nokrišņu – Bauskā (10,6 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (22,2 m/s) tika novērotas 3. decembrī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (19 cm) novērota 10. decembrī Ventspilī. Decembra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +0,3°C, kas ir 2,2°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +7,5°C 12. decembrī tika novērota Daugavpilī, bet minimālā gaisa temperatūra -5,6°C – 20. decembrī Rēzeknē. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 2. dekādē bija 18,4 mm, kas ir 4% virs dekādes normas (17,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Ventspilī – 55,2 mm, bet vismazāk nokrišņu – Rēzeknē (5,7 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (21,9 m/s) tika novērotas 12. decembrī Liepājas ostā. Visbiezākā sniega sega (18 cm) novērota 11. decembrī Ventspilī. Decembra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +2,0°C, kas ir 5,0°C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +8,2°C 26. decembrī tika novērota Kolkā, bet minimālā gaisa temperatūra -6,1°C – 25. decembrī Ainažos. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā decembra 3. dekādē bija 20,4 mm, kas ir 1% zem dekādes normas (20,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 34,1 mm, bet vismazāk nokrišņu – Mērsragā (8,9 mm). Visstiprākās vēja brāzmas (19,4 m/s) tika novērotas 24. decembrī Liepājas ostā. Visbiezākā sniega sega (15 cm) novērota 22. un 23. decembrī Alūksnē.
Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Dati no Rīgas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas "Rīga—Universitāte".
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
Silciema iela (Rīga)
Silciema iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas apkaimē. Silciema iela sākas krustojumā ar Murjāņu ielu un beidzas krustojumā ar Brīvības gatvi. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām.
Ielu savienojumi
Silciema iela krustojas ar šādām ielām:
Raudauka
Raudauka ir ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 215 km attālumā no Rīgas.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Pallasa-Illestunturi nacionālais parks
<mapframe text="Pallasa-Illestunturi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=7 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q1851195" } Pallasa-Illestunturi nacionālais parks (fi) ir 2005. gadā izveidots nacionālais parks Somijas ziemeļrietumos, Lapzemē starp Muonioelvenas upi rietumos un Ounasjoki upi austrumos. Nacionalā parka ainavā dominē fjldi, kas stiepjas 100 kilometru garumā (to vidū Ākenustunturi kalns), kā arī taiga. Nacionālais parks ir viens no populārākājiem valstī, 2019. gadā to apmeklēja vairāk nekā 500 000 cilvēku. Parkā izveidotas takas 350 kilometru garumā.
Slampes ūdenskrātuve
Slampes ūdenskrātuve  ir uz Slampes upes izveidota mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Slampes pagasta Slampē. Faktiski sastāv no vairākām ūdenskrātuvēm — Slampes augšas ūdenskrātuves, Slampes vidus ūdenskrātuves un Slampes lejas ūdenskrātuves.
Ūdenskrātuve izbūvēta 1965./66. gadā. Iztek - Slampes upe uz Kauguru kanālu.
Seredja
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1313. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Seredja līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Sereda (Szered). Attīstījās kā tirdzniecības centrs svarīgajā Budas—Prāgas ceļā. Bija slavena ar saviem gadatirgiem. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, ka Seredja bija Slovāku valsts sastāvā, pie pilsētas atradās vairākas koncentrācijas nometnes ebrejiem. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā pilsētā atradās niķeļa ražotne. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta. Mūsdienās Seredja ir pārtikas rūpniecības (saldumu, dzirkstošo vīnu ražošanas) centrs.
Cilvēki
2001. gadā absolūtais vairākums (96,16 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (72,52 %), nereliģiozi (20,77 %).
Stāmerienas pils
Stāmerienas pils (de) ir muižas pils Stāmerienas pagasta Vecstāmerienā, Gulbenes novadā, Latvijā. Muiža līdz 20. gadsimta 30. gadu beigām piederēja baroniem fon Volfiem.
Bruģa klasikas
Bruģa klasikas ir četras klasiskās riteņbraukšanas sacensības, kas katru gadu notiek pavasarī. Šīs sacensības raksturo bruģakmens segums un paugurains apvidus, bieži vien arī apmākušies vai pat lietaini laika apstākļi. Visas šīs klasikas notiek ziemeļrietumu Eiropā. No pieciem klasiku pieminekļiem divi ir bruģa klasikas Flandrijas tūre un Parīze—Rubē, kas iekļauj vairāk nekā 20 bruģa sektorus.
Stāmerienas pils
Vēsture
1765. gadā nodibināta Stāmeres pusmuiža, kas 1809. gadā, kas, atdaloties no Vecgulbenes muižas, kļuva par patstāvīgu muižu. Apbūve sāka veidoties 19. gadsimta sākumā. 1887. gadā muižas teritorijā minēta baznīca, kungu māja, vairākas saimniecībasēkas, ūdensdzirnavas, trīs skolas, veikals, četri krogi un vairākas citas ēkas. 1897. gadā te uzcelta linu apstrādes fabrika.
1905. gada revolūcijas laikā pils nodedzināta, 1908. gadā atkal atjaunota. 1930. gados muižas pilī vairākas reizes uzturējās itāliešu rakstnieks Džuzepe Tomazi di Lampedūza. 1945. gadā pilī ierīkots lauksaimniecības tehnikums, no 1964. līdz 1992. gadam Stāmerienes muižas pilī atradās padomju saimniecības "Stāmeriena" kantoris un ciema (vēlāk pagasta) padome. 2001. gadā tika uzsākta pils restaurācija, tomēr muižas pils atjaunošanu kavēja ilgstošs juridisks strīds starp tās nomnieku Andreju Vīcupu un Gulbenes novada (iepriekš Stāmerienas pagasta) pašvaldību. Pēc tiesvedības 2016. gadā par pils apsaimniekotāju kļuva Gulbenes novada pašvaldība, tiek plānots, ka uz pili pārcelsies Stāmerienas tūrisma informācijas centrs.
Gajs Ričijs
Gajs Stjuarts Ričijs (en; dzimis Hetfīldā, Anglijā) ir britu kinorežisors, producents un scenārists.
Stāmerienas pils
Pils apraksts
Muižas pils sākumā (1843. vai 1852. gadā) uzcelta neogotikas stilā, 1870.—1880. gados tā pārbūvēta neorenesanses stilā. Pilij ir divi stāvi, pati ēka ir asimetriska ar kvadrāta plāna torni, galvenās fasādes labajā pusē atrodas mazāks tornītis. Starp torņiem esošās sienas vidū galvenās ieejas portāls ar fon Volfu dzimtas ģerboni.
Gajs Ričijs
Plašāk pazīstams kļuvis ar savu 1998. gadā režisēto kriminālkomēdiju "Nav dūmu bez stobriem" (Lock, Stock and Two Smoking Barrels). Šai filmā kino debitēja vēlāk pazīstamie britu kinoaktieri Vinnijs Džonss un Džeisons Steitems. Kritiķu atzinību un komerciālus panākumus guva arī nākamā līdzīgā stilā ieturētā Ričija 2000. gada filma "Ķēriens", kurā vienā no galvenajām lomām piedalījās Holivudas zvaigzne Breds Pits.
Bruģa klasikas
Vēsture
No bruģa klasikām trīs vēsturiskākās parasti notiek secīgās agra pavasara svētdienās: Gente—Vevelgema, Flandrijas tūre un Parīze—Rubē.
2012. gadā Beļģijas sportists Toms Bonens uzvarēja visās četrās nozīmīgākajās bruģa klasikās vienā sezonā, kļūstot par pirmo un vienīgo, kas to paveicis.
Gajs Ričijs
2000. gada nogalē Gajs Ričijs apprecējās ar popmūzikas slavenību Madonnu. Laulība ilga līdz 2008. gadam, un šai laikā veidotās filmas kritika un skatītāji uzņēma visai vēsi. Par 2002. gada romantisko komēdiju Swept Away, kurā galveno lomu tēloja Madonna, Ričijs pat tika novērtēts ar antibalvu "Zelta avene" kā gada sliktākais režisors.
Aldis Laviņš
Aldis Laviņš (dzimis ) ir jurists, Satversmes tiesas tiesnesis. pašreiz (2023) šīs tiesas priekšsēdētājs.
Gajs Ričijs
Komerciālus panākumus guva Ričija režisētais 2009. gada grāvējs "Šerloks Holmss" un tā turpinājums "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (Sherlock Holmes: A Game of Shadows), kas kopā nopelnīja vairāk nekā miljardu dolāru.
Aldis Laviņš
Biogrāfija
1996. gadā absolvējis Latvijas Policijas akadēmiju. Šobrīd (2020) turpina studijas Latvijas Universitātes doktorantūrā.
1997. gadā sācis strādāt Valsts policijas Galvenās kriminālpolicijas pārvaldes ekonomisko noziegumu izmeklēšanas nodaļā. 1997. un 1998. gadā bijis Latvijas Policijas akadēmijas Civiltiesību katedras asistents. No 1998. gada līdz 1999. gada nogalei strādājis Valsts kases Juridiskajā departamentā.
Stāmerienas pils
Pils apraksts
Mūsdienās muižas teritorijā atrodas muižas pils, klēts, dažas saimniecības ēkas. Netālu Stāmerienas pareizticīgo baznīca. Ap pili starp Stāmerienas un Pogas ezeru izveidots ainavu parks 28,4 ha platībā pēc vēdekļveida principa.
Aldis Laviņš
Biogrāfija
1999. gadā apstiprināts par Zemgales priekšpilsētas tiesnesi, 2002. gadā apstiprināts tiesneša amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
2005. gadā kļuvis par Tiesnešu disciplinārkolēģijas locekli.
2008. gadā kļuvis par Augstākās tiesas Senāta tiesnesi.
Jevgēnijs Isajevs
Jevgēnijs Isajevs ir aktieris.
2005. gadā beidzis Rīgas 2.internātskolu.
Jaunā Rīgas teātra izrādēs piedalās kopš 2004. gada.
Tamperes "Ilves" (futbols)
Ilves ir Somijas futbola klubs no Tamperes. Dibināts 1931. gadā, spēlē Veikkausliiga, Somijas futbola čempionāta augstākajā līgā.
Baums
Baums var būt:
Suhocki
Suhocki ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 4 km no pagasta centra Grāveriem, 11 km no Aglonas un 245 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, Jazinka ezera krastā.
Kalev Centrālais stadions
Kalev Centrālais stadions (et) ir daudzfunkcionāls stadions Igaunijas galvaspilsētā Tallinā. Ietilpība — 12 000 skatītāju. Šeit bāzējas Tallinas futbola komanda "Kalev"'. 1955. gadā celtais un 2004. gadā rekonstruētais stadions Igaunijas PSR laikā saucās Komjaunatnes stadions (Komsomoli-nimeline staadion). Bez sporta sacensībām stadionā notiek arī Igauņu deju svētki.
Aveņu vīns (filma)
"Aveņu vīns" ir 1984. gada Latvijas PSR mākslas filma, detektīvs. Filmas režisors ir Arvīds Krievs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Viktora Lagzdiņa detektīvstāsta "Nakts Mežāžos" motīviem.
Sižets
Ģirts Randers, milicijas majors, ierodas ciemos pie bērnības drauga Jura. Juris vairākas reizes mēģina viņam kaut ko izstāstīt, bet saruna tā arī nesanāk.
Vakarā, ar viesiem sēžot pie svinību galda, Juris dodas uz pagrabu pēc aveņu vīna. Nesagaidot Juri, sieva Rasma dodas uz pagrabu, kur atrod vīra līķi. Nelaimes gadījuma versiju Ģirts uzreiz atmet un uzsāk slepkavas meklēšanu viesu vidū.
Linolejs
Linolejs (no la — 'lini' un oleum — 'eļļa' ) ir grīdu seguma materiāls, ko izmanto dzīvojamās, sabiedriskās un rūpnieciskās telpās, kā arī vilcienos, kuģos, lidmašīnās, autobusos u.c. transporta līdzekļos. Pēc ražošanā izmantotajiem materiāliem izšķir piecus linoleja veidus — polivinilhlorīda linoleju, gliftāla linoleju, nitrocelulozes linoleju, gumijas linoleju un pergamīna linoleju.
Liepājā no 1895. gada pastāvēja Liepājas linoleja rūpnīca, kura līdz Pirmajam pasaules karam bija viena no lielākajiem Latvijas ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem. Padomju Savienības laikā rūpnīcā ražoja gliftāla un gumijas linoleju, savām vajadzībām, bet pēc PSRS sabrukuma rūpnīca pārtrauca savu darbību.
Gliftāla linoleju ražo no modificētu gliftāla sveķu un pildmateriāla maisījuma, kuru uzklāj uz džutas auduma pamatnes. Gumijas linoleju veido divi slāņi — augšējais jeb apdares slānis, ko izgatavo no krāsainas sintētiskā kaučuka gumijas un apakšējais no sasmalcinātas gumijas un bitumena maisījuma. Katru slāni izgatavo atsevišķi un pēc tam savieno kopā.
Henriks Kasperčaks
Henriks Vojcehs Kasperčaks (pl, dzimis ) ir Polijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks.
Lielu daļu spēlētāja karjeras pavadījis Polijas komandā Stal Mielec. Karjeras noslēgumā spēlējis arī Francijas komandā Metz.
Polijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1973. līdz 1978. gadam. Kopumā aizvadījis 61 maču un guvis piecus vārtus. Ar izlasi izcīnījis trešo vietu 1974. gada FIFA Pasaules kausā Rietumvācijā un sudraba medaļu 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Monreālā.
Savu trenera karjeru sācis Francijā. kur vadījis tādas komandas kā Metz, Saint-Étienne, Strasbourg, RCF Paris, Montpellier un Lille. Turpinājumā vadījis vairākas Āfrikas valstu nacionālās izlases, kā Kotdivuāru, Tunisiju, Maroku, Mali un Senegālu.
Spēlētāja karjera
Stal Mielec
Polija
Trenera karjera
Metz
Strasbourg
Wisła Kraków
Juka Jalonens
Juka Jalonens (fi: dzimis ) ir bijušais somu hokejists, uzbrucējs, tagad hokeja treneris.
Trenera karjera
Trenera karjeru Jalonens sāka 1991.—92. gada sezonā kā Somijas U-17 hokeja izlases trenera palīgs. Jau nākamajā sezonā viņš strādāja SM līgas klubā Tamperes "Ilves", novembra nogalē kļūstot par tās galveno treneri. Šajā amatā viņš darbojās līdz 1994.—95. gada sezonas beigām. Turpmākajā sezonā viņš trenēja dažādus Somijas, Itālijas un Lielbritānijas klubus. 2001. gadā viņš stājās Hemēnlinnas HPK kluba galvenā trenera amatā, 2005.—06. gada sezonā kopā ar klubu izcīnot līgas čempiones titulu.
2007. gadā Jalonens kļuva par Daga Šedena palīgu Somijas hokeja izlasē, taču pēc gada kļuva par izlases galveno treneri, amatā strādājot līdz pat 2013. gadam. Šajā laikā aizveda Somijas izlasi līdz bronzas medaļām un pasaules čempionu titulam 2011. gadā.
2012.—13. gada Kontinentālās hokeja līgas sezonas vidū viņš kļuva par Sanktpēterburgas SKA galveno treneri. SKA rindās strādājā līdz 2014. gadam aprīlim, kad tika atlaists.
2015. gadā kļuva par Somijas junioru izlases galveno treneri. Viņa vadībā Somijas U-20 izlase uzvarēja 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem. No 2016. līdz 2018. gadam bija Helsinku "Jokerit" galvenais treneris KHL. 2018. gadā atgriezās Somijas hokeja izlases galvenā trenera amatā, aizvietojot Lauri Marjameki. Ar Somijas izlasi uzvarēja 2019. gada Pasaules čempionātā, bet 2021. gadā Rīgā izcīnīja sudrabu. 2021. gada jūnijā pagarināja līgumu ar Somijas izlasi līdz 2023. gada pavasarim ar iespēju pagarināt vēl uz gadu. Jalonena vadībā Somijas izlases hokejisti kļuva par čempioniem.
Džūdija Grīra
Džūdija Grīra (en, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un režisore.
Dzīvesgājums
Džūdija Grīra ir izaugusi Mičiganā. Mācījusies Vinstona Čērčila skolā. 1997. gadā pabeigusi Depolas Universitātes teātra skolu. 2010. gadā apprecējusies ar producentu Dīnu Džonsonu. 2014. gadā izlaidusi savu autobiogrāfisko grāmatu I Don't Know What You Know Me From: Confessions of a Co-Star.
Kaņinnosa
Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Kaņinnosa» (ru) ir Krievijas vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Kaņinas pussalas ziemeļrietumu galā Kaņinnosa zemesragā. Administratīvi ietilpst Ņencu autonomajā apvidū.
Vēsture
Stacija atvērta 1915. gada 15. novembrī kopā ar līdzās esošo bāku un tā bija viena no pirmajām pastāvīgajām meteostacijām Krievijas ziemeļos, ko organizēja Galvenās Fiziskās observatorijas Ziemeļu Ledus okeāna un Baltās jūras hidrometeoroloģiskais dienests. Tās pirmais novērotājs bija bākas uzraugs matrozis Pjotrs Jefimovs. Stacija pārtraukusi darbu tikai pilsoņu kara laikā 1918.—1919. gadā. Padomju laikā līdzās meteostacijai atradās robežsardzes postenis; no tā palikušas kazarmas.
Jana Čivžele
Jana Čivžele (dzimusi Brocēnos) ir latviešu aktrise.
2000. gadā beigusi Brocēnu vidusskolu. Tajā pašā gadā iestājusies Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra fakultātē. 2004. gadā absolvējusi akadēmiju dramatiskā teātra aktrises specialitātē.