cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Favorīte (filma)
Filma tika nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tādējādi kopā ar filmu "Roma" kļūstot par visvairāk nominēto filmu šajā ceremonijā; "Favorīte" gan ieguva tikai vienu balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Tāpat filma tika nominēta vairākām citām nozīmīgām balvām, tajā skaitā piecām Zelta globusa balvām; Amerikas Kinoinstitūts "Favorīti" nosauca par vienu no 2018. gada desmit labākajām filmām.
Filmas sižets norisinās 18. gadsimta Anglijā, kad troni ieņem vārgā karaliene Anna, bet valsti viņas vietā pārvalda tuva draudzene, lēdija Sāra. Anglijā ierodas Sāras māsīca Ebigeila, kura meklē nodarbošanos, tomēr drīz vien abu māsīcu attiecības tiek pārbaudītas.
Jaškins
Jaškins (ru; sieviešu dzimtē Jaškina (Я́шкина)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Dūņenieki
Dūņenieki (arī Douņenīki) ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta austrumos 14,0 km no pagasta centra Brodiem, 15,6 km no novada centra Jēkabpils un 159,0 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas kreisajā krastā, pie autoceļa V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste).
Eders (Portugāles futbolists)
Klubu karjera
Dzimis Bisavā, bērnībā pārvācies uz Portugāli. Karjeru sācis Portugāles zemāko līgu klubos. Portugāles Premjerlīgā debitējis Koimbras "Académica" sastāvā. Pirmos vārtus kluba sastavā guvis, 3—1 uzvarā pret Naval. 2011.—2012. gada sezonā kopā ar klubu kļuva par Portugāles kausa ieguvēju, lai gan finālā nepiedalījās.
2012. gada vasarā Eders pievienojās SC Braga. Jaunā kluba sastāvā debitēja 2. septembra spēlē pret FC Paços de Ferreira. Diezgan ātri Eders kļuva par Braga pamatsastāva spēlētāju, pirmos vārtus klubā guva 23. septembrī, gūstot 2 vārtus 4—1 uzvarā pret Rio Ave FC. Kopumā savā pirmajā sezonā Braga Eders kļuva par komandas rezultatīvāko spēlētāju, līgā gūstot 13 vārtus. Tāpat Eders kluba sastāvā piedalījās sešās UEFA Čempionu līgas grupu turnīra spēlēs, vārtus negūstot. 2013.—2014. gada sezonu Eders gandrīz pilnībā izlaida traumu dēļ. 2014.—2015. gada sezonā 29 līgas spēlēs guva 10 vārtus. Tāpat ar Braga iekļuva Portugāles kausa finālā, kurā gan pēcspēles 11 metru sitienu sērijā piekāpās Lisabonas "Sporting", Ederam nerealizējot savu 11 metru sitienu.
Eders pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam Swansea City. Velsas kluba sastāvā debitējis 8. augustā, nākot uz maiņu 2—2 neizšķirtā pret Londonas "Chelsea". Kopumā 15 spēlēs klubā Eders vārtus neguva un sezonas gaitā tika izīrēts Francijas 1. līgas klubam Lille, kur viņš debitēja 3. februārī, nākot uz maiņu 1—0 uzvarā pār SM Caen. Pirmos vārtus Lille sastāvā guva 7. februārī 1—1 neizšķirtā pret Stade Rennais F.C.. Kopumā sezonā Eders Lille sastāvā 13 spēlēs guva 6 vārtus. Pēc sezonas Lille izpirka Ederu no Swansea City.
2017. gada vasarā Eders uz īres tiesībām ar izpirkuma iespēju pievienojās Maskavas "Lokomotiv". Kopā ar "Lokomotiv" Eders kļuva par Krievijas čempionu, 18 spēlēs gūstot 4 vārtus. Pēc sezonas beigām "Lokomotiv" izpirka Ederu no Lille. Eders guva savus pirmos vārtus UEFA Čempionu līgā, 2—2 neizšķirtā pret Zalcburgas "Red Bull".
Marija Kanella
Marija Kanella (en, el; dzimusi ASV) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un profesionāla cīkstone.
Ar restlingu sākusi nodarboties 2005. gadā. 2010. gadā izdeva debijas studijas albumu Sevin Sins. Darbojusies World Wrestling Entertainment.
Eders (Portugāles futbolists)
Kluba
SC Braga
Izlases
Portugāle
Prinss (nozīmju atdalīšana)
Prinss var būt:
Hermanis (personvārds)
Hermanis jeb Hermans ir vācu cilmes vīriešu personvārds, cēlies no senaugšvācu valodas vārdiem heri — ‘karaspēks’, ‘tauta’, un mann — ‘vīrs’. Latvijas teritorijā pirmoreiz fiksēts 1318. gadā Ikšķilē. Vārda dienu svin 11. aprīlī. 2013. gadā Latvijā reģistrēti 198 cilvēki vārdā Hermanis un 33 cilvēki vārdā Hermans (iespējams, latviskota forma vārdam Germans, kas cēlies no latīņu valodas Germanus — ‘radniecīgais’).
Cilvēki ar šo vārdu:
Hanss Lača
Hanss Lača (de; dzimis, miris ) bija vācu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Lača bija Vācijas regbija komandas (FC 1880 Frankfurt) spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu.
Apgulde
Apgulde, agrāk arī Vecapgulde, ir ciems Dobeles novada Naudītes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Apguldes ezera krastā pie tagad slēgtā Glūdas—Reņģes dzelzceļa (stacija Apgulde) autoceļu V1122 un V1126 krustojumā 3 km no pagasta centra Naudītes, 14 km no novada centra Dobeles un 90 km no Rīgas. Apguldē atrodas feldšerpunkts, veikals un Dobeles Amatniecības un vispārizglītojošās vidusskolas Apguldes mācību komplekss. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Vecapguldes (Ānbones, Abgulde) muižas centru, izaugusi pēckara gados ap Apguldes arodskolu. Vecapguldes muižas apbūve (18. gadsimta otrā puse) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis (valsts aizsardzības Nr. 4946).
Tukuma draudzes novads
Tukuma draudzes novads jeb Tukuma ķiršpēle (de) bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Tukuma pilskunga iecirkņa (Hauptmannschaft Tuckum), vēlākā Kurzemes guberņas Tukuma apriņķa (1819—1918) sastāvā.
Tagad bijušā Tukuma draudzes novada teritorija pamatā ietilpst Tukuma novadā.
Muižas Tukuma draudzes novadā (1841)
Atsauce: {| table width=99%
Kroņa muižas
{| table width=99%
Kroņvircavas muiža
Kroņvircavas muiža bija pēdējā Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera lauku īpašums ar pili, kas atradās tagadējā Jelgavas novada Vircavas ciemā, apmēram 10 km attālumā no Jelgavas. To pēc hercoga pasūtījuma 1776. - 1785. gadā uzbūvēja galma arhitekts Severīns Jensens.
No hercoga pils palicis vienīgi ziemeļaustrumu korpuss un virtuve kā atsevišķa ēka. Vispilnīgāk no muižas kompleksa ēkām saglabājusies Kavalieru māja, kur pašlaik darbojas Vircavas vidusskola, pils mūra atliekas, pārvaldnieka māja, klēts-magazīna, stallis un parks. Kroņvircavas muižas apbūve ir Valsts aizsardzības objekts Nr. 5286.
Vēsture
Pirmās Vircavas muižas ēkas celtas pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides ap 1566. gadu. Zināms, ka 17. gadsimta sākumā muiža piederēja Brunovu dzimtai, kura to ieķīlāja Grothusiem. 1687. gadā muižu iegādājās hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers, vēlāk tā piederēja hercoga Frīdriha Vilhelma atraitnei Annai Joanovnai, hercogam Ernestam Johanam Bīronam, no kura to savukārt mantoja hercogs Pēteris Bīrons. Viņš 1769. gadā sāka jaunās pils celtniecību, ko pabeidza tikai 1785. gadā. Līdztekus līdz 1780. gadam uzbūvēja arī pils virtuvi, staļļus, staļļmeistara ēku un Kavalieru māju. Vircavas muižas klēts noliktavu pārbūvēja par zirgu izjādes manēžu. 1795. gadā pēc atteikšanās no troņa, Kurzemes un Zemgales hercogs Pēteris Bīrons no Kroņvircavas muižas devās prom no Kurzemes, lai nekad vairs neatgrieztos.
Pēc Kurzemes hercogistes inkorporācijas Krievijas Impērijā muižas ēkas pārbūvēja armijas vajadzībām. 1919. gada rudenī pili nodedzināja bermontieši. Pēc 1920. gada agrārās reformas muižas centra ēkas pārgāja pagasta īpašumā. Zirgu izjādes manēžu 1920. - 1930. gados pārbūvēja par Vircavas Tautas namu.
Raksturojums
Visas ēkas celtas pēc Severīna Jensena projekta smagnējā klasicisma stilā, ar viņam raksturīgu fasāžu apdares principu pielietojumu - plastiski reljefā apdare apvienota ar iluzoru krāsojumu. Tā saglabājusies uz pils fasādes fragmentiem. Pastāv hipotēze, ka Ketleru laikā būvētās pils vecās daļas, iekļautas Kavalieru mājas cokolstāvā.
Pili apņēma liels baroka stila dārzs ar ūdens parteru, kas kā muižas dārzs sākts veidot jau hercoga Frīdriha Kazimira valdīšanas laikā 1693. gadā. Parks daļēji zaudējis savu vērtību kopš 1931. gada, kad tam cauri uzbūvēja lielceļu.
Pusmuižas (1841)
1841. gadā Kroņvircavas muižai bija šādas pusmuižas (Beihof): Elejas muiža (Ellei), Pētera muiža (Vircavas) (Peterfeld), Jaunmuiža (Vircavas) (Neuhof vai Peterweide), Ķiles muiža (Killhof), Vecsvirlaukas muiža (Alt-Bergfried), Siera muiža (Käshof), Jāņu muiža (Johannishof), Mazbutes muiža (Masbut), Svētes muiža (Groß-Swehthof) un Boļu muiža (Klein-Swehthof).
Danski (Baltinavas pagasts)
Danski ir ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Baltinavas un 214 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Pazlaugas upes krastā.
Pēdējā māja kreisajā pusē (1972. gada filma)
"Pēdējā māja kreisajā pusē" (en) ir 1972. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Vess Kreivens, kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido Sandra Pībodija, Deivids Hess, Freds Linkolns, Džeremija Reina un Lūsija Grāntema. Kreivens balstīja filmu uz 1960. gada Ingmara Bergmana filmu "Jaunavu avots" (Jungfrukällan).
Filma stāsta par Mariju Kolingvudu, hipiju pusaudzi, kuru septiņpadsmitajā dzimšanas dienā, kopā ar savu draudzeni, nolaupa, izvaro, spīdzina un nogalina no cietuma izbēgusi banda.
Filma sākotnēji kaitēja Kreivena karjerai un bija pretrunīga, par tās vardarbības reklamēšanu. Lai gan filma neguva lielus finansiālus panākumus, tā nopelnīja 3 miljonus ASV dolāru pie 90 tūkstošu budžeta. Kritiķi kritizēja filmu par tās vardarbību un melnās komēdijas izmantošanu izvarošanas un pazemošanas ainās. Tomēr laika gaitā tās vērtējums ir audzis un tā kļuvusi par kulta filmu.
2009. gadā filmai iznāca rīmeiks ar Kreivenu kā vienu no producentiem.
Puikas gadi
"Puikas gadi" (en) ir 2014. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Ričards Linkleters.
Filmu uzņēma 12 gadus no 2002. gada maija līdz 2013. gada oktobrim un tajā parādīts jauna puiša un viņa māsas augšanas process. Tajā galvenās lomas attēlo Ellars Koltreins, Patrīcija Ārkete, Loreleja Linkletera un Ītans Hoks.
Filmas pirmizrāde notika Sandensas kinofestivālā, kinoteātros filmas demonstrēšana uzsākta. Filmas režisors saņēma Sudraba lāci kā labākais režisors Berlīnes starptautiskajā kinofestivālā. 69 kritiķu vērtējumā šī bija 2014. gada labākā filma — labākais rādītājs starp visām 2014. gada filmām. Filma ir tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem.
Lūcija
Lūcija var būt:
Sergejs Duks
Sergejs Duks arī Sergejs Duka (1902-1973) bija latviešu mūziķis, koru diriģents. Organizēja latviešu dziesmu svētkus un veidoja tautas dziesmu apdares. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
Dzīvesgājums
Dzimis 1902. gada 15. janvārī Beļavas pagasta "Baranos". Mācījās Rīgas garīgajā skolā un seminārā, pēc tam mūzikas pedagoģiju pie E. Vīgnera Fonoloģijas institūtā. Līdz 1932. gadam studēja Latvijas konservatorijā mūzikas teoriju pie J. Kārkliņa, kompozīciju pie J. Vītola un diriģēšanu pie P. Jozuus. Bija dziedāšanas biedrības "Daina" jauktā kora diriģents no 1924. gada līdz 1942. gadam, Krustpils un apkārtnes kultūras biedrības kora diriģents. Bija Rēzeknes tautas konservatorijas dibinātājs (1932) un direktors (1934-1935), 3. Latgales dziesmu svētku (1935) un Jaunlatgales apriņķa dziesmu svētku virsdiriģents (1936). Piedalījās arī 7., 8. un 9. Vispārējo dziesmu svētku sagatavošanā, strādāja Latvijas Radiofonā un vadīja vīru kori "Dziedonis" (1939).
Otrā pasaules kara beigās pārcēlās uz dzīvi Litenē, kur strādāja par skolotāju (1944 -1957), organizēja un vadīja kori. Bija Gulbenes apriņķa dziesmu svētku virsdiriģents. 1957. gadā pārcēlās uz dzīvi Smiltenē, kur izveidoja un vadīja Smiltenes mūzikas skolu, vadīja Smiltenes vīru kori "Dziedonis".
Miris 1973. gada 4. jūnijā Smiltenē, apglabāts Stāmerienā.
Tromsø IL
Tromsø IL (Tromsø Idrettslag) ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Trumses. Klubs ir dibināts 1920. gadā. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Alfheim stadionā, kura ietilpība ir 6687 vietas. Kluba futbolisti ir divas reizes (1986. un 1996. gadā) ieguvuši  Norvēģijas kausu. Labākais sasniegums līgā — divreiz izcīnīta 2. vieta (1990. un 2011. gadā). Kad spēlēja Eliteserien, Tromsø IL bija vistālāk ziemeļos esošais augstākās līgas futbola klubs pasaulē.
Nemīz, būs OK!
Nemīz, būs OK! ir latviešu repera PRUSAX pirmais EP ieraksts, ko izdeva Universal Music Oy 2021. gada 5. februāri. EP ieraksts satur tikai 3 dziesmas, "Nemīz", "Būs" un "OK!". EP iezīmē viņu pirmo solo darbu kopš debijas studijas albuma A+ (2019).
Valija Priedīte
Valija Priedīte (dzimusi 1903. gada 18. augustā Rīgā, mirusi 1997. gada 28. augustā Sirakjūsā, ASV) bija skolotāja, Latvijas jaunatnes organizācijas Meiteņu apvienības vadītāja. Viena no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājām.
Trikātas iela (Jūrmala)
Trikātas iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Trikātas iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Rīgas ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tai nav seguma. Trikātas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Grizelda Kristiņa
Grizelda Marija Kristiņa (liv; dzimusi Bertolde, mirusi ) bija Kanādā dzīvojoša lībiete, līdz miršanas brīdim viņa bija pēdējā lībiešu valodas pratēja, kam tā bijusi dzimtā valoda.
Dzīves gājums
Dzimusi Dundagas pagasta Vaides ciema „Žonaku” sētā Pētera un Lizes Bertoldu ģimenē.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Zviedriju, kopš 1951. gada dzīvoja Kanādā. Rakstījusi dzeju lībiešu valodā.
Mellsunvalks
Mellsunvalks ir Riektes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.
Izteka - no Pūeļu purva. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Riektē.
Upi šķērso valsts autoceļš V1323 (Sili–Ugāles dzirnavas–Smilši), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.
Džastins Krīgers
Džastins Metjū Krīgers (de, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Krīgers pārstāv Nacionālās līgas komandu Lausanne HC. 2007. gada NHL draftā Krīgeru ar kopējo 213. numuru septītajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".
Viņa tēvs ir Kanādas hokejists un hokeja treneris Ralfs Krīgers, kurš pārstāvējis Vāciju.
Iepriekš spēlējis AHL komandā Šarlotas "Checkers" un Nacionālās līgas komandā SC Bern. Ar Bern komandu 2016., 2017. un 2019. gadā kļuvis par Nacionālās līgas uzvarētāju.
Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies septiņos Pasaules čempionātos.
Konstantīns Igošins
Konstantīns Igošins (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbola vārtsargs. Profesionālā līmenī viņš debitēja 1990. gadā PSRS otrajā līgā Rīgas "Daugava" sastāvā. Pēc tam četras sezonas aizvadīja Jelgavas RAF komandā. 1992. gada Virslīgas sezonā atzīts par labāko vārtsargu. Atlikušo karjeru aizvadīja Krievijas čempionāta zemāko līgu klubos, ārvalstu spēlētāju ierobežojuma dēļ pieņēmis Krievijas pilsonību.
1992.—1993. gadā aizvadījis trīs spēles Latvijas izlasē, vienu no tām 1994. gada Pasaules kausa kvalifikācijā pret Īriju.
Viļņas konference (1917)
1917. gada Viļņas konference bija Lietuvas apriņķu pārstāvju sanāksme Jona Basanaviča vadībā, kas sanāca 1917. gada 18.-22. septembrī Viļņā. Tā izveidoja 22 pārstāvju Lietuvas Padomi (Lietuvos Taryba) sarunām ar Vācijas valdību par Lietuvas neatkarības atjaunošanu.
Vēsture
Pēc 1917. gada Krievijas Februāra revolūcijas Vācijas valdība izstrādāja ģeopolitisku Mitteleuropa stratēģiju ar Vācijas impērijas satelītvalstu dibināšanu bijušajās Polijas—Lietuvas kopvalsts zemēs, ko pēc Polijas dalīšanas 1772.—1795. gadā bija anektējusi Krievijas impērija. Tās ietvēra Kurzemes un Zemgales hercogisti, Lietuvas Karalisti, Ukrainas Valsti un jau 1917. gada janvārī formāli izveidoto Polijas Karalisti, kas ekonomiski un politiski atrastos Vācijas ietekmes zonā.
Konference notika 1917. gada 18.-22. septembrī Viļņā, tajā izveidoja 22 pārstāvju Lietuvas Padomi. Kad 1917. gada 3. decembrī sākās Brestļitovskas pamiera sarunas, Vācijas delegācija prasīja Polijas, Lietuvas un Baltijas provinču neatkarības atzīšanu. 1917. gada 11. decembrī Lietuvas Padome pieņēma vācu varas iestāžu sagatavotu deklarāciju par Lietuvas valsts veidošanu ciešā aliansē ar Vācijas impēriju. 1918. gada 8. janvārī Lietuvas Padome publiskoja jaunu deklarāciju, kas paziņoja par demokrātiskas Lietuvas valsts izveidošanu un vairs nepieminēja aliansi ar Vāciju.
Krupju dzimta
Krupju dzimta jeb īsto krupju dzimta (Bufonidae) ir viena no lielākajām un plašākajām bezastaino abinieku (Anura) dzimtām, kas apvieno 580 mūsdienās dzīvojošas krupju sugas un kas tiek iedalītas 50 ģintīs. Krupju dzimtas sugas sastopamas gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu, kā arī tās nav sastopamas Madagaskarā un Okeānijas salās. Līdz 1935. gadam Austrālijā nebija sastopama neviena krupju dzimtas suga, bet mūsdienās Austrālijā lielā skaitā dzīvo jūras krupis (Rhinella marina), kas kļuvis par nopietnu apdraudējumu vietējai faunai. Krupju sugas apdzīvo dažādas biomas, sākot ar sausiem apvidiem un beidzot ar lietus mežiem.
Latvijā
Latvijā sastopamas 3 krupju dzimtas sugas: parastais krupis (Bufo bufo), smilšu krupis (Epidalea calamita) un zaļais krupis (Bufotes viridis). Visbiežāk sastopamā suga ir parastais krupis. Mazākais no visiem Latvijā dzīvojošiem krupjiem ir smilšu krupis.
Kopīgās īpašības
Krupju dzimtas sugas kopumā ir masīvas, druknas ar grumbuļainu ādu un īsām kājām. Mātītes ir lielākas un masīvākas nekā tēviņi. Lielākā suga dzimtā ir jūras krupis, kuras lielākie īpatņi var sasniegt 38 cm garumu un to svars ir 2,65 kg. Krupjiem nav zobu un to āda ir sausa. Galvas malās atrodas lieli pieauss indes dziedzeri ­— parotīdi. Inde izdalās, kad krupis ir satraukts un nobijies. Tā satur dažādus toksīnus, no kuriem procentuāli visvairāk izdalās bufotoksīns. Dažādām sugām ir atšķirīgs indes sastāvs un atšķirīgs indes stiprums. Viena no indīgākajām sugām ir jūras krupis. Dažu sugas, piemēram, Kolorado upes krupis (Incilius alvarius) pieder pie psihotropo krupju grupas. Šo krupju inde satur bufotenīnu, kuram ir halucinogēna iedarbība.
Vairošanās
Lielākā daļa krupju sugu nērš ikrus, kas savirknēti tievos, recekļainos pavedienos, kurus mātīte aptin ap nogrimušiem zariem vai augiem. No ikriem izšķiļas kurkuļi, kas dzīvo ūdenī un pēc metamorfozes tie kļūst par sauszemes abiniekiem. Dažas sugas vairojas uz sauszemes, bet Āfrikas dzīvdzemdētājkrupjiem (Nectophrynoides) un Nimbas krupjiem (Nimbaphrynoides) piedzimst uzreiz mazi krupīši.
Sistemātika
Krupju dzimta (Bufonidae)
Hermanis Kreicers (regbists)
Hermans Kreicers (de) bija vācu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
Kaplis
Kaplis ir rokas darbarīks, kas dārzkopībā un lauksaimniecībā tiek izmantots augsnes irdināšanai, ravēšanai un nezāļu iznīcināšanai. Kapli veido asmens, parasti izgatavots no metāla, un garš kāts. Kaplis ir līdzīgs cērtei.
Kaplis ir attēlots Mozambikas, Angolas, Zimbabves un Tanzānijas ģerbonī.
Gorans Dragičs
Gorans Dragičs (sl; dzimis ) ir slovēņu basketbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Slovēnijas basketbola izlases dalībnieks. 2022. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Bruklinas "Nets".
Arī viņa brālis Zorans Dragičs ir profesionāls basketbolists, tāpat spēlējis NBA.
Karjera
Gorans Dragičs karjeru sācis dzimtajā Slovēnijā, spēlējis arī Ļubļanas "Olimpija" sastāvā. Pirms nokļūšanas NBA spēlējis arī Spānijā. 2008. gada NBA draftā G. Dragiču otrajā kārtā ar kopējo 45. numuru izraudzījās Sanantonio "Spurs", tomēr tiesības uz spēlētāju tika atdotas Fīniksas "Suns" (apmaiņā pret citu tikko draftētu spēlētāju Maliku Hairstonu). Rezultatīvāko spēli "Suns" sastāvā aizvadīja 2010. gada 25. janvārī — 32 punkti spēlē pret Jūtas "Jazz", kurā viņš iemeta 6 no 7 trīspunktu metieniem.
2011. gadā tika aizmainīts uz Hjūstonas "Rockets" trīs komandu maiņas darījumā, kura rezultātā komandu mainīja arī Ārons Brukss. 2011. gada aprīlī G. Dragičs sasniedza karjerā pirmo triple-double (11 punkti, 11 atlēkušās bumbas, 11 piespēles). 2011. gada lokauta laikā spēlēja Spānijas kluba Vitorijas "Saski Baskonia" sastāvā.
2012. gadā G. Dragičs atgriezās Fīniksas "Suns" sastāvā, vasarā noslēdzot ar komandu līgumu kā brīvais aģents. Pirmo reizi NBA karjerā viņš nostiprinājās par pamatsastāva spēlētāju, visas 77 spēles dodoties laukumā pirmajā pieciniekā. 2014. gada februārī G. Dragičs trīs reizes uzlaboja karjeras rekordu visvairāk vienā spēlē gūtajos punktos — mēneša beigās tie bija 40 punkti. Viņš kļuva par pirmo spēlētāju kopš Roda Striklenda 1985.—1986. gada sezonā, kas trīs reizes viena mēneša laikā labo personisko rekordu visvairāk vienā spēlē gūtajos punktos. G. Dragičs kļuva par vienu no sešiem 20—50—40 kluba biedriem — guvis vairāk par 20 punktiem vidēji spēlē, no spēles metot ar vismaz 50% lielu precizitāti un trīspunktu metienus trāpot ar vismaz 40% lielu precizitāti. Slovēņu basketbolists tika atzīts par sezonas progresējušāko spēlētāju, tāpat iekļauts līgas simboliskajā trešajā izlasē.
2015. gadā trīs komandu maiņas darījumā G. Dragičs tika aizmainīts uz Maiami "Heat", kur nokļuva arī viņa brālis Zorans Dragičs. G. Dragičs uzreiz kļuva par "Heat" sākumsastāva spēlētāju, taču komanda nespēja kvalificēties play-off. 2015. gadā spēlētājs noslēdza ar klubu piecu gadu līgumu par kopējo summu 90 miljoni dolāru. Sestajā sezonā "Heat" sastāvā kopā ar komandu sasniedza 2020. gada NBA finālsēriju, kur sešās spēlēs piekāpās Losandželosas "Lakers" (finālsēriju G. Dragičs bija spiests izlaist, jo pirmajā spēlē guva traumu).
2021. gada vasarā G. Dragičs nonāca Toronto "Raptors" maiņas darījumā pret Kailu Lauriju (uz Toronto devās arī Presiuss Ačiuva). "Raptors" sastāvā G. Dragičs piedalījās tikai 5 spēlēs, atsakoties pārstāvēt komandu. 2022. gada februārī viņš tika aizmainīts uz Sanantonio "Spurs" pret Drū Eubenksu un Tadeusu Jangu (abas komandas apmainījās arī ar nākotnes drafta izvēlēm). Kā tika paredzēts, spēlētājs un komanda vienojās par līguma izpirkšanu dažas dienas vēlāk, un 22. februārī G. Dragičs noslēdza līgumu ar vienu no čempionāta favorītiem Bruklinas "Nets".
Slovēnijas izlase
Spēlējis valsts jaunatnes izlasēs. Slovēnijas pieaugušo izlases sastāvā izcīnījis 4. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā un 7. vietu 2014. gada FIBA Pasaules kausā. Kopā spēlējis trīs Pasaules čempionātos un piecos Eiropas čempionātos.
2017. gada Eiropas čempionātā Slovēnijas izlase, kuras līderi bija G. Dragičs un jaunais talants Luka Dončičs, kļuva par čempioniem. G. Dragiču atzina par šī čempionāta labāko spēlētāju.
Ruta Beitia
Ruta Beitia (es; dzimusi Santanderā) ir bijusī spāņu vieglatlēte, startēja augstlēkšanas sacensībās. Izcīnījusi zeltu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Trīskārtēja Eiropas čempione, 2013. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja, uzvarējusi Eiropas čempionātā telpās. Spānijas rekordiste (2,02 m, kas uzstādīts Sansevastjanā 2007. gadā).
Par Riodežaneiro olimpisko čempion R. Beitia kļuva 37 gadu un 141 dienas vecumā, kļūstot par vecāko olimpiādes uzvarētāju šajā disciplīnā.
Doles dārzs
Doles dārzs ir ciems Salaspils novada Salaspils pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos 7,2 km no pagasta un novada centra Salaspils un 21,3 km no Rīgas.
Malijtaimira (polārstacija)
Malijtaimira (ru) vai Ostrovmalijtaimira (Остров Малый Таймыр) ir bijusī Krievijas un PSRS vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļas arhipelāgā Malijtaimiras salas dienvidrietumos Oglobļina zemesragā Viļkicka šauruma krastā.
Doles dārzs
Apdzīvotā vieta atrodas Doles salas austrumu daļā pie autoceļa V26 (Rīgas HES–Dole), Ceļa Daugavas krastā.
Malijtaimira (polārstacija)
Vēsture
Stacija izveidota 1943. gada augustā, slēgta 1994. gada aprīlī.
Sīpoliņu akmeņlauzīte
Sīpoliņu akmeņlauzīte (la) ir akmeņlauzīšu dzimtas suga, kura savvaļā sastopama Eiropā. Latvijas rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama pļavās, upju krastos, skrajos krūmājos un kāpās, bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.
Peļušina
Peļušina ir ciems Kalkūnes pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 240 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Peļušinas ezers.
Jorzova (Baltinavas pagasts)
Jorzova ir ciems Balvu novads Baltinavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 9 km no pagasta centra Baltinavas, 42 km no Balviem un 208 km no Rīgas.
Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.
Chyna
Chyna (dzimusi Džoana Marija Lorēra (Joan Marie Laurer), mirusi ) bija profesionāla amerikāņu cīkstone, aktrise, kultūriste, pornoaktrise.
Laika posmā no 1997. līdz 2001. gadam darbojusies World Wrestling Entertainment, divas reizes izcīnījusi WWF Intercontinental Championship jostu (vienīgā sieviete, kas to paveikusi). Filmējusies vairākās pornogrāfiskajās filmās, divas reizes saņēmusi AVN balvu. 2005. gadā filmējusies VH1 šovā The Surreal Life.
Vakcinācija
Vakcinācija, arī aizsargpotēšana, ir vakcīnas ievadīšana organismā, lai veicinātu indivīda imūnsistēmas adaptīvās imunitātes attīstīšanu pret patogēnu. Ar vakcīnām tiek novērsta saslimšana ar infekcijas slimībām vai samazināta iespēja ar tām saslimt. Vakcinācija ir visefektīvākā infekcijas slimību profilakses metode. Vakcinācijas rezultātā ir izskausta tāda slimība kā bakas, kā arī ievērojami samazināta saslimstība ar poliomielītu, masalām un stingumkrampjiem.
Vēsture
Angļu aptiekārs un ķirurgs Edvards Dženers Eiropā pirmais eksperimentāli pierādīta profilakses iespējamību, kas pamatojās uz divu radniecīgu slimību dažādo aktivitāti. Savukārt franču mikrobiologs Luijs Pastērs pirmais mērķtiecīgi vājināja slimības ierosinātājus un pagatavoja no tiem preparātus, ko ierosināja saukt par vakcīnām, bet procesu — par vakcināciju.
Vakcinācijas pirmsākumi Latvijā
Pirmo baku variolāciju Vidzemes guberņā veica A. Sulins 1756. gadā un F. Rīls 1763. gadā.
Kopš 1785. gada Rūjienas draudzes mācītājs Gustavs fon Bergmanis izpotēja pret bakām ap 12 000 Rūjienas apkārtnes ļaužu, par ko 1802. gadā saņēma zelta pateicības medaļu. 1806. gadā Maskavas Zinātņu biedrība G. fon Bergmani ievēlēja par savu goda biedru.
Vakcinācijas darbības plāns
Pasaules vakcinācijas darbības plānā tuvāko gadu laikā ietilpst difterijas, garā klepus, masalu un masaliņu, poliomielīta un stingumkrampju izskaušana.
Salīdzinoši jauna ir rotavīrusa vakcīna. Vācija tā bija obligāta jaundzimušajiem no 2006. līdz 2011. gadam, un tika secināts, ka slimnīcā nonākušo bērnu skaits samazinājies par 60%.
Vakcinācijas blaknes
Īslaicīgas lokālas reakcijas — apsārtums, sāpes ir biežākas blaknes pēc vakcinācijas. Biežākie sistēmiski simptomi ir temperatūras paaugstināšanās, miegainība un nogurums. Šie simptomi ir pašlimitējoši un pāriet nedēļas laikā.
1955. gadā ASV izveidotā poliomielīta vakcīna saturēja dzīvu vīrusu, un no 40 tūkstošiem vakcinēto reģistrēja 51 pastāvīgu paralīzi un 5 nāves gadījumus, kā arī 113 paralīzes un vēl 5 nāves, tiem, kas bija kontaktējušies ar inficētajiem pacientiem.
Veikti vairāki pētījumi par blakusparādībām pēc vakcinācijas. Anafilaktiskais šoks iespējams mazāk kā diviem pacientiem no miljona, Gijēna-Barē sindroms vienam no miljona, dzeltenais drudzis pēc attiecīgas vakcīnas 0,4 no simts tūkstošiem.
Daudzi vakcinācijas pretinieki pasaulē protestē pret kaitīgo vielu klātbūtni vakcīnās (alumīnija, dzīvsudraba u.c. savienojumiem), apgalvojot, ka šādi tiek izraisīti CNS bojājumi, autisms. Tomēr pētījumos tas nav apstiprināts.
Fotoradars
Fotoradars ir elektroniska ierīce, kas sastāv no fotoaparāta un radara un tiek lietota automašīnu kustības ātruma mērīšanai. Tā mērķis ir nofotografēt automašīnas, kas pārsniedz atļauto ātrumu, lai vēlāk auto īpašniekiem varētu piespriest sodu. Fotoradari paredzēti drošības palielināšanai uz ceļiem.
Izvietojums
Fotoradarus atbilstoši noteikumiem jāizvieto ceļa malās pārredzamās vietās, kopā ar attiecīgu ceļa zīmi.
Oļegs Burovs
Dzīvesgājums
Dzimis 1960. gadā Rīgā. Ieguvis vidējo medicīnisko izglītību Rīgas 4. medicīnas skolā (feldšeris), vēlāk augstāko izglītību ekonomikas un darba socioloģijas jomā Sociālās ekonomikas institūta Darba un sociālo attiecību akadēmijā.
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas O. Burovs strādāja Latvijas Republikas Finanšu ministrijā, Latvijas Privatizācijas aģentūrā, Akcizēto preču pārvaldē (priekšsēdētāja Leonarda Teņa palīgs), Rīgas pašvaldības SIA "Pļavnieku nami", Jūrmalas pašvaldības SIA "Jūrmalas attīstības projekti", SIA "Projektu vadības konsultanti", AS "Latvijas Tilti", Rīgas pašvaldības SIA "Rīgas ūdens", Rīgas pašvaldības aģentūrā "Mežaparks".
Politiskā darbība
2001. gadā viņš no apvienības "Latvijas ceļš" saraksta kandidēja Rīgas domes vēlēšanās, taču domē netika ievēlēts. Vadīja Rīgas domes Īpašuma pārvaldi (1998—2003, 2007—2017). 2004. gadā paziņojis par izstāšanos no "Latvijas ceļa".
2013. gadā O. Burovs tika ievēlēts Rīgas domē no partiju apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, pārstāvot tajā partiju "Gods kalpot Rīgai". Uzreiz gan deputāta pilnvaras nolika, lai turpinātu darbu Rīgas domes Īpašuma departamenta direktora amatā, ko pameta pēc nākamajām pašvaldības vēlēšanām.
2017. gadā O. Burovu no "Saskaņas" un "Gods kalpot Rīgai" apvienotā saraksta atkārtoti ievēlēja par Rīgas Domes deputātu, viņš bija Pilsētas īpašumu komitejas vadītājs. 2018. gadā O. Burovs tika ievēlēts par Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieku pēc Andra Amerika atkāpšanās.
Pēc Nila Ušakova atstādināšanas viņš 2019. gada aprīlī kļuva par Rīgas domes priekšsēdētāja pienākumu izpildītāju. Pēc Daiņa Turlā ievēlēšanas par Rīgas domes priekšsēdētāju O. Burovs 2019. gada 30. maijā paziņoja par atkāpšanos no vicemēra amata, taču pēc pēkšņās koalīcijas vairākuma zaudēšanas atsauca savu iesniegumu un turpināja pildīt vicemēra pienākumus. Pēc D. Turlā atbrīvošanas no amata, kopš 2019. gada 20. jūnija atkārtoti ieņēma Rīgas domes priekšsēdētāja pienākumu izpildītāja vietu.
2019. gada 19. augustā O. Burovs tika ievēlēts par Rīgas domes priekšsēdētāju ar partiju "Saskaņa" un "Gods kalpot Rīgai", kā arī pie domes frakcijām nepiederošo deputātu balsīm. Zaudējis amatu pēc Rīgas domes atlaišanas un pagaidu administrācijas iecelšanas. 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās, kurās bija partijas "Gods kalpot Rīgai" saraksta līderis, atkārtoti ievēlēts pašvaldībā.
2021. gada novembrī ievēlēts par partijas "Gods kalpot Rīgai!" vadītāju tās izveidotāja un ilggadīgā priekšsēdētāja Andra Amerika vietā. 2022. gadā kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, kur partija "Gods kalpot Rīgai" sadarbojās ar partiju "Latvija pirmajā vietā", un no tās saraksta arī tika ievēlēts 14. Saeimā. 2023. gada jūnijā O. Burovs paziņoja, ka pamet "Latvija pirmajā vietā" Saeimas frakciju, viļoties par tās tuvināšanos partijai "Stabilitātei!".
Konstantīns Simonovs
Konstantīns (Kirils) Simonovs (dzimis, miris ) bija krievu rakstnieks, dzejnieks un PSRS sabiedrisks darbinieks. Sešu Staļina prēmiju (1942, 1943, 1946, 1947, 1949, 1950) laureāts, 1974. gadā ieguva arī Ļeņina prēmiju. PSRS Rakstnieku savienības ģenerālsekretāra vietnieks.
Pirmie dzejoļi publicēti 1936. gadā. Otrā pasaules kara laikā strādāja par kara korespondentu. Ieguva atpazīstamību, kad 1941. gadā publicēja dzejoli "Gaidi mani" (Жди меня), kas ieguva lielu popularitāti. Pēc kara savos darbos arī lielākoties pievērsās kara tēmām.
Bādherenalba
Bādherenalba (de) ir pilsēta Kalves rajonā, Karlsrūes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Pilsēta atrodas Švarcvaldes ziemeļu daļā, un 15 km uz austrumiem no Bādenbādenes, un 22 km uz dienvidrietumiem no Pforcheimas.
Tobago iela (Jūrmala)
Tobago iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Tobago iela sākas krustojumā ar Leona Paegles ielu un beidzas krustojumā ar Hercoga Jēkaba ielu. Kopējais ielas garums ir 280 metri, tai nav seguma. Tobago ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Parastais tenreks
Parastais tenreks (Tenrec ecaudatus) ir tenreku dzimtas zīdītājs, vienīgais savā ģintī. Tā dabiskais areāls aptver Madagaskaru, ievests arī vairākās apkārtējās salās. Ārēji atgādina ko vidēju starp ezi un cirsli.
Izskats
Lielākais dzimtas pārstāvis Madagaskarā. Garums 26—39 cm, masa 1,5—2,5 kg. Kažoks ciets, no pelēka līdz sarkanīgam, ķermeni klāj asas adatas. Deguns smails un kustīgs. Jaunajiem tenrekiem uz muguras ir asas adatas un brūni baltas svītras, kas pilnīgi nemaz nelīdzinās pieaugušo krāsai.
Tuksneša čakstīte
Tuksneša čakstīte (Oenanthe deserti) ir maza auguma mušķērāju dzimtas (Muscicapidae) dziedātājputns, galvenokārt sastopama Āzijā un Āfrikā, reizēm ieklejo Eiropā. Tai ir trīs pasugas.
Parastais tenreks
Izplatība
Plaši sastopams Madagaskarā, ievests Komoru salās, Seišelu salās, Maurīcijā, Reinjonā.
Dzīvesveids
Visbiežāk vienpatis. Apdzīvo visdažādākās ekoloģiskās nišas, līdz pat 900 metru augstumā kalnos, kur dzīvo kalnu pļavās. Tomēr visiecienītākā vide ir krūmāji un meži siltākos reģionos. Naktsdzīvnieks. Dienā guļ, paslēpies atpūšas ligzdā klinšu spraugā, koka dobumā vai izraktā alā.
Ziemā Madagskarā ir ļoti sauss periods, kas sākas maijā un ilgst līdz oktobrim. Tenreks šo laiku noguļ slēpnī. Miega laiks ir atkarīgs no apkārtējās temperatūras un barības pieejamības un var ilgt pat sešus mēnešus.
Aizsargājoties tenreks drosmīgi aizstāvas, — tas spiedz, saslien adatainos matus uz kakla, izveidojot cekulu, slejas pakaļkājās un kož. Dzīves ilgums līdz sešiem gadiem.
Tuksneša čakstīte
Latvijā
Tuksneša čakstītei Latvijā līdz šim bijuši četri novērojumi. Latvijai vistuvāk mājo nominālpasuga Oenanthe deserti deserti. Divu citu pasugu ieceļošana Eiropā mazāk iespējama.
Izskats
Tuksneša čakstīte ir neliels dziedātājputns. Ķermeņa garums 14—15 cm, spārnu plētums 24—29 cm, svars 15—34 g.
Apspalvojums ir gaišs, smilšu dzeltens, kas vizuāli saplūst ar apkārtējo, smilšaino vidi. Tēviņiem ligzdošanas sezonas laikā ir melna seja un pazode, melni spārni un gandrīz visa aste arī ir melna. Toties mugura un vēders ir gaiši dzeltenbrūni vai gaiši sarkanbrūni, virs acīm un uz pleciem gaišas, gandrīz baltas svītras. Knābis un kājas melnas. Ārpus ligzdošanas sezonas tēviņa seja kļūst pelēcīga. Mātītes apspalvojums salīdzinoši ir pelēcīgāks ar tumši brūnām, nevis melnām pazīmēm. Jaunie putni izskatās līdzīgi mātītei, bet uz muguras un krūtīm tiem ir brūns raibumojums.
Uzvedība
Uzturas atklātās, sausās, smilšainās, akmeņainās vai klinšainās vietās ar nabadzīgu veģetāciju, stepēs, pustuknešos, tuksnešos, izžuvušās upju gultnēs un sāls laukos. Sastopama līdz 3500 metriem virs jūras līmeņa. Ziemas periodā mēdz ieklejot nokoptos, tukšos lauksaimniecības tīrumos.
Tuksneša čakstīte uzturas galvenokārt uz zemes, vērojot apkārtni no kāda augstāka akmens vai krūma zara. Pa zemi pārvietojas ar lēcieniem.
Barība
Tuksneša čakstīte barojas ar bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar kukaiņiem. Nelielos daudzumos barojas arī ar nelielām sēklām. Kukaiņus parasti noskata no kāda augstāk novietota novērošanas posteņa, reizēm tos noķer, uzspurdzot uz mirkli gaisā.
Ligzdošana
Atkarībā no izplatības areāla ligzdošanas sezona sākas dažādos laikos, piemēram, Marokā tā sākas februārī, bet Pakistānā un Pamirā maijā, Džungārijas ielejā Gobi tuksnesī maija vidū. Ligzda ir masīva konstrukcija, kas sakrauta no sausas zāles, zariem un saknēm, no iekšpuses izklāta ar smalkākiem zāļu stiebriņiem, dzīvnieku vilnu un spalvām. Tā atrodas upes stāvkrasta vai klints iedobē, spraugā vai alā, akmeņu sienu, tiltu vai citu konstrukciju iedobēs, zem akmeņiem, krūmiem, koku saknēm vai pamestās grauzēju alās.
Dējumā ir 3—6 gaiši zilizaļas olas ar brūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 13—16 dienas, perē tikai mātīte. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni ligzdu atstēj 13—18 dienu vecumā, bet vecāki turpina par tiem rūpēties papildu 3 nedēļas. Iespējams, tuksneša čakstītēm ir divi perējumi.
Sistemātika
Tuksneša čakstītei ir 3 pasugas:
Sternīts
Sternīts ir posmkāju ķermeņa segmenta gredzena sklerotizētā (hitīna) vēderpuses daļa. Sternītu attīstības pakāpe un to uzbūve dažādām posmkāju grupām ir atšķirīga. Parasti sternīti ir nedaudz mazāki (bet segmentiem ar ekstremitātēm bieži vien būtiski mazāki), nekā tergīti (segmentu mugurpuses vairogi). Taču dažās posmkāju grupās sternīti var būt arī lielāki par tergītiem. Tā pieaugušām vabolēm vēdera sternīti ir manāmi platāki par tergītiem, turklāt pēdējie ir iegremdēti ieliekumā starp paaugstinātām sternītu malām. Daudziem kukaiņiem ar pilnu metamorfozi (piemēram, divspārņiem, tauriņiem, makstenēm) kāju pamatnes ir satuvinātas, bet sternīti starp tām ir iegremdēti krūšu iekšpusē, un ir redzami tikai tās izpreparējot. Tādos gadījumos tos sauc par kriptosternītiem.
Posmkāju ķermeņa posmu mugurpuses virsmas sklerotizētā daļa tiek saukta par tergītiem.
Ičikava
Ičikava var būt:
Rūta Kazāka
Rūta Kazāka, dzimusi Buša (1948) ir latviešu botāniķe, māksliniece - grāmatu un citu mediju ilustrētāja.
Dzīvesgājums
Rūta Kazāka dzimusi mežzinātnieka Miervalda Buša un skolotājas Lilijas Birutas Bušas (dzim. Zerviņa) ģimenē 1948. gada 20. augustā Upesgrīvas ciema “Jozupos”. Beigusi Rīgas 36. pamatskolu un ar zelta medaļu Rīgas 20. vidusskolu.
Pēc vidusskolas beigšanas Rūta iestājās Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības un mežtehnikas fakultātē, kuru beidza 1971. gadā, iegūstot mežsaimniecības inženiera diplomu. Jau studiju laikā viņa sāka strādāt Latvijas Mežsaimniecības problēmu zinātniski pētnieciskajā institūtā (1969—1974) Dabas aizsardzības laboratorijā Aijas Mellumas vadībā, piedalījās Gaujas nacionālā parka ģenerālās shēmas izstrādē.
No 1974. gada R. Kazāka uzsāka darbu Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības un mežtehnikas fakultātes Botānikas katedrā profesores Ellas Muižarājas vadībā. 20. gadsimta septiņdesmitajos un astoņdesmitajos gados katedra sadarbībā ar Gaujas nacionālā parka administrāciju strādāja pie projekta sabiedrības informēšanai un izglītošanai. Gaujas nacionālajā parkā Līgatnes apkārtnē tika veidota īpaši aizsargājamo augu sugu ekspozīcija. Šī darba ietvaros tika pētīta reto un aizsargājamo augu sēklu kvalitāte un pavairošanas iespējas. Projekta partneris bija Gaujas nacionālais parks un tas saņēma atbalstu no direktora Gunāra Skribas un botāniķes Rudītes Limbēnas. Pētot Gaujas nacionālā parka Līgatnes zonas floru, tika izveidotas arī mācību un atpūtas takas, izdoti ceļveži ar R. Kazākas zīmējumiem.
1993. gadā Botānikas katedra tika apvienota ar Mežkopības katedru Imanta Liepas vadībā un R. Kazāka turpināja strādāt par laboranti, viņas pārziņā bija botānikas un dendroloģijas mācību herbārijs un mācību materiālu zīmējumu izgatavošana. Paralēli strādājusi arī LU Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijā.
Rūta Kazāka apveltīta ar tikai vērīgam augu pazinējam raksturīgu zīmētājas talantu, viņas augu zīmējumi ilustrē Latvijas Sarkanās grāmatas 3. sējumu "Vaskulārie augi" (Rīga, 2003), sērijveida monogrāfijas Latvijas vaskulāro augu flora 14 sējumus (Rīga, 1999—2021) u.c. Rūta Kazāka mācījusies zīmēšanu un noformēšanu LLA Sabiedrisko profesiju fakultātē pie Jelgavas māksliniekiem Ulda Rogas un Edvīna Kalnenieka. Savus darbus izstādījusi vairākkārt, piemēram 2019.gadā Kalsnavas arboretuma organizētā festivālā "Koku dabā", Vestienas tautas namā un LLU Meža fakultātē, Jelgavā.
Rūta Kazāka ir Latvijas Botāniķu biedrības biedre, tās pirmās emblēmas autore.
Kopš skolas gadiem Rūta dziedājusi koros un ansambļos (pie skolotājas H. Ogrēnas skolas korī, meiteņu ansamblī un “Bušu trejmeitiņās”, Jelgavas kultūras nama korī pie diriģenta N. Dūzes, Jelgavas rajona skolotāju korī “Gaisma” pie diriģentiem A. Poruka un Z. Kurševas).
Darbi
Publikācijas ar Rūtas Kazākas oriģinālilustrācijām
Rūtas Kazākas publikāciju saraksts atrodams Enciklopēdijā Latvijas daba 6. sējumā (Rīga, 1998) un rakstā par Ellu Muižarāju.
Huventuda
Ģeogrāfija
Sala atrodas Karību jūrā Lielo Antiļu salu grupā, Kanarreosu arhipelāga lielākā sala. No Kubas salas to atdala 55 km platais Batabano līcis. Salas ziemeļdaļā līdzenums, bet dienviddaļā plakankalne ar izteiktu karsta reljefu, daudz purvu. Augstākais punkts ir Sjerra la Kanjada 303 m vjl salas vidienē. Salā attīstīta lauksaimniecība un augļkopība (citrusaugi). Ziemeļdaļas kalnos iegūst marmoru. Populārs daivinga tūrisma galamērķis.
Salas dienvidrietumos kopš 1978. gada izveidots Fransesa raga jūras nacionālais parks.
Modes
Modes ir ciems Ventspils novada Ugāles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4,8 km no pagasta centra Ugāles, 38 km no novada centra Ventspils un 156,3 km no Rīgas.
Kelvins de Hāns
Kelvins de Hāns (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada de Hāns pārstāv NHL komandu Čikāgas "Blackhawks". 2009. gada NHL draftā de Hānu ar kopējo 12. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Ņujorkas "Islanders".
Modes
Apdzīvotā vieta netālu no autoceļa V1321 (Ugāle-Modes-Māteri), Modes grāvja krastā. Veidojusies ap vēsturisko Modes pusmuižu (Vorwerk Moden).
Kelvins de Hāns
Iepriekš pārstāvējis Ņujorkas "Islanders" un Karolīnas "Hurricanes" komandas.
Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis otro vietu.
Dolesmuiža
Dolesmuiža ir ciems Salaspils novada Salaspils pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 8,8 km no pagasta un novada centra Salaspils un 23,0 km no Rīgas.
Londonas krišana
"Londonas krišana" (en) ir 2016. gada filma, kuras režisors ir Babaks Nadžafi.
Filma ir par teroristu uzbrukumu pasaules lielvalstu līderiem, kuri ieradās Londonā, lai piedalītos Lielbritānijas premjerministra bērēs. Galvenās lomas atveido Džerards Batlers, Ārons Ekharts, Morgans Frīmens, Elons Monī Ebūtbūls, Angela Basseta, Džekijs Ērls Heilijs, Melisa Leo, Rada Mitčela, Šons O'Braiens un Valīds Zvaiters. Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 1. martā Holivudā. Latvijā to sāka rādīt 2016. gada 1. aprīlī.
Brunovi
Brunovi (de) ir vācbaltiešu dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no Pomerānijas un vēlāk izplatījusies arī Krievijā. 1620. gadā Brunovus ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā.
Vēsture
Pirmais zināmais dzimtas Kurzemes atzara pārstāvis bija Mihaels no Brinovas (de) Šlāves (tagad Slavno) novadā. Livonijas kara sākumā 1559. gadā viņš iegādājās Daugavpils komturejas Briģenes muižu tagadējā Demenes pagastā, kas Brunovu dzimtai piederēja līdz 1670. gadam. 1566. gadā Mihaels Brunovs kļuva par Kurzemes un Zemgales hercoga Gotharda kancleru. Viņa radinieks Josts no Brinovas ieradās Livonijā pirms 1561. gada, šeit viņam piedzima dēli Dionīsijs, Klauss un Hanss. Zināms, ka 17. gadsimta sākumā Brunovu dzimtai piederēja Vircavas muiža, kuru tie ieķīlāja Grothusiem. 1620. gada 17. oktobrī Frīdrihu fon Brunovu (miris 1651) ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā. 1853. un 1862. gadā Brunovu dzimtai piešķīra mantojamu baronu titulu. 1871. gada 18. martā Krievijas impērijas īstenajam slepenpadomniekam un sūtnim Londonā Filipam fon Brunovam (1797—1875) piešķīra grāfa titulu.
Perekļi
Perekļi ir ciems Pušmucovas pagastā, Ciblas novadā. Atrodas 289 km attālumā no Rīgas.
Rīga-2004
Starptautiskais turnīrs "Rīga—2004" - starptautiskais šaha turnīrs, kas notika Rīgā no 15. līdz 21. augustam 2004. gadā un vienlaicīgi bija arī 2004. gada Latvijas šaha čempionāts.
Turnīra tabula
! !! Dalībnieks !! Reitings !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! Punkti !! Vieta !! TB1 !! TB2 !! TB3
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Armēnijā
Sarakstā apkopotas tās vietas Armēnijā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. UNESCO sarakstā no Armēnijas ir iekļautas 3 vietas (visi kultūras objekti), savukārt 4 vietas Armēnijā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Armēnija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1993. gada 5. septembrī.
Teds Tērners
Roberts Edvards "Teds" Tērners III (en; dzimis ) ir amerikāņu mediju magnāts un filantrops, pazīstams kā ASV televīzijas kompānijas CNN (pasaulē pirmā 24 stundu ziņu kanāla) dibinātājs. Izveidojis arī WTBS kanālu, ieviešot neatkarīgu TV pārraidīšanas staciju koncepciju kabeļtelevīzijā.
Kā filantrops zināms ar savu 1 miljarda dolāru lielo dāvinājumu ANO darbības atbalstam, kā rezultātā tika izveidots sabiedriskais labdarības fonds United Nations Foundation. Tērners ir šī fonda valdes priekšsēdētājs.
Uzņēmējdarbības sākums
Tērners uzsāka savu darbību biznesā 24 gadu vecumā, kad pēc tēva pašnāvības 1963. gadā pārņēma viņa vides reklāmu kompāniju Turner Outdoor Advertising un spēja uzlabot kompānijas finansiālo situāciju. Iegūto peļņu viņš izlietoja nopērkot dažas radio stacijas, ko pēc tam pārdeva un 1970. gadā nopirka nelielu Atlantas TV staciju. Uz tās pamata Tērners nodibināja Turner Broadcasting System mediju kompāniju. Trijos gados šī neatkarīgā TV stacija kļuva ļoti ienesīga. 1976. gadā tā bija viena no pirmajām, kas lietoja jaunās komunikāciju satelītu iespējas, lai pārraidītu savu kanālu plašai kabeļtelevīzijas auditorijai visas valsts līmenī.
Mediju biznesa attīstība
Vēlāk Tērners nodibināja vēl divus kanālus CNN (Cable News Network, 1980) un TNT (Turner Network Television, 1988).
1986. gadā Tērners nopirka MGM/UA Entertainment kompāniju, kurā ietilpa Metro-Goldwyn-Mayer kinostudija un tās bibliotēka ar vairāk kā 4000 filmām. Vēlāk gan viņam nācās atkal pārdot šo kompāniju, kā arī daļu no Turner Broadcasting System. Tomēr kontroli pār Turner Broadcasting System viņš saglabāja, kā arī viņa īpašumā palika MGM filmu kolekcija, starp kurām ir daudzas slavenas Holivudas klasiskās filmas.
1990. gados Tērners atsāka sava mediju biznesa paplašināšanu, izveidojot Cartoon Network (1992) kanālu un 1993. gadā nopērkot divas filmu producēšanas kompānijas (New Line Cinema un Castle Rock Entertainment). 1994. gadā Tērners nodibināja TCM kanālu (Turner Classic Movies), kurā tiek rādītas filmas no Warner Bros, RKO un MGM filmu kolekcijām.
1996. gadā kompānijai Time Warner izdevās iegūt Turner Broadcasting System par 7,5 miljardiem dolāru. Saskaņā ar vienošanos, Tērners kļuva par Time Warner priekšsēdētāja vietnieku un vadīja kompānijas kabeļtelevīzijas tīklu. Pēc Time Warner apvienošanās ar interneta kompāniju AOL Tērners ieņēma līdzīgu posteni, kuru viņš pameta 2003. gadā.
Sports un kinobizness
12 gadu vecumā Tērners sāka nodarboties ar burāšanu. Vēlāk viņš guva arī atzīstamus panākumus šajā sportā. Viņš ir uzvarējis Amerikas kausa izcīņā 1977. gadā. 1993. gadā Tērners uzņemts Amerikas kausa slavas zālē, bet 2011. gadā Nacionālajā Burāšanas slavas zālē.
Tērners sportā iesaistījies arī finansiāli. 1976. gadā viņš iegādājās beisbola klubu Atlantas "Braves", bet 1977. gadā profesionālo basketbola klubu Atlantas "Hawks". Tērners ir iniciējis un finansiāli atbalstījis Labas gribas spēles (1986–2001), cenšoties mazināt Aukstā kara ietekmi ar sporta sadraudzības spēlēm.
Tērners iesastījies arī kinofilmu un TV filmu producēšanā, piedalījies TV programmās un dažās filmās. 2008. gadā Tērners izdeva savu autobiogrāfiju Call Me Ted.
Personīgā dzīve
Tērners bija precējies ar Džūliju Geilu Naju (1960–1964). Laulībā dzimuši divi bērni - dēls Roberts Edvards IV un meita Laura Lī.
Otrā Tērnera sieva bija stjuarte Džeina Šērlija Smita (1964–1988). Šajā laulībā piedzima trīs bērni (Boregārds, Rets, Dženija).