cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Domnīca
Austrumeiropas politikas pētījumu centrs
Biedrība „Austrumeiropas politikas pētījumu centrs” (Centre for East European Policy Studies) darbojas Latvijā un tās galvenais pētījuma objekts ir Austrumeiropas reģions – Krievijas, Baltkrievijas, Moldovas un Ukrainas valstis. Biedrība APPC (sākumā ar citu nosaukumu, iepriekšējais nosaukums bija „Pilsoniskā līdzdalība”) tika dibināta 2004. gada 30. aprīlī ar mērķi veicināt Latvijas pilsoniskās sabiedrības attīstību un sabiedrības integrāciju. Šobrīd APPC darbojas ar mērķi 1) dot ieguldījumu Latvijas ārpolitikas attīstībā, veicot pētniecisko darbību Austrumeiropas valstu politikas, vēstures un ekonomikas jomās; 2) attīstīt sadarbību ar Latvijas un ārvalstu pētnieciskajiem institūtiem u.c. organizācijām; 3) apzināt un skaidrot Latvijas intereses ārvalstīs, kuru izpētes rezultāti varētu būt noderīgi Latvijas valsts iestādēm lēmumu pieņemšanā, īpaši, LR Ārlietu ministrijai. Centra valdes priekšsēdētājs ir Ainārs Lerhis. Centra darbība tiek finansēta no dažādiem projektiem, Eiropas Savienības un nereti arī Konrāda Adenauera fonda u.c. Adrese:  Ausekļa iela 11 – 411, Rīga, LV – 1010.
Baltijas Asamblejas sekretariāts
Sekretariāts darbojas arī Latvijā un Igaunijā. Tas tiek finansēts no Latvijas budžeta. Sekretariāta šī brīža vadītāja ir Dr. Marika Laizāne - Jurkāne.
Asambleja tiek veidota no Lietuvas, Latvijas un Igaunijas parlamenta deputātiem. Katras valsts parlamentu pārstāv 12 - 20 deputāti.
Asambleja ir koordinējoša un konsultatīva institūcija. Baltijas Asamblejas sesijas notiek reizi gadā. Tā ir tiesīga izteikt savu viedokli rezolūciju, lēmumu, deklarāciju un ieteikumu formā nacionālajiem parlamentiem, valdībām un Baltijas Ministru padomei, bet citām starptautiskajām un reģionālajām organizācijām - aicinājumu, priekšlikumu un paziņojumu formā. Laikā starp sesijām BA Prezidijs var pieņemt lēmumus par aktuāliem jautājumiem. Asambleja ik gadu izvirza sev prioritātes. 2013. gadā izvirzītās Latvijas prioritātes: 1) Reģiona konkurētspējas veicināšana un uzņēmējdarbības vides uzlabošana; 2) Sadarbības nostiprināšana ar Ziemeļvalstīm; 3) Reģionāla līmeņa enerģētikas un transporta infrastruktūras attīstība. Adrese: Citadeles 2-616, Rîga, LV-1010.
Baltijas forums, biedrība
Baltijas forums ir uz krievvalodīgajiem orientēta, nevalstiska, ar politiku (partiju "Saskaņa") cieši saistīta organizācija. Forums reģistrēts 2000. gada 20. aprīlī. Baltijas foruma finansiālā darbība tiek īstenota balstoties uz ienākumiem par dažādiem pētījumiem un pētnieciskajiem darbiem, kā arī privātpersonu brīvprātīgiem ziedojumiem un uzņēmumu ziedojumiem. Baltijas foruma prezidents šobrīd ir Jānis Urbanovičs ("Saskaņa" deputāts). Adrese: Jēkaba iela 26/28-9, LV-1050, Rīga.
Biedrība "Providus"
Sabiedriskās poltiikas centrs PROVIDUS ir nevalstiska, bezpartejiska un bezpeļņas organizācija, juridiski – biedrība, kas dibināta 2002. gadā un kopš 2006. gada ir sabiedriskā labuma organizācijas statusā. PROVIDUS komandā ir 11 pastāvīgie darbinieki, kā arī 3 asociētie pētnieki un brīvprātīgie. PROVIDUS publicē pētījumus un politikas analīzi, uzrauga un izvērtē politikas ieviešanu, rīko izglītojošus pasākumus. Sniedz arī apmācības un konsultācijas valsts iestādēm, pašvaldībām, privātām un starptautiskām organizācijām. Biedrības direktore ir Krista Baumane. Adrese: Alberta iela 13, Rīga, LV 1010.
Britu padomes pārstāvniecība Latvijā
Pārstāvniecība darbojas arī Igaunijā. Tā tiek finansēta no Lielbritānijas valdības. Britu padomes pārstāviecības vadītāja Latvijā ir Sandra Prince. Britu padome ir Lielbritānijas izveidota starptautiska organizācija kultūras attiecībām. Tā strādā ar jaunatni, radot dažādas iespējas izglītībā, angļu valodas apguvē un kulturālajā apmaiņā. Britu padome ir nozīmīgs sabiedriskās diplomātijas kanāls Latvijā - tā veido saskarsmi starp Latvijas un Lielbritānijas iedzīvotājiem. Pārstāvniecības galvenie darbības virzieni ir izglītības un kultūras sadarbības projekti. Britu padomes pārstāvniecības darbojas 110 pasaules valstīs un teritorijās. Adrese: Blaumaņa 5a-2, Rīga, LV-1011.
CERTUS
CERTUS ir Latvijā pirmā domnīca, kas veidota ar 100 % privātā finansējuma palīdzību un apvieno teju visas vadošās Latvijas tautsaimniecības nozares — farmācijas, IT, kokrūpniecības, finanšu, lauksaimniecības un citas. Latvijai ir aktīvi jāstrādā pie konkurētspējas celšanas, jo virzoties pa pašreizējo ceļu, Latvija nespēs pietuvoties Eiropas Savienības vidējam labklājības līmenim. Cilvēki turpinās aizbraukt labākas dzīves meklējumos, bet palicēji izjutīs pieaugošu sociālo un ekonomisko slogu. Ekonomiskā izaugsme ir vienīgais risinājums un to var panākt tikai kopīgiem spēkiem. CERTUS misija ir veicināt ekonomisko izaugsmi, lai samazinātu nabadzību, uzlabotu veselības aprūpi un izglītību, kā arī lai apturētu iedzīvotāju skaita samazināšanos. To var sasniegt privātā, akadēmiskā un publiskā sektora stratēģiskas sadarbības rezultātā. CERTUS ir platforma šādas sadarbības nodrošināšanai. Adrese: Skolas iela 11, Rīga.
Drošības un stratēģiskās pētniecības centrs
Centrs ir Nacionālās aizsardzības akadēmijas struktūrvienība. Centra izpilddirektors ir Jānis Bērziņš. Centrs tiek finansēts no akadēmijas budžeta. Centrs nodarbojas ar aizsardzības un drošības politikas jautājumu pētīšanu un rekomendāciju formulēšanu. Pētījumi tiek izstrādāti galvenokārt par Latvijas bruņoto spēku attīstības dažādiem aspektiem, tā veidojot akadēmisku un labvēlīgu vidi bruņoto spēku virsniecības izglītības procesam. Centrs organizē seminārus, diskusijas un konferences, lai veidotu Latvijas sabiedrības izpratni par aktuālajiem drošības un aizsardzības jautājumiem. Adrese: Ezermalas iela 8, Rīga.
Frīdriha Eberta fonds
Fonds tika dibināts 1925. gadā kā Vācijas pirmā demokrātiski ievēlētā prezidenta Frīdriha Eberta politiskais mantojums. Fridriha Eberta fonds darbojas vairāk nekā 100 valstīs, tai skaitā arī Lietuvā un Igaunijā. Fondu finansē Vācijas valdība. FEF mērķi ir: 1) visu sociālo slāņu pārstāvju politiskās un sociālās izglītības demokrātijas un plurālisma garā veicināšana; 2) stipendijas apdāvinātiem jauniešiem, veicinot iespējas iegūt universitātes izglītību un veikt pētniecības darbu; 3) starptautiskās saprašanās un sadarbības veicināšana. Adrese: Dzirnavu iela 37-64, Rīga, LV 1010, Latvija.
Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS (iepriekš Sorosa fonds - Latvija)
2014. gada septembrī Sorosa fonds - Latvija mainīja savu nosaukumu un tagad pazīstams kā Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS. Fonda izpilddirektore ir Ieva Morica. Fonda prioritārie darbības virzieni: (1) Demokrātija. Stiprināt demokrātijas kvalitāti Latvijā, atbalstot inovatīvas un jēgpilnas formas iedzīvotāju iesaistīšanai sabiedriskajos un politiskajos procesos, veicinot kritisko domāšanu, diskusiju un sarunu kultūru, viedokļu dažādības pieņemšanu un intelektuālo zinātkāri. (2) Līdzsvarota ekonomika / sociālā uzņēmējdarbība. Dzīves kvalitāte, indivīda iniciatīva un solidaritāte, taisnīga attīstība. Attīstīt sociālo uzņēmējdarbību un dalīšanos resursos, kas ir ilgtspējīgas ekonomikas kodols. (3) Iekļaujoša sabiedrība. Veicināt  pilsoniskās piederības izjūtu visos Latvijas iedzīvotājos, lai etniskās, valodu un uzskatu atšķirības būtu sabiedrības pievienotā vērtība, nevis šķelšanās iemesls un autoritāru tendenču provocētājs.
Fonds ir arī Sarunu festivāla LAMPA aizsācējs.
Gētes institūts Rīgā
Gētes institūts ir Vācijas Federatīvās Republikas kultūras institūts, kas darbojas visā pasaulē. Gētes institūta administrācijas vadītāja Latvijā ir Gerda Markus.Gētes institūts strādā kā sabiedrisko un privāto kultūras iestāžu, federālo zemju, pašvaldību un tautsaimniecības uzņēmumu partneris. To finansē Vācijas federālā valdība kopīgi ar Vācijas starptautiskās sadarbības organizācijām. 1992. gada rudenī Gētes institūts uzsāka darbību Rīgā - kā pirmais Gētes institūts Baltijas valstīs. Gētes institūta mērķi ir veicināt vācu valodas apmācību ārzemēs un stiprināt vācu-latviešu sadarbību kultūras jomā, kā arī īstenot VFR ārējās kultūras un izglītības politikas uzdevumus. Adrese: Torņa 1, Rīga, LV-1050.
Konrāda Adenauera fonds, pārstāvniecība
Konrāda Adenauera fonds (Konrad Adenauer Stiftung (KAS)) ir politiska pārstāvniecība, kas cieši saistīta ar Kristīgo Demokrātijas Savienību Vācijā (CDU). Konrāds Adenauers (1876-1967) ir CDU līdzdibinātājs un pirmais Vācijas Federatīvās Republikas kanclers. Fondu galvenokārt finansē Vācijas valdība. Darbojas arī Igaunijā un Lietuvā. Fonda koordinators Latvijā ir Una Spēlmane - Baumane. Ar konsultāciju un izglītības projektiem Baltijas valstīs KAS sniedz ieguldījumu līderu un deputātu tālākizglītībā, kā arī partiju sistēmas stabilizācijā. Pēc iestāšanās ES un NATO, KAS veicina informācijas apmaiņu par politiskiem mērķiem un institūcijām eiroatlantiskās struktūras ietvars Baltijas valstīs. KAS mēģina stiprināt vietējos partnerus, lai varētu attīstīt savu iniciatīvu un ieguldījumu ES un NATO ārlietu un drošības politikas dialoga nodrošināšanai ar ārējo Austrumeiropas robežu. Kas ir vairāk nekā 70 biroju ārvalstī ar projektiem vairāk nekā 120 valstīs. Adrese: Elizabetes iela 85a 1-1 Rīga, LV – 1050.
Latvijas Ārpolitikas institūts
Latvijas Ārpolitikas institūts tika izveidots 1992. gadā Rīgā kā bezpeļņas organizācija, kurai tika uzdots sniegt Latvijas lēmumu pieņēmējiem, ekspertiem un plašākai sabiedrībai analīzi, ieteikumus un informāciju par starptautiskajiem procesiem, reģionālās drošības jautājumiem un ārpolitikas stratēģiju. Institūts ir neatkarīga biedrība, kas veic pētījumus, izdod publikācijas, kā arī rīko lekcijas, seminārus un konferences, kas saistītas ar starptautiskās politikas jautājumiem. LĀI pašreizējais direktors ir Dr. Andris Sprūds. Šobrīd LĀI darbība tiek finansēta no individuāliem projektiem un Institūts nesaņem bāzes finansējumu no valsts vai nevalstiskām organizācijām. Galvenās Institūta pētniecības tēmas ir saistītas ar: 1) Latvijas ārlietu politikas jomu novērtējumu; 2) transatlantiskajām attiecībām; 3) Eiropas Savienības politiku, tostarp tās kaimiņattiecību politiku un Austrumu partnerības jautājumiem; 4) daudzpusējās un divpusējās attiecības ar Krieviju. Latvijas Ārpolitikas institūts pievēršas arī dažādiem aspektiem enerģētikas jomā, piemēram, ES enerģētikas politika, ES un Krievijas enerģētikas dialogā, valsts un reģionālā līmeņa enerģētikas politiku mijiedarbību. Adrese: Pils iela 21, LV-1050, Rīga..
Latvijas Politologu biedrība
Latvijas Politologu biedrība ir nevalstiska organizācija, kas apvieno profesionālus politologus. Latvijas Politologu biedrība dibināta 2003. gadā kā profesionāļu organizācija ar mērķi veicināt politikas zinātnes attīstību un popularizēt Latvijas politologu zinātnisko jaunradi. Šobrīd Latvijas Politologu biedrība apvieno vairāk kā 40 biedrus un aktīvi darbojas politikas zinātnes nozarē strādājošo un studējošo zinātniskās darbības veicināšanā, kā arī sabiedrības izglītošanā par Latvijā un pasaulē notiekošajiem politiskajiem procesiem. Daudzi biedrības biedri ir praktizējoši politikas zinātnes lektori, docenti un profesori. Biedrība sadarbojas ar Eiropas Komisijas pārstāvniecību Latvijā, Eiropas Parlamenta Nāciju Eiropas grupu, Latvijas Ārlietu ministriju un Ziemeļu Ministru padomi, kopā veicot apjomīgus pētījumus, kas publicēti grāmatās "Baltijas jūras reģions pēc Eiropas Savienības paplašināšanās: attīstības scenāriji", "Eiropas Parlaments: ārējās un drošības politikas īstenotājs", "Laba pārvaldība', "EU Strategy for the Baltic Sea Region: a Year After and Beyond". Biedrība reizi ceturksnī izdod e-žurnālu 'Latvijas intereses Eiropas Savienībā". Adrese: Lomonosova iela 1 - 323.kab., Rīga, LV – 1019.
Latvijas Transatlantiskā organizācija
Latvijas Transatlantiskā Organizācija (LATO) ir nevalstiska, sabiedriska organizācija. Tā apvieno domubiedrus, kas vēlas veicināt Latvijas dalību NATO. LATO valdes priekšsēdētājs ir Toms Baumanis. LATO mērķi: 1) informēt Latvijas sabiedrību par NATO un Latvijas dalību NATO; 2) veicināt sadarbību ar citām valstīm ar mērķi informēt šo valstu iedzīvotājus par Latviju kā NATO dalībvalsti; 3)  organizēt sabiedrības informēšanas pasākumus par Latvijas un Eiro-Atlantiskās drošības politikas aktuālajām tēmām; 4) veicināt Latvijas kā NATO dalībvalsts starptautiskās lomas nostiprināšanos; 5) veicināt starptautiskās sabiedrības izpratni par Latvijas ārpolitikas mērķiem. Adrese: Rūpniecības iela 10 (3.stāvs) Rīga, LV-1010.
Latvijas Universitātes Eiropas un sabiedrības attīstības studiju centrs (Centre for European and transition studies)
Latvijas Universitātes paspārnē 2000. gadā dibināta organizācija. Pašreizējā centra direktore ir Tatjana Muravska. Centrs piedalās dažādos projektu konkursos, no kuriem saņem finansējumu, bet lielākoties tas tiek finansēts no LU budžeta. Centra mērķis ir veicināt akadēmisku un praktisku Eiropas jautājumu pētīšanu. Pētījumos piedalās gan Eiropas savienības dalībvalstu, gan trešo valstu studenti. Pētījumi visbiežāk ir par ekonomiskajiem, politikas zinātnes, tiesībzinātņu, valsts pārvaldes un reģionālās politikas jautājumiem. Centrs nodarbojas ar Žana Monē un Marijas Kirī Eiropas Komisijas projektiem, sniedzot priekšlikumus valsts pārvaldes institūcijām par ekonomisko un sociālo attīstību Eiropas integrācijas kontekstā. Centrs ir starptautiski atzīts akadēmiķu, absolventu un dažādās jomās strādājošo profesionāļu forums par Eiropas attīstību no jaunas dalībvalsts skatupunkta. Adrese: Kalpaka bulvāris 4, Rīga, LV-1584.
NATO Stratēģiskās komunikācijas un izcilības centrs
NATO stratēģiskās komunikācijas izcilības centrs (NATO StratCom COE) sāka savu darbību 2014. gada janvārī. NATO StratCom centra uzdevumi Latvijā ir veicināt uzlabotus stratēģiskās komunikācijas spējas Alianses un sabiedroto valstu ietvaros. Centrs izstrādā programmas, lai sekmētu StratCom doktrīnu izstrādi un saskaņošanu, veic pētījumus un eksperimentus, lai rastu praktiskus risinājumus esošajām problēmām, kā arī rīko mācības StratCom operāciju laikā. Tas tiek finansēts no NATO. Centra vadītājs Latvijā ir Jānis Kārkliņš. Adrese: Kr. Valdemāra iela 10/12, Rīga, LV – 1473.
Transparency International Latvia — Delna Latvijas filiāle
Sabiedrība par atklātību – Delna ir biedrība, kuras darbības mērķis ir veicināt demokrātiskas sabiedrības veidošanos, sekmējot informācijas atklātību un korupcijas novēršanu. 1998. gada 27. augustā Delna tika izveidota kā starptautiskās pretkorupcijas organizācijas “Transparency International” Latvijas nodaļa, kas kopā ar 85 citu valstu nodaļām darbojas gan valsts, gan starptautiskā līmenī. Delnas direktors kopš 2016. gada aprīļa ir Jānis Volberts. Delnai nav pastāvīga un regulāra finansējuma avota. Pamatā finansējums tiek iegūts, izstrādājot un realizējot konkrētus projektus. Delnas galvenie uzdevumu ir: 1) iedzīvināt demokrātijas principus sabiedrībā, lai palielinātu sabiedrības līdzdalību korupcijas apkarošanā; 2) panākt informācijas atklātību un pieejamību valsts, pašvaldību, privātajās un sabiedriskajās institūcijās un nodrošināt tās brīvu pieejamību; 3) veikt korupcijas cēloņu un to veicinošo apstākļu analīzi, izstrādāt un īstenot pasākumus korupcijas novēršanā, tai skaitā likumdošanas uzlabošanu; 4) veicināt sabiedrisko organizāciju sadarbību ar valsts un pašvaldību iestādēm. Adrese: Citadeles iela 8, Rīga, LV-1010.
Vācijas Akadēmiskais apmaiņas dienests
Vācijas Akadēmiskais Apmaiņas Dienests (DAAD) ir Vācijas augstskolu apvienība un lielākā augstskolu starptautiskās sadarbības atbalsta organizācija, kuru finansē Vācijas valsts. Dienests darbojas arī Lietuvā un Igaunijā. DAAD galvenais uzdevums ir atbalstīt akadēmiskos kontaktus ar citām valstīm, galvenokārt, ar studentu un zinātnieku apmaiņas programmu palīdzību. DAAD informācijas centrs Rīgā konsultācijas interesentiem no Igaunijas, Latvijas un Lietuvas par studiju un pētniecības iespējām Vācijā un DAAD stipendiju programmām, kā arī informē par studiju uzsākšanu un pētniecības plānošanu Vācijā. Centra vadītājs Rīgā ir Dr. Markus Hēfners. Adrese: Kaļķu iela 1 – 402, Rīga.
Īsspuru mako haizivs
Īsspuru mako haizivs (Isurus oxyrinchus) ir liela auguma makreļhaizivju dzimtas (Lamnidae) skrimšļzivju suga. Tā ir pelaģiska jūras zivs, izplatīta Atlantijas, Indijas un Klusā okeāna siltajās mērenā un tropu klimata joslu jūrās. Īsspuru mako haizivs ir visātrākā no haizivīm pasaulē un spēj attīstīt līdz 74 km/h lielu ātrumu. Tās tuvākā radiniece ir garspuru mako haizivs (Isurus paucus), ar kuru kopā veido mako haizivju ģinti (Isurus).
Etimoloģija
Nosaukums "mako" nāk no maoru valodas un nozīmē "haizivs" vai "haizivs zobs". iespējams, ka tas radies dialekta iespaidā, jo tas ir līdzīgs haizivju apzīmējumam vairākās polinēziešu valodās — makō, mangō (maoru dialektos), mago samoāņu valodā, ma'o taitiešu valodā, mano havajiešu valodā.
Džonstauna
Džonstauna (en) var būt:
Īsspuru mako haizivs
Izplatība
Īsspuru mako haizivij ir globāla izplatība, mājo atklātā okeānā un jūrā, tālu no krastiem, silto ūdeņu klimatiskajās joslās. Krastu tuvumā biežāk novērojama pie salām. Salīdzinot ar garspuru mako haizivi, ūdens temperatūras diapozons ir plašāks. Parasti uzturas dziļumā no ūdens virsmas līmeņa līdz 150 m dziļumā, bet kopumā var uzturēties līdz 750 m dziļumā. Reti sastopama vēsākos ūdeņos par 16 °C.
Andrejs Kapmals
Andrejs Kapmals (dzimis, miris ) bija Latvijas vieglatlēts, startēja garajās distancēs. Pārstāvēja Rīgas "Marss" biedrību.
Īsspuru mako haizivs
Izplatība
Atlantijas okeāna rietumdaļā īsspuru mako haizivs novērota pie Argentīnas un Brazīlijas dienvidu krastiem, arī Meksikas līcī un Karību reģionā. Uz ziemeļiem noverojumi bijuši līdz Menas līcim pie Jaunskotijas krastiem. Reizēm to var novērot arī pie Kanādas krastiem. Atlantijas okeāna austrumdaļā novērojumi bijuši no Norvēģijas krastiem līdz Dienvidāfrikai, Vidusjūru ieskaitot. Indijas un Klusajā okeānā īsspuru mako haizivs novērota no Āfrikas austrumu krastiem līdz Havaju salām, uz ziemeļiem līdz Piejūras novadam Tālajos Austrumos un uz dienvidiem līdz Austrālijai un Jaunzēlandei. Klusā okeāna austrumdaļā novērota uz dienvidiem no Aleutu salām, gar Kalifornijas krastiem līdz Čīlei.
Andrejs Kapmals
Stokholmā startēja maratona distancē, kurā izstājies.
Īsspuru mako haizivs
Izplatība
Šī suga ir ļoti aktīva peldētāja un medījot ceļo garas distances. Piemēram, 1998. gadā ar atpazīšanas zīmi iezīmēta mako haizivs pie Kalifornijas tika noķerta Klusā okeāna centrālajā daļā. Tā bija nopeldējusi 2776 km. Cits iezīmēts īpatnis 37 dienās bija nopeldējis 2128 km, liecinot, ka vidējais ceļošanas ātrums haizivij bijis 58 km/dienā.
Frederiks II
Frederiks II (da; dzimis, miris ) bija Dānijas un Norvēģijas karalis no 1559. līdz 1588. gadam. Frederika II valdīšanas laikā Dānija iesaistījās Livonijas karā un Septiņu gadu karā (1563-1570). Tiho Brahes draugs un atbalstītājs.
Dzīvesgājums
Dzimis 1534. gadā Hāderlevā Dānijas un Norvēģijas karaļa Kristiāna III un viņa sievas Saksijas-Lauenburgas princeses Dorotejas ģimenē kā pirmais dēls. Cerot uz Dānijas aizsardzību, Livonijas kara sākumā 1558. gada 5. jūlijā pēdējais Tērbatas bīskaps Hermanis oficiāli piedāvāja viņa tēvam Kristiānam III piešķirt Tērbatas bīskapijas troni viņa otrajam dēlam Magnusam, jau agrāk līdzīgu piedāvājumu bija paudis arī Kurzemes un Sāmsalas-Vīkas bīskaps Johans IV fon Minhauzens.
Kad pēc tēva nāves 1559. gadā Frederiks II kļuva par Dānijas karali, viņš lika samaksāt Kurzemes un Sāmsalas bīskapam Johanam IV 30 tūkstošus dālderu par atteikšanos no troņa. Savukārt Magnuss 1559. gada 10. decembrī oficiāli atteicās no savas mantojuma daļas Šlēzvigā un Holšteinā. Jaunais karalis iecēla savu jaunāko brāli Magnusu par Kurzemes un Sāmsalas-Vīkas bīskapu un uzdeva viņam pārņemt šīs bīskapijas Dānijas kontrolē. 1562. gada 7. augustā viņš Možaiskā noslēdza pret Zviedriju vērstu militāru savienību ar Krievijas caru Ivanu IV, kurā Krievija atzina Dānijas tiesības uz Igauniju, Sāmsalu un Kurzemi (Možaiskas līgums). Tas bija viens no iemesliem Septiņu gadu kara (1563-1570) sākumam starp Dāniju un Poliju-Lietuvu no vienas puses un Zviedriju no otras puses, kas beidzās ar status quo ante bellum.
1570. gadā Krievijas cars Livonijas kara laikā okupētajās zemēs par Livonijas karali (Livonijas ordeņa mestra pēcteci) piedāvāja atzīt Magnusu. Tomēr 1577. gadā Ivans IV sakarā ar aizdomām par Magnusa nodevību lika viņu apcietināt un atsavināt viņa valdījumus. 1578. gadā tika noslēgts Dānijas un Krievijas pamiers uz 15 gadiem, kurā Dānija atzina cara tiesības uz Livoniju, saglabājot vienīgi Sāmsalu un Muhu salu. Magnuss atteicās no Livonijas karaļa titula, padevās Polijas–Lietuvas kopvalsts valdnieka Stefana Batorija aizsardzībā, pameta lēņus Igaunijā un Vidzemē un apmetās Kurzemes bīskapijas galvaspilsētā Piltenē. Dānijas un Polijas-Lietuvas kopvalsts pretenzijas uz Kurzemes bīskapiju izraisīja tā saukto Piltenes mantojuma karu, pēc kura 1585. gadā Kroneborgas miera līgumā Dānija pilnībā atteicās no šīs teritorijas par labu Polijai-Lietuvai.
Īsspuru mako haizivs
Izskats
Īsspuru mako haizivs ir liela auguma haizivs, bet nedaudz īsāka nekā garspuru mako haizivs. Sugai raksturīgs dzimumu dimorfisms — mātītes ir lielākas par tēviņiem. Pieauguša īpatņa garums var sasniegt 3,2 m, masa 60—135 kg. Mātīte var sasniegt 4 m garumu un svērt ap 570 kg. Savulaik pazīstamais amerikāņu rakstnieks Ernests Hemingvejs ar spiningu noķēris 357 kilogramus smagu mako haizivi. Bet vislielākais ar makšķeri noķertais īpatnis ir svēris 600 kg (noķerts 2013. gadā pie Kalifornijas krastiem). 19. gasimta beigās pie Itālijas krastiem ir noķerta mako haizivs, kas svērusi 1000 kg un tās garums ir bijis 4 m.
Īsspuru mako haizivij ir slaids, plūdlīniju formās veidots ķermenis ar garu, konusveidīgu purnu, lielām acīm un vertikālu astes spuru. Zobi ir lieli, naža asmenim vai īlenam līdzīgi, ar gludām malām. Uz muguras divas trīsstūrveida spuras, no kurām pirmā liela un augstu izcelta, atrodas aiz krūšu spuru pamatnes. Otrā muguras spura un anālā spura ir nelielas, gandrīz nemanāmas. Astes spura pusmēness formā, augšējā daļa nedaudz lielāka par apakšējo. Uz astes stumbra neliels ķīlis.
Īpašības
Līdzīgi kā citām makreļhaizivīm, arī īsspuru mako haizivij raksturīga endotermija — spēja akumulēt vielmaiņā izdalīto siltumu un uzturēt ķermeņa temperatūru par 4—10 °C augstāku nekā ūdenim. Šī īpašība palīdz haizivij ilgstoši uzturēt augstu aktivitāti, dodot priekšrocības, kādas nav citām zivīm. Īsspuru mako haizivs ir ātrākā haizivs pasaulē. Lai gan pieauguša īpatņa ikdienišķais pārvietošanās ātrums ir apmēram 2,5 km/h, mako haizivs spēj peldēt ar ātrumu 40—50 km/h, bet sprinta distancē sasniegt ātrumu 74 km/h. Pie Jaunzēlandes krastiem novērojot jaunās haizivs, apmēram 1 m garas, kā tās medī zivis, tika nofilmēts to uzbrukums, kurā haizivis sasniedza ātrumu 110 km/h. Īsspuru mako haizivs ir ievērojama arī ar saviem lēcieniem, tā spēj izlēkt no ūdens 5—6 m augstumā.
Barošanās
Īsspuru mako haizivs galvenokārt barojas ar galvkājiem un kaulzivīm (makrelēm, tunzivīm, pelamīdām un zobenzivīm, īpaši iecienīti ir lufāri), bet medī arī citu sugu haizivis, cūkdelfīnus, jūras bruņrupučus un jūras putnus. Īsspuru mako haizivs upurim uzbrūk vertikāli no apakšas, izraujot miesas gabalus no sāniem vai spurām. Medījumu noskata, peldot nedaudz dziļāk un vērojot ūdens slāni virs sevis. Parasti mako haizivs uzbrūk ātrāk nekā upuris ir pamanījis haizivi.
Andrejs Kapmals
2. Viskrievijas olimpiādes čempions maratonā (2.59:40  — 1914. gadā Rīgā).
Īsspuru mako haizivs
Īsspuru mako haizivs un cilvēki
Īsspuru mako haizivs ir viena no piecām visbīstamākajām haizivīm pasaulē. Pārējās četras ir lielā baltā haizivs, tīģerhaizivs, vēršhaizivs un okeāna baltspuru haizivs. Tās visas var cilvēkam uzbrukt pēkšņi un negaidīti. Kopumā īsspuru mako haizivij reģistrēti 38 uzbrukumi cilvēkam. No tiem 12 neizprovocēti, 10 izprovocēti, 15 uzbrukumi laivai un 1 bez uzbrukuma apraksta. Īsspuru mako haizivs gaļa un spuras tiek uzskatītas par augstvērtīgu pārtikas izejvielu un to izmanto dažādu ēdienu pagatavošanai.
Dobeles pagasts
Dobeles pagasts ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Dobeles pilsētu un Jaunbērzes, Bērzes, Auru un Annenieku pagastiem, kā arī Tukuma novada Džūkstes pagastu. Pagasta pārvalde atrodas Aizstrautniekos («Gaismiņās»); Lejasstrazdos — pakalpojumu punkts.
Upes
Bērze, Gaurata, Pienava, Sellīte, Snierājs.
Ezeri
Gauratas ezers, Lāču dīķis.
Vēsture
Mūsdienu Dobeles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bērzbeķes muiža (Bersebeck, Bērzbeķe), Čuču muiža (Öbelgunde), Dobes muiža (Doben), Sīpeles muiža (Zeepelhof).
1935. gadā Jelgavas apriņķa Dobeles pagasta platība bija 125 km² un tajā dzīvoja 2660 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dobeles un Gaismas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Dobeles rajona Dobeles ciemam pievienoja likvidētā Šķibes ciema kolhoza «Zelta druva» teritoriju, bet Ždanova kolhoza teritoriju pievienoja Gaismas ciemam. 1963. gadā Dobeles ciemam pievienoja Gaismas ciema Ždanova kolhoza teritoriju. 1973. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Dobeles pilsētai, 1977. gadā - Austrumu ciemam, 1979. gadā - Austrumu un Krimūnu ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dobeles pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dobeles novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lejasstrazdi, Aizstrautnieki, Bērzbeķe, Bitenieki, Galenieki.
Sarkaņupe (Vijas pieteka)
Sarkaņupe (arī Sarkaņupīte) ir Vijas labā krasta pieteka Smiltenes novadā.
Iztece - uz austrumiem no Vanderu kalna. Tek rietumu virzienā. Ietek Vijā pie Bilskas pagasta Airītēm. Sarkaņupi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.
Viesu nams "Pie Pliča"
Viesu nams "Pie Pliča" (ltg) ir vecākā koka guļbūves ēka Preiļos, Raiņa bulvārī 9. Ēka uzskatāma par tipisku eklektisma piemēru: tajā līdz mūsdienām saglabājušās daudzas oriģinālas apbūves detaļas.
Vēsture
Tagadējā viesu māja piederējusi grāfu Borhu dzimtai. Pēc dzimtas pārstāvja novēlējuma 1859. gadā šajā ēkā tika atvērta pirmā slimnīca, kas te darbojās līdz 1993. gadam. Pēc vairāku gadu pamestības ēka nonāca Igora Pliča īpašumā, tika renovēta un 2001. gadā durvis apmeklētājiem vēra viesu nams "Pie Pliča", kas ir pilsētnieku un tūristu iecienīta atpūtas vieta.
Viesu nams
Restaurējot seno celtni, tās īpašnieks Igors Pličs centies ēku atjaunot, maksimāli saglabājot tās sākotnējo izskatu. Ēkas fasādes priekšā ierīkots gaumīgs dārzs ar tiltiņu, strūklaku, zālājiem un celiņiem.
Iekštelpās izveidots savdabīgs muzejs, kurā ar bijību un cieņu tiek uzturētas senās latgaliešu sadzīves tradīcijas. Abu stāvu telpās skatāmi gan dažādi sadzīves priekšmeti, gan gleznas un Igora Pliča fotogrāfijas. Dārzā uzcelta ceļmalas kapela, kas ir Latvijas mazākais dievnams (iesvētīts 2007. gada 15. aprīlī), kurš atvērts ikvienam kristietim, neatkarīgi no konfesionālās piederības. Tehniskā projekta autors ir Francis Rusiņš, altārgleznu gleznojis Voldemārs Kokorevičs. Blakus altārgleznai novietotas lūgšanu grāmatas latviešu, angļu un vācu valodās.
ADSL
Asimetriskā digitālā abonenta līnija (ADSL) (Asymmetric Digital Subscriber Line) ir digitālās abonēšanas līnijas (DSL) tehnoloģijas veids, datu komunikācijas tehnoloģija, kura iespējo ātrāku datu pārraidi caur vara telefona līnijām nekā parastie tradicionālie balss frekvenču joslas modemi. (ADSL) atšķirās no mazāk sastopamā Simetriskā digitālā abonomenta līnijas (SDSL). ADSL, joslas platums un datu pārraides ātrums ir asimetrisks, tas nozīmē, ka tas nodrošina dažādus ātrumus lejup pa straumi un augšup pa straumi, straume lejup pa straumi (downstream) ir ievērojami augstāka nekā augšup pa straumi (upstream). Pakalpojumu sniedzēji parasti reklamē ADSL, kā servisu priekš patērētājiem kuriem galvanā ir failu lejupielāde.
Teorētiskais datu pārraides ātrums, ko spēj nodrošināt atbilstoši standartam ADSL tehnoloģija, ir 8 Mbps lejup pa straumi (downstream) un 640 kbps augšup pa straumi (upstream).
Attīstoties ADSL tehnoloģijai, ir radušās jaunas uzlabotas versijas ADSL2 un ADSL2+. ADSL2+ teorētiskais datu pārraides ātrums (laboratorijās sasniegtais) ir 24 Mbps lejup pa straumi (downstream) un 1024 kbps augšup pa straumi (upstream).
Atsauces un piezīmes
https://lv.fondoperlaterra.org/comdifference-between-adsl-and-cable-modem-48
Digital Subscriber Line
Emsa
Emsa ir 371 kilometru gara upe Vācijas ziemeļrietumos.
Sākas netālu no Pāderbornas, Teitoburgas Meža masīvā. Tek ziemeļu - ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ziemeļjūrā, veidojot estuāru, pa kuru iet Vācijas — Nīderlandes robeža. Lielākā pieteka - Hāze. Ar kanāliem savienota ar Reinu, Vēzeri un citu upju baseiniem. Emsas krastos atrodas Šlosholte-Štukenbroka (Schloß Holte-Stukenbrock), Rītberga (Rietberg), Reda-Wīdenbrika (Rheda-Wiedenbrück), Harzevinkela (Harsewinkel), Vārendorfa (Warendorf), Telgte (Telgte), Grēvene (Greven), Emsdetene (Emsdetten), Reine (Rheine), Lingene (Lingen), Mepene (Meppen), Hārene (Haren), Pāpenburga (Papenburg), Vēnere (Weener), Lēra (Leer), Emdene (Emden), Delfzeila (Delfzijl)
Klements VI
Pāvests Klements VI, īstajā vārdā Pjērs Rožē de Bofors-Tirenns (dzimis 1291. gadā, miris ), bija Romas pāvests no 1342. gada līdz savai nāvei 1352. gadā. Pēc kārtas ceturtais pāvests Aviņonas gūsta periodā. Klements VI bija pāvests Melnās nāves pandēmijas laikā un atlaida grēkus visiem epidēmijā mirušajiem.
Pontuss Vernblūms
Pontuss Anderss Mīkaels Vernblūms (sv, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.
Savu profesionālo karjeru sācis Zviedrijas komandā IFK Goteborg. 2009. gadā pievienojies Nīderlandes komandai AZ Alkmaar, kur pavadījis trīs sezonas. 2012. gadā pārcēlies uz Krievijas komandu CSKA Moscow, kur septiņu sezonu laikā nospēlējis 224 mačus, kā arī izcīnījis trīs Krievijas Premjerlīgas čempionu titulus.
Zviedrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
IFK Göteborg
AZ Alkmaar
CSKA Moscow
PAOK
Esperanto slengs
Esperanto slengs ir mākslīgi konstruētās esperanto valodas leksikas slānis, kurš visumā nav piemērots neitrālām situācijām. Tāpat kā citi slengi, lietojams vai nu attiecīgā vidē/situācijā vai tās aprakstā, vai humora dēļ. Atšķirībā no latviešu valodas, kur slengs jeb žargonismi tiek skaidri nošķirti no vienkāršrunas, esperanto valodā dalījums nav tik strikts.
Daļa no esperanto slenga veidojusies no esošās pamatleksikas, kā arī piešķirot īpašu neparastu vai nepieklājīgu jēgu parastiem esperanto vārdiem. Citos gadījumos lieto neoficiālus jaunvārdus, kas tehniski paliek ārpus noteiktā valodas vārdu krājuma, bet ir iegājušies lietošanā.
Veidi
Nepieklājība esperanto valodā tiek raksturota kā maldeka vai nedeca ("nepieklājīga"), triviala ("vulgāra, nedelikāta, zemas šķiras"), tabua ("tabuēta"), pika ("asa, dzeloņaina") vai malnobla ("necienījama"). Tie ir esperanto vārdi, kas atsaucas uz seksuāliem aktiem un ķermeņa funkcijām nemedicīniskā stilā.
Aloss un Velkovs (1991) sadalīja esperanto vārdu krājumu pa šīm līnijām:
Avoti
Tā kā, konstruējot valodu, kas būtu paredzēta starptautiskai saziņai, ne izsaucieni, kas izmantojami dusmās, ne arī neķītri izteicieni par dzimumaktu un ķermeņa funkcijām nebija starp valodas autora Zāmenhofa prioritātēm, šāda veida vārdu krājums nav plašs ne pirmajā esperanto mācību grāmatā Unua Libro, ne arī citos tālaika izdevumos. Pēc Alosa un Velkova vārdiem, "ne Zāmenhofs, ne citi starptautiskās valodas pionieri savos darbos nelietoja necenzētus vārdus; neraugoties uz to, viņi visi centās padarīt esperanto valodu par īstu valodu".
Alosa un Velkova komentārs liek secināt, ka viņu uzskatā valoda bez nepieklājīgiem izsaucieniem vai izteicieniem par seksuāla rakstura darbībām un ķermeņa funkcijām ir nepilnīga. Šāda valoda nederētu visām situācijām, kurās cilvēki lieto valodu. Lai esperanto valodu padarītu "reālāku" šajā nozīmē, esperantisti ir izveidojuši vai izgudrojuši vārdu krājumu, kas, viņuprāt, tajā trūkst. Vairāki slaveni esperantisti ir strādājuši, lai papildinātu šos centienus.
1931. gadā Ungārijas dzejnieks Kalmans Kaločai publicēja dzejoļu ciklu esperanto par erotiskām tēmām Sekretaj sonetoj ("Slepenie soneti"), kas palīdzēja izplatīt dažas neoficiālas vārdu saknes, kuras tagad veido daļu no seksuālo izpausmju pamata esperanto valodā. 1981. gadā Hektors Aloss un Kirils Velkovs publicēja nelielu brošūru “Tabuētie vārdi esperanto valodā: vārdnīca ar piemēriem praktiskai lietošanai” (Tabuaj vortoj en esperanto: vortaro, kun ekzemploj pri praktika uzado), kurā tika apspriestas arī esperanto seksuālā leksika un lamas; viņu brošūru izplatīja lielākie esperanto resursi. Renato Korzeti, kurš vēlāk kļuva par Pasaules Esperanto asociācijas prezidentu, 1987. gadā publicēja darbu "Mīciet mani, kundze: tabuētie un aizvainojošie izteicieni esperanto" (Knedu min, Sinjorino: tabuaj kaj insultaj esprimoj en esperanto), kurā tika apspriests arī šis esperanto vārdu krājuma aspekts, kā arī palielināja izsaucienu un teicienu klāstu. Korzeti grāmatas nosaukums apspēlē Čezāro Rozeti oriģinālromānu esperanto valodā Kredu Min, Sinjorino! ("Ticiet man, kundze").
Veidotie vārdi
Daži no esperanto valodas slenga vārdiem ir iegūti, piešķirot specifiskas un rupjas nozīmes vārdiem, kas veidoti saskaņā ar esperanto valodas gramatikas parastajām metodēm, bet parasti nav lietoti citās nozīmēs. Piemēram, vārds "prostitūta" ir ĉiesulino. Šis vārds, kam nav radnieciskuma nevienā valodā, veidots tikai no esperanto priedēkļa un piedēkļiem vien: sievietes (-in- ) persona ( -ul- ), kas pieder jebkuram (ĉies-). Kaut arī vārds varētu nozīmēt jebko, ko norāda tā sastāvdaļas, tā praktiskais lietojums aprobežojas ar šo īpašo jēgu. Tā kā esperanto valodas gramatika regulāri ļauj radīt jaunus vārdus, tā ļauj radīt lielu skaitu sinonīmu; kā šāda procesa piemērs vārdi publikulo (“publiska persona”), stratulino (“ielas persona — sieviete”) un sinvendisto (“pašpārdevējs”) visi ir izveidoti, lai apzīmētu prostitūtas.
Papildus šim veidojumam vārds putino nozīmē arī sieviešu prostitūtu no plaši izplatītas romāņu saknes. Esperanto ir arī oficiāls darbības vārds prostitui — prostituēt.
Esperanto valodas gramatika atļauj un veicina jaunu vārdu krājuma attīstību šajā virzienā. Esperanto vārds seksumi nozīmē "dzimumakts" vai vispārīgāk — seksuāla darbība; tas apvieno vārdu "dzimums" (sekso) ar nenoteikto piedēkli -um- ; fingrumi, "masturbēt", ir līdzīga vārda "pirksts" (fingro) konstrukcija, lai gan vārda parastā nozīme ir "sajust/pieskarties ar pirkstiem"; un langumi, no lango, "mēles" kā ķermeņa daļas. Menstruāciju legāls apzīmējums ir monataĵo, apvienojot monato “mēnesis” ar piedēkli, kas nozīmē “veidots no tā”.
Citas esperanto rupjības ir vienkārši kristietības pārdabisko būtņu piesaukšana. Tajās īpaši bieži tiek piesaukts velns (diablo), izmantojot tādas frāzes kā Diablo prenu ĝin! ("Lai velns to paņem!" ), Diablo manĝu vin! (“Lai velns tevi apēd!”) un Kia diablaĵo! ("Kāda velnišķība!" )
Esperanto valodas pamatvārdnīcā ir iekļauti vairāki pejoratīvi — apvainojoši vārdi bez necenzētas pieskaņas. Sakne fuŝ- nozīmē “bojāts” vai “nemākulīgs”, un dažos vārdos tā īpaši izcelta; tā, fuŝado atbilst angļu teicienam FUBAR. Fuŝ tiek lietots arī kā pejoratīvs priedēklis. Priedēklis fi- (“amorāls”) un piedēklis -aĉ- (“slikts, zemāks”) arī ir pamatleksikas daļas ar pejoratīvām funkcijām; tos var apvienot, lai iegūtu jaunus vārdus, piemēram, fiaĉulo, kas apzīmē ļoti nepatīkamu personu. Fek- ir esperanto sakne sūdiem; Aloss un Velkovs ziņo, ka sastapušies ar tādām kombinācijām kā fikfek (angļu variantā "fuck-shit").
Profesionāli neitrāli vārdi, ko lieto neatbilstošā kontekstā
Tāpat kā daudzās dabiskajās valodās, daži medicīniski un anatomiski termini var būt tabuēti vai rupji, ja tos lieto ārpus medicīniskā konteksta. A&V sniedz tādus piemērus kā libido, meleno vai menopazo; vai parastāki vārdi, piemēram, lubriki — parasti apzīmē eļļošanu, vai menstruo — mēnešreizes.
Esperanto svētumu zaimošana
Vēl viens esperanto slenga avots ir pārlieku izsmalcināti vārdi vai izteicieni, kas patiesībā ir humoristiski lamu izsaucieni, kuri atsaucas uz esperanto kultūru. Tiem nav nekādas tabuētas konotācijas, bet tiek izmantoti, it kā būtu rupji. Tādas frāzes kā Aktoj de la Akademio! (" Akadēmijas dokumenti!") un Fundamenta Krestomatio! ("Pamata hrestomātija!") norāda uz esperanto institūciju nosaukumiem, Zāmenhofa grāmatām un pašu Zāmenhofu. Līdzīgu formu dabiskā valodā var novērot, piemēram, teicienā "dieva darbi", bet biežāk tā sastopama daiļliteratūrā. Daži piemēri:
Formas mīkstināšana
Tāpat kā amerikāņu angļu vai krievu valodā, uzsvara variācijas un pauzes var dot vārdam citu, negaidītu nozīmi: angļu analysis (analīze) tā pārvēršas par anallysis (anāl-līze). Citas pārveides formas, kas saistītas ar ikdienišķa vārda "apgānīšanu" vai rupjības atcelšanu (piemēram, angļu valodā tādos vārdos kā frack vai feldercarp seriālā Battlestar Galactica), lai apietu cenzūru, tiek apmainīti līdzskaņi vai patskaņi, vai pievienojot/izlaižot diakritiskās zīmes.
Vārdu spēles
Esperanto unificētā gramatika rada daudz līdzīgu vārdu, kā rezultātā rodas daudz iespēju spēlēties ar tiem. Daži piemēri:
Jaunvārdi
1932. gadā Kalmans Kaločai (ar pseidonīmu “Peters Peneters”) publicēja lielu daļu no tālaika esperanto valodas neformālās leksikas dzejoļu ciklā Sekretaj sonetoj, iespējams, daļu no tās pats izgudrodams. Krājums noslēdzas ar pielikumu, kurš arī izklāstīts dzejā, kurā autors definē katru no dzejoļos atrodamajiem jaunvārdiem, ieskaitot esperanto saknes, piemēram, fiki jeb "nodarboties ar seksu", kura forma aizgūta no vācu valodas; kaco, “gailis” “dzimumlocekļa” nozīmē, aizgūts no itāļu valodas; un piĉo, “sievietes ģenitālijas”, aizgūts no dienvidu slāvu valodām. Viens no Kaločai dzejoļiem sastāv tikai no dzimumakta sinonīmu uzskaitījuma, kas radīts ar vārdu daļu kombinēšanu vai esperanto vārdu metaforiski paplašinātām nozīmēm:
kaj poste: nupti, karnon miksi, trui,
seksumi, kaj koiti, kaj geĝui,
kopuli, kohabiti kaj amori.
Enpafi, ŝtopi, vosti, grotesplori,
kunkuŝi, kaj interne intervjui,
bombardi sube, mini, lanci, bori.
Kaj broson brosi, glavon karnan ingi,
buteron kirli, sondi, piŝti, piki,
kamenbalai, inan ingon klingi,
surpingli, karnon planti, truon fliki,
la brulon per la akvotub' estingi,
tranajli, spili, ŝargi, farĉi, fiki.
Tiklīdz vārda sakne nokļūst esperanto valodā, tā kļūst pieejama visiem esperanto valodas vārdu atvasināšanas procesiem; tā no fiki rodas fikilo, burtiski "jāšanās rīks" (-ilo) un daudziem citiem parastajā esperanto stilā veidotiem vārdiem.
Gavaro žargons
Literāriem mērķiem (piemēram, kriminālo slāņu leksikas atdarināšanai) beļģu lingvists Manuels Halveliks izveidoja speciālu slengu "gavaro" (no krievu "говорить" - runāt). Tas nav patstāvīga valoda un visumā saglabā esperanto leksiku un gramatiku, bet lieto garākas galotnes, pievieno dažus piedēkļus un lieto volapika skaitļa vārdus. Pie iespējas tiek lietoti rupjāki vārdi, tā, normatīvo koiti un fekaĵo vietā tiek lietoti fiki un kakaĵo.
Endera spēle (filma)
"Endera spēle" (en) ir amerikāņu režisora Gevina Huda zinātniskās fantastikas filma, kas uzņemta pēc Orsona Skota Kārda tāda paša nosaukuma romāna. Galvenās lomas filmā tēlo Harisons Fords un Eisa Baterfīlds. Filmas uzņemšana sākās 2012. gada 27. februārī, tā norisinājās Ņūorleānā. Filmas pirmizrāde ASV notika 2013. gada 28. oktobrī.
Sižets
Netālā nākotnē cilvēcei uzbrūk naidīga citplanētiešu rase — Formics (no la — skudra) — milzīgi, skudrām līdzīgi radījumi, nogalinot miljoniem cilvēku uz Zemes. Pirmo ienaidnieku uzbrukumu izdevās apturēt, pateicoties Meizeram Rekhemam (Bens Kingslijs), kurš taranēja citplanētiešu karalienes kuģi.
Lai sagatavotu virsniekus, kuri vadīs nākamo uzbrukumu ienaidnieku planētai, valdība izvēlas īpaši apdāvinātus bērnus mācībām prestižajā Kaujas skolā. Sešus gadus vecais Enders Vigins (Eisa Baterfīlds), kautrīgs, bet ļoti apdāvināts zēns ir trešais bērns ģimenē. Viņa vecākais brālis Pīters Kaujas skolai neder, jo ir pārāk nežēlīgs, bet viņa māsa Valentīna — gluži pretēji — ir pārāk maiga. Kaujas skolas vadītājs pulkvedis Grafs (Harisons Fords) uzskata, ka Enders ir tas, kas vadīs visas armijas uzbrukumu. Viņš Enderam dod izredzētā statusu, un tas ir spiests ātrāk progresēt apmācībās un iegūt citu kursantu uzticību.
Pēc Kaujas skolas beigšanas Enders tiek nosūtīts uz Komandieru skolu, kur par viņa skolotāju kļūst Meizers Rekhems. Endera apmācība notiek interaktīvu datorspēļu veidā — viņš vada kosmosa kuģus, kas cīnās ar Formics. Enders ir armijas virspavēlnieks, un virsnieki ir viņa draugi no Kaujas skolas. Eksāmena laikā Enders iznīcina Formics planētu un pēc tam uzzina, ka eksāmens īstenībā bijis īsta cīņa, un viņš ir uzvarējis karā. Taču Enders uzskata, ka Formics nav gribējuši Zemei uzbrukt atkārtoti un vēlējušies sarunas, nevis cīņu. Viņš atrod kokonu, kurā atrodas Formics karalienes kūniņa, un jau kā admirālis dodas Visumā tai meklēt jaunas mājas.
Lomās
un citi aktieri.
Litecoin
Litecoin (LTC vai L) ir vienādranga kriptovalūta un atvērtā avota programmatūras projekts, publicēts saskaņā ar MIT/X11 licenci. Litecoin ir tehniski gandrīz identisks Bitcoin (BTC). Litecoin ir atvasināta no Bitcoin atvērtā koda protokola.
Litecoin emisija ir ierobežota ar algoritmu. Maksimālais laitkoinu daudzums, kas nonāks apritē, četras reizes pārsniedz bitkoinu maksimālo daudzumu (84 miljoni pret 21). 2021. gada martā 1 LTC vērtība nedaudz pārsniedza 200 dolārus, bet Litecoin kapitalizācija sasniedza 13,3 miljardus dolāru. Pašlaik LTC maina gan pret bezseguma naudu, gan pret bitkoiniem, pārsvarā tas notiek tiešsaistes maiņas vietās. Atgriezeniskās transakcijas (piemēram, izmantojot bankas kartes) LTC pirkšanai parasti neizmanto maksājuma atmaksas riska dēļ, jo pašu LTC nodošanas transakcijas ir neatgriezeniskas.
2017. gada maijā Litecoin programmnodrošinājumā tika aktivēts SegWit atbalsts. 2017. gada septembrī notika pirmās atomārās transakcijas. 4 dienu laikā tika veiktas transakcijas starp Litecoin un Decred, Litecoin un Vertcoin, Litecoin un Bitcoin.
Osakas "Gamba"
Osakas "Gamba" (ja, Gamba Ōsaka) ir profesionāls Japānas futbola klubs, šobrīd spēlē Japānas futbola čempionāta augstākajā līgā. Komandas nosaukums Gamba nāk no itāļu vārda "gamba", kas nozīmē "kāja", un arī japāņu valodas vārds "ganbaru" (ja), kas nozīmē "rādīt savu labāko sniegumu" vai "stāvēt stingri". Kluba bāze atrodas Osakas prefektūras pilsētā Suitā, tās mājas spēļu stadions ir Suitas pilsētas stadions.
Osakas "Gamba" šobrīd ir viens no panākumiem bagātākajiem Japānas klubiem. Tas trīs reizes uzvarējis nacionālajā čempionātā, divas reizes ieguvis līgas kausu, četras reizes Japānas Imperatora kausu un uzvarējis arī 2008. gada Āzijas Čempionu līgā.
Huana Cjaņa
Huana Cjaņa (zh, ; dzimusi Čuncjinā) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (2008).
Biogrāfija
No 1998. līdz 2003. gadam vairākkārt pārstāvējusi Ķīnu Pasaules junioru šaha čempionātos. Labākais rezultāts bija 2000. gadā Spānijā izcīnītā 4. vieta U14 vecuma grupā. 2010. gadā kļuvusi par Ķīnas sieviešu šaha čempionāta sudraba medaļas ieguvēju, bet 2012. gadā - par Ķīnas sieviešu šaha čempioni. 2009. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Āzijas sieviešu individuālajā šaha čempionātā, bet 2013. gadā kļuvusi par Āzijas čempioni šahā.
Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
Sekmīgi pārstāvējusi Ķīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Par panākumiem turnīros FIDE 2002. gadā Huana Cjaņa piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2008. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.
Slotiņu ciesa
Slotiņu ciesa (Calamagrostis epigeios L. Roth)  ir daudzgadīgs Latvijā bieži sastopams graudzāļu dzimtas lakstaugs, kas sastopams Eirāzijā un Āfrikā. Tas sastopams sausās līdz vidēji mitrās vietās. Atšķirībā no citām Calamagrostis ģints sugām tā labāk pacieš sausumu un ir piemērojusies arī iesāļām piejūras augsnēm. Suga raksturīga sukcesionālo augu sabiedrībām un, strauji savairojoties, izspiež citas sugas no dzīvotnes. Ar citām ciesām bieži veido starpsugu hibrīdus, kas ir salīdzinoši mitrāku vietu augi.
Morfoloģiskais apraksts
Slotiņu ciesa sasniedz 50—130 cm garumu, tās stiebrs ir stingrs, stāvs, zem skaras raupjš. Lapas virspuse ir pelēkzaļa, taču apakša zaļa, lapu platums ir 0,5—1,0 cm, tās tāpat kā stiebrs ir raupjas. Ziedkopa ziedēšanas laikā violetam vēlāk dzeltenbrūna, šaura, blīva 10—25 cm gara. Vārpiņas plēksnēs īlenveidīgas,0,5—1,0 cm garas, gals akotains, škautne dzeloņaina. Akots taisns, garš (līdz 0,9 cm) garāks par ārējo zieda plēksni. Auglis — grauds. Zied jūnijā un jūlijā. Daži autori par slotiņu ciesas pasugu uzskata Latvijā reti sastopamo ''Calamagrostis epigeois spp. meinhausenii Tzvelev., citi to uzskata par atsevišķu sugu Meinhauzena ciesu (Calamagrostis meinhausenii'' (Tzelev) Viljasoo). Šis taksons no slotiņu ciesas atšķiras ar gludu nevis raupju stiebru zem ziedkopas, kā arī īsākām vārpiņām (0,4–0,6 cm). Meinhauzena ciesa parasti aug piekrastes smiltājos.
Biotopi
Sausas vietas dzelzceļa malās, ceļa malās, sausās pļavās un nezālienēs.
Sublimācija
Sublimācija var būt:
European Hit Radio Top 100 (2019)
Šis ir European Hit Radio 2019. gada noslēguma Top 100. Tops tika atskaņots radiostacijā European Hit Radio otrdien, 2019. gada 31. decembrī plkst. 12.00.
Top 100 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām tiek noteiktas populārākās 100.
Umami
Umami (no ja — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka pamatgaršām. Latviešu valodā nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus gards vai sāts.
European Hit Radio Top 100 (2019)
Top 100 sastādīšanas princips
Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.
Maskarēnu milzu bruņurupuči
Maskarēnu milzu bruņurupuči, Maskarēnu bruņurupuči (Cylindraspis) ir nesen izmirusi sauszemes bruņurupuču ģints, kuras pārstāvji apdzīvoja Maskarēnu salas (Maurīciju, Reinjonu, Rodrigesu) Indijas okeāna rietumu daļā.
European Hit Radio Top 100 (2019)
Piezīmes
N — nedēļas Top 40, Av — augstākā vieta Top 40, NAv — nedēļas augstākajā vietā
Maskarēnu milzu bruņurupuči
Latviski tulkotajā literatūrā milzu bruņurupuči dēvēti arī par dižbruņrupučiem.
Īles pagasts
Upes
Auce, Ružupe, Sesava, Sidrabene.