2023._gada_laikapstākļi_Latvijā
Gada raksturojums pa mēnešiem
Ar vidējo gaisa temperatūru +1,6 °C '''2023. gada marts''' bija par 1,4 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra —26,4 °C tika novērota 10. martā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +14,6 °C tika novērota 20. martā Skrīveros, kas ir jauns Skrīveru 20. marta maksimālās gaisa temperatūras rekords. Marta 1. dekādes pēdējā dienā tika novērots stiprākais sals kopš 2021. gada decembra un tika pārspēti 2 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi — Dagdā un Madonā. Madonā šis bija arī marta mēneša rekords (stacija strādā kopš 1972. gada). Pēc stiprā sala strauji kļuva siltāks, atsevišķām dienām esot aptuveni 6 °C siltākām par normu, kā arī tika pārspēti vairāki maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā martā bija 59,6 mm, kas ir 62% virs mēneša normas (36,9 mm). Šis bija mitrākais marts pēdējos 15 gados un 7. mitrākais novērojumu vēsturē (kopš 1924. gada). Visvairāk nokrišņu (93,4 mm) bija Madonā, bet vismazāk Jelgavā — 29,1 mm. Vidēji Latvijā martā bija 13,9 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Pāvilostā — 18 diennaktis, bet vismazāk Dobelē — 9 diennaktis. Vidējais sniega segas biezums Latvijā martā bija 8 cm, kas ir 1 cm virs mēneša normas. Valsts rietumos lielākoties sniega sega bija plānāka par normu, bet austrumos biezāka par normu. Ar sniegu visbagātākais marts (16 cm virs normas) bija Priekuļos, kur 13. martā novērota arī mēneša biezākā sniega sega 59 cm, kas ir biezākā sniega sega kopš 2013. gada, kad Alūksnē 9. aprīlī sniega sega sasniedza 70 cm. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā martā bija 81% — no 75% Daugavpilī līdz 87% Saldū. Visstiprākās vēja brāzmas (27,2 m/s) tika novērotas 8. martā Ventspilī. Marta 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −1,4 °C, kas ir 0,2 °C zem dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −26,4 °C tika novērota 10. martā Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +7,7 °C tika novērota 2. martā Bauskā un Dobelē. Dekādes pēdējā dienā tika novērots stiprākais sals kopš 2021. gada decembra un tika pārspēti 2 diennakts minimālās gaisa temperatūras rekordi — Dagdā un Madonā. Madonā šis bija arī marta mēneša rekords (stacija strādā kopš 1972. gada). Savukārt Alūksnē tika atkārtots 10. marta zemākās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 1. dekādē bija 13,9 mm, kas ir 8% virs dekādes normas (12,9 mm). Visvairāk nokrišņu (32,6 mm) bija Vičakos, bet vismazāk Dobelē — 2,0 mm. Vidēji Latvijā marta 1. dekādē bija 3,8 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Siguldā un Vičakos — 6 diennaktis, bet Dobelē šādu diennakšu nebija. Vidējā sniega sega Latvijā marta 1. dekādē bija 14 cm, kas ir 4 cm virs dekādes normas. Valsts rietumos un centrālajos rajonos sniega sega bija nedaudz plānāka nekā ierasts, bet Vidzemē un Latgalē sniega sega bija biezāka par normu, vissniegotākajam marta sākumam (25 cm virs normas) esot Priekuļos, kur 9. martā tika novērota dekādes biezākā sniega sega 55 cm. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā marta 1. dekādē bija 78% — no 75% Liepājā līdz 84% Saldū. Visstiprākās vēja brāzmas (27,2 m/s) tika novērotas 8. martā Ventspilī. Marta 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +2,1 °C, kas ir 1,9 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −12,8 °C tika novērota 12. martā Stendē, bet maksimālā gaisa temperatūra +14,6 °C tika novērota 20. martā Skrīveros, kas ir jauns Skrīveru 20. marta maksimālās gaisa temperatūras rekords. Pirmajās dekādes dienās gaisa temperatūra turējās zem normas, bet no 14. marta gaisa temperatūra bija virs normas un novēroti kopumā 16 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtots tika 1 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 2. dekādē bija 19,0 mm, kas ir 51% virs dekādes normas (12,6 mm). Visvairāk nokrišņu (28,8 mm) bija Madonā, bet vismazāk Kolkā — 3,1 mm. Vidēji Latvijā marta 2. dekādē bija 4,2 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Ainažos, Lielpečos, Siguldā un Zosēnos — 6 diennaktis, bet vismazāk Kolkā un Mērsragā — 1 diennakts. Vidējā sniega sega Latvijā marta 2. dekādē bija 11 cm, kas ir 4 cm virs dekādes normas. Vietām Vidzemē un Latgalē sniega sega bija vairāk nekā 10 cm biezāka par normu. Ar sniegu visbagātākais marta vidus (28 cm virs normas) bija Priekuļos, kur 13. martā novērota arī dekādes biezākā sniega sega 59 cm, kas ir biezākā sniega sega kopš 2013. gada, kad Alūksnē 9. aprīlī sniega sega sasniedza 70 cm. Dekādes otrajā pusē gaisam strauji iesilstot, valsts lielākajā daļā vienlaidu sniega sega nokusa. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā marta 2. dekādē bija 78% — no 74% Daugavpilī un Rēzeknē līdz 84% Saldū. Visstiprākās vēja brāzmas (24,3 m/s) tika novērotas 14. martā Ventspilī. Marta 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,8 °C, kas ir 2,3 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra —7,7 °C tika novērota 30. martā Alūksnē, bet maksimālā gaisa temperatūra +14,3 °C tika novērota 23. martā un 25. martā Daugavpilī. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā marta 3. dekādē bija 27,0 mm, kas ir 135% virs dekādes normas (11,5 mm). Visvairāk nokrišņu (49,0 mm) bija Pāvilostā, bet vismazāk Jelgavā — 11,3 mm. Vidēji Latvijā marta 3. dekādē bija 6 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Pāvilostā, Vičakos — 9 diennaktis, bet vismazāk Skultē — 3 diennaktis. Marta 3. dekādē vien atsevišķās novērojumu stacijās vidējais sniega segas biezums bija vismaz 1 cm, un visā Latvijā vidējais sniega segas biezums bija mazāks par normu. Visbiezākā sniega sega bija 26 cm, kas reģistrēta Dagdā 21. martā. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā marta 3. dekādē bija 85% — no 76% Daugavpilī līdz 92% Saldū. Visstiprākās vēja brāzmas (18,9 m/s) tika novērotas 24. martā Ventspilī.