cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ūdens planēta
Izcelsme
Tā kā Saules sistēmā nav sastopama neviena ūdens planēta, mūsu zināšanas par šo planētu izcelsmi ir samērā mazas. Tomēr par spīti tam pastāv teorijas, kas cenšas izskaidrot, kā šīs planētas varēja rasties, kur viena no populārākajām teorijām ir saistīta ar tā saukto planētas migrācijas procesu. Proti, zinātnieki pieļauj domu, ka ūdens planētas ir izveidojušās savu zvaigžņu sistēmu attālajos reģionos — līdzīgi kā ārējās planētas Saules sistēmā — kur tās sākotnēji ir bijušas ledus planētas ar ievērojami lielu daudzumu ūdeni, amonjaku un oglekļa dioksīdu. Laika gaitā tās sākušas migrēt savu zvaigžņu sistēmu iekšējā reģiona virzienā un, nonākot pietiekami tuvā orbītā ap savu zvaigzni, ledus kārta planētas virsmu pārvērtusi vienā lielā okeānā. No mūsdienu datorsimulācijām iespējams secināt, ka planētu migrācija no zvaigžņu sistēmas ārējā reģiona uz iekšējo reģionu un otrādi ir iespējama, taču tā nebūt nenozīmē, ka tā ir simtprocentīgi pareiza.
Fizikālās īpašības
Lai gan vairāk nekā vienu trešo daļu (70,8 %) Zemes virsmas klāj ūdens, to neiekļauj ūdens planētu kategorijā, jo tikai 0,05 % no Zemes kopējās masas sastāda ūdens kārta, kas ir tikai dažus kilometrus dziļa. Savukārt uz ūdens planētām ūdens varētu sastādīt vairāk kā 10 % no kopējās planētas masas, kur ūdens kārtas dziļums būtu mērāms vairākos simtos kilometru. Šādos apstākļos spiediens ūdens planētu dzelmēs būtu ievērojami lielāks, nekā tas ir novērojams uz Zemes — līdz pat 10 miljoniem atmosfēru un vairāk — kas visticamāk novestu pie cietas ledus kārtas veidošanās šo akvaplanētu dzelmēs. Turklāt pastāv samērā liela iespēja, ka šo citplanētu okeāni būs krasi atšķirīgi no tiem okeāniem, kas ir sastopami uz Zemes — proti, tie varētu lielākoties sastāvēt ne tikai no tīra ūdens — ūdeņraža un skābekļa — bet arī no cita veida ķīmiskajiem savienojumiem un minerālvielām, kā, piemēram, no amonjaka, metāna u.tml.
Zaubes iela (Jūrmala)
Zaubes iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Zaubes iela sākas krustojumā ar Gaiziņa ielu un beidzas pie dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 85 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Zaubes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Twitch.tv
Twitch.tv ir tiešsaistes straumēšanas platforma, kas ļauj lietotājiem veidot un skatīties tiešraides par dažādiem tematiem, piemēram, videospēlēm, mūziku un sporta pasākumiem. Platforma tika izveidota 2011. gadā un sākotnēji tika izmantota tikai spēļu straumēšanai. Twitch.tv ir izveidojis vairākas iespējas, lai lietotāji varētu monetizēt savas tiešraides, piemēram, abonentu sistēmu un reklāmas. Lietotāji var arī pelnīt naudu, veidojot partnerības ar citiem uzņēmumiem un piedaloties dažādos pasākumos. Twitch.tv ir iegādājusies Amazon un tā ir kļuvusi par vienu no populārākajām tiešsaistes straumēšanas platformām pasaulē. Platforma ir pieejama vairāk nekā 30 valodās, un tā piedāvā tāda funkcijas kā tērzēšanu ar citiem skatītājiem un kanālu veidošanu.
Maksimālais tiešraides ilgums ir 48 stundas.
Ja neievēro Twitch.tv straumēšanas noteikumus, var kontu var bloķēt uz nenoteiktu laiku, skatoties, kas tika pārkāpts.
Andreja iela (Rīga)
Ielu savienojumi
Andreja iela ir savienota ar šādām ielām:
Vitindeils
Vitindeils var būt:
Klods Vitindeils
Klods Vitindeils (en; dzimis, miris ) bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Vitindeils bija Lielbritānijas regbija komandas (Moseley Wanderers) spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu.
Romēns Garī
Romēns Garī (, īstajā vārdā Romāns Kacevs ; dzimis, miris ) bija Lietuvas ebreju izcelsmes franču rakstnieks, kinorežisors, diplomāts un kara lidotājs. Vienīgais divkārtējais Gonkūru prēmijas laureāts (otrreiz, izmantojot pseidonīmu Emīls Ažārs). Garī izmantoja arī citus literāros pseidonīmus.
Dzimis kā Romāns Kacevs Viļņā, ebreju ģimenē. 1925. gadā ģimeni pameta tēvs. Kad Romānam palika četrpadsmit gadu, māte pārcēlās uz dzīvi Nicā. Romāns mācījās skolās Ēksanprovansā un Parīzē, apguva arī aviācijas pilota profesiju. Otrā pasaules kara laikā Garī karoja Sabiedroto pusē Šarla de Golla vadītās Brīvās Francijas aviācijas spēkos. Pēc kara - Francijas diplomātiskajā dienestā Bulgārijā, Šveicē un ASV. Rakstniecībai pievērsās tūlīt pēc kara. 1980. gadā izdarījis pašnāvību.
Latviski tulkotie Garī darbi:
Kundziņš
Kundziņš (sieviešu dzimtē Kundziņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Santjago del Estero
Santjago del Estero (es) ir pilsēta Argentīnā, Santjago del Estero provinces administratīvais centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 252 192 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir 12. lielākā pilsēta Argentīnā. Santjago del Estero atrodas 1042 km un ziemeļrietumiem no valsts galvaspilsētas Buenosairesas.
Santjago del Estero bija pirmā spāņu kolonistu dibinātā pilsēta Argentīnas teritorijā.
Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs Central Córdoba de Santiago del Estero.
Abels Balbo
Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Argentīnas un Itālijas klubus. Ar Parma komandu 1999. gadā izcīnījis UEFA kausu, bet ar Roma komandu 2001. gadā uzvarējis Serie A.
Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Newell's Old Boys
Parma
Valērijs Burē
Valērijs Burē (ru; dzimis 1974. gada 13. jūnijā Maskavā) ir bijušais krievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 10 sezonas spēcīgākajā hokeja līgā NHL, kur spēlējis sešos klubos - Monreālas "Canadiens", Kalgari "Flames", Floridas "Panthers", Sentluisas "Blues", Dalasas "Stars" un Losandželosas "Kings". Kopumā NHL aizvadījis 621 spēli un guvis 174 vārtus, kā arī 226 rezultatīvas piespēles.
Abels Balbo
Sasniegumi
Roma
Valērijs Burē
Viņa tēvs Vladimirs Burē kā peldētājs piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs, bet viņa vecākais brālis Pāvels Burē arī bija hokejists.
Bruno Libauers
Bruno Libauers (dzimis ) ir latviešu aktieris.
1980. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatoriju. Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Rīgas sargi", "Vilkaču mantiniece" un "Dzīvīte".
I Sinmans
I Sinmans (ko,, dzimis , miris ) bija korejiešu politiķis, pirmais Dienvidkorejas prezidents. Prezidenta amatā viņš bija no līdz. I Sinmans vēstures lappusēs tiek apskatīts kā antikomunists. Viņš bija Dienvidkorejas līderis Korejas kara laikā.
Plaudiši
Plaudiši ir ciems Blontu pagastā, Ciblas novadā. Atrodas 283 km attālumā no Rīgas.
KF Hajvalia
KF Hajvalia (sq) ir Kosovas futbola klubs no Aivalijas, kas šobrīd spēlē Kosovas 2. līgā.
Galifreja
Galifreja ir izdomāta planēta Apvienotās Karalistes televīzijas seriālā Doctor Who. Tā ir Laika pavēlnieku dzimtā planēta, šūpulis civilizācijai, kurai pieder galvenais varonis Doktors. Tā atrodas binārā zvaigžņu sistēmā 250 miljonu gaismas gadu attālumā no Zemes.
Pirmo reizi tā tika parādīta epizodē The War Games (1969), lai gan tās nosaukums tika pieminēts tikai epizodē The Time Warrior (1973—1974).
Atjaunotajā seriālā, kas tiek demonstrēts kopš 2005. gada, Galifreju sākotnēji pieminēja kā iznīcinātu Laika karā, kas norisinājās starp Laika pavēlniekiem un dalekiem. Taču epizodes The Day of the Doctor (2013) noslēgumā tiek atklāts, ka Galifreja ir faktiski pārdzīvojusi Laika karu, lai gan tā "sasalusi laikā" un pārvietota alternatīvā dimensijā,
Ģeogrāfija un izskats
No kosmosa Galifreja redzama kā dzelteni oranža planēta. Planētu no kosmiskiem uzbrukumiem pasargāja barjera, saukta par kvantu spēka lauku, bet no teleportācijas uzbrukumiem — īpašas transdukcijas barjeras.
Galifrejas galvenā pilsēta sastāv no spožiem torņiem, kurus aizsargā varens stikla kupols. Ārpus tās ir tuksnesis ar sarkanas zāles līdzenumiem. Planētas tā saucamā "otrā pilsēta" ir Arkādija (Arcadia).
Uz Galifrejas mīt Laika pavēlnieki, sena un ļoti inteliģenta rase. Epizodē The Sound of Drums desmitais Doktors nodēvē Laika Pavēlniekus par "visvecāko un varenāko rasi Visumā".
Vēsture
Oriģinālajā seriālā, kas ilga no 1963. līdz 1989. gadam, ir maz detaļu par pašas planētas vēsturi. Epizodē The End of the Word (2005) devītais Doktors paziņo, ka viņa dzimtā planēta un Laika pavēlnieki ir iznīcināti karā. Pēc tam epizodē Dalek (2005) atklājas, ka pēdējais lielais Laika karš bija karš starp Laika pavēlniekiem un dalekiem, tas beidzās ar abu pušu iznīcināšanu un, šķiet, tikai ar diviem izdzīvojušajiem: Doktoru un vientuļu daleku, kas kaut kādā veidā bija ceļojuši laikā un avarējuši uz Zemes. Šīs epizodes beigās izdzīvojušais daleks pašiznīcinās, un devītais Doktors domā, ka tagad viņš ir vienīgais Laika karā izdzīvojušais. Tomēr daleki atgriežas epizodē Bad Wolf/The Parting of the Ways (2005) un pēc tam vairākās citās epizodēs.
Ozolkalns (Beļavas pagasts)
Ozolkalns, agrāk — Blome, ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa P27 12 km no pagasta centra Beļavas, 5 km no novada centra Gulbenes un 182 km no Rīgas. Ozolkalnā atrodas kultūras un sporta centrs «Zīļuks», feldšeru-vecmāšu punkts, frizētava, veikals. Agrāk šeit atradies pasts.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Blomes muižas (Blumenhof) centra, izaugusi kā Ozolkalna ciema padomes (līdz 1973. gadam) un kolhoza «Gulbene» centrālaisciemats. Blomes muižas apbūve un parks ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.
Līdz 2012. gada septembrim Ozolkalnā darbojās pamatskola, taču zemā skolēnu skaita dēļ tā tika slēgta.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Duets
Duets (no it, kas saukārt no no la — 'divi') ir vokāls skaņdarbs divām balsīm vai instrumentāls skaņdarbs diviem mūzikas instrumentiem, kā arī šāda skaņdarba abi izpildītāji.
Āsivisuita — Nipisata
Āsivisuita — Nipisata: inuītu medību vietas starp ledājiem un jūru (dk) jeb Rietumgrenlandes medību apgabali (dk) ir apvidus Grenlandes rietumos, no Sisimiutas uz rietumiem līdz Grenlandes ledus vairogam. Apvidus gadu tūkstošiem ir bijis medību reģions.
Apvidū cilvēku darbības pēdas novērojamas vismaz 4200 gadu ilgā periodā. Šeit sastopami paleoinuītu un inuītu kultūras arheoloģiskie pieminekļi. Kultūrainavā ietilpst medību, zvejas un migrācijas liecības, tostarp ziemošanas mītnes.
2018. gadā Rietumgrenlandes medību apgabalu ainava, kas sastāv no 7 galvenajiem objektiem (to starpā Nipisatas sala) iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Āsivisuita — Nipisata: inuītu medību vietas starp ledājiem un jūru".
Isambards Kingdoms Brunels
Isambards Kingdoms Brunels (en; dzimis, miris ) bija angļu inženieris.
Būvējis kuģu būvētavas, lielo rietumu dzelzceļu, daudzus svarīgus tiltus un tuneļus, kā arī tvaikoņus, ir arī pirmā ar propelleru vadāmā transatlantiskā tvaikoņa autors. Viņa projekti ieviesa revolūciju sabiedriskajā transportā un modernajā inženierijā. Lai arī ne visi no tiem bija veiksmīgi, tomēr projektos bieži tika izmantota inovatīva ideja kādai ilgi neatrisinātai problēmai inženierijā.
2002. gada aptaujā viņš tika ierindots otrajā vietā 100 izcilāko britu sarakstā.
USA-267
USA-267 jeb NROL-45 ir ASV izlūkošanas pavadonis. Tas palaists 2016. gada februārī Nacionālā izlūkošanas biroja vajadzībām.
Oficiāli par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem nekas netiek izpausts, bet neatkarīgi analītiķi secinājuši, ka NROL-45 ir jaunās izlūkošanas pavadoņu sistēmas Future Imagery Architecture (FIA) radaru pavadoņu Topaz ceturtais komponents.
NRO L-45 tika palaists 11:40:32 UTC ar nesējraķeti Delta IV Medium+(5,2) (Belle, AV-042) no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta kompleksa SLC-6. Pēc ieiešanas orbītā pavadonim dots nosaukums USA-267.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Austrumeiropā
Šajā rakstā ir apkopoti visi UNESCO Pasaules mantojuma vietas, kas atrodas Austrumeiropā. UNESCO (Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) ir noteikusi 77 Pasaules mantojuma vietas (69 kultūras un 8 dabas objekti/vietas) deviņās valstīs Austrumeiropā (Austrumeiropā šajā rakstā tiek iekļautas Austrumu bloka valstis, to skaitā nav Baltijas valstis (kas ir iekļautas Ziemeļeiropā), bijusī Dienvidslāvijas teritorija un Albānija (kas iekļauta Dienvideiropā) un Vācijas daļa, ko reiz veidoja Austrumvācija (kas iekļauta Rietumeiropā): Baltkrievija, Bulgārija, Čehija, Krievija, Moldova, Polija, Rumānija, Slovākija, Ungārija un Ukraina. Šajā sarakstā ie kļauti tikai tie Krievijas objekti/vietas, kas atrodas Eiropas daļā, pārējie objekti/vietas ir iekļauts Āzijas daļā (precīzāk Centrālāzijā). Lai gan atsevišķos gadījumos pie Austrumeiropas tiek pieskaitītas arī Turcija un Kaukāza reģions (Armēnija, Gruzija un Azerbaidžāna), nav iekļautas šajā sarakstā, bet gan Rietumāzijas sarakstā.
Krievijā atrodas visvairāk UNESCO Pasaules mantojuma vietas, kopā 17 vietas/objekti. Septiņas vietas un objekti atrodas vairāku valstu teritorijās, dažas no vietām daļēji Ziemeļeiropā vai Rietumeiropā: Kuršu kāpas (Krievija un Lietuva), Agtelekas karsta un Slovāku karsta alas (Slovākija un Ungārija), Pirmatnējie dižskabāržu meži Karpatu reģionā un Senie dižskabāržu meži Vācijā (Slovākija, Ukraina un Vācija), Belovežas gārša (Polija un Baltkrievija), Fertē/Neizīdlerzē kultūrainava (Austrija un Ungārija), Mužakovska parks (Polija un Vācija) un Strūves ģeodēziskais loks (10 Ziemeļeiropas un Austrumeiropas valstīs). Pirmā vieta no šī reģiona, kas tika iekļauta Pasaules Mantojumu sarastā bija Polijas vietas/objekti — Krakovas vēsturiskais centrs un Veličkas sāls raktuves 1978. gadā UNESCO komijas 2. sesijas laikā. Katru gadu, UNESCO Pasaules mantojuma komiteja var ierakstīt jaunu vietu iekļaušanu sarakstā, vai iepriekš iekļauto vietu svītrošanu no saraksta, ja tās vairs neatbilst kritērijiem. Izvēles pamatā ir 10 kritēriji: 6 kultūras mantojuma (i-vi) un 4 dabas mantojuma (vii-x) kritēriji. Dažas vietas/objekti, kas apzīmēti "jaukta tipa vietas," gan kultūras un dabas mantojums.
Kurjers (2020. gada filma)
"Kurjers" (en) ir 2020. gada Apvienotās Karalistes un ASV vēsturiska spiegu filma, kuras režisors ir Dominiks Kuks. Filmā galvenās lomas atveido Benedikts Kamberbačs, Merabs Ninidze, Reičela Brosnahena, Džesija Baklija un Enguss Raits.
Filma stāsta par britu uzņēmēju Grevilu Veinu, kuru savervē Slepenais izlūkošanas dienests, lai piegādātu ziņas no padomju spiega Oļega Penkovska.
Filmas "Kurjers" pirmizrāde notika Sandensas kinofestivālā ar nosaukumu Ironbark. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.
Labrīt, Vjetnama
"Labrīt, Vjetnama" (en) ir 1987. gada ASV drāma, kuras režisors ir Berijs Levinsons. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss un Forests Vaitekers. Filmas pirmizrāde notika.
Filmas galvenā varoņa tēls veidots, balstoties uz reālu personu Adrianu Kronaueru (1938—2018), kas būdams ASV Gaisa spēku kareivis, Vjetnamas kara laikā dienēja Saigonā. Viņš vadīja radioraidījumu, darbojoties kā radio dīdžejs. Adrianu Kronaueru filmā attēlo Robins Viljamss. Par šo lomu viņš saņēma Zelta globusa balvu, kā arī nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai un BAFTA kino balvai kā labākais aktieris. Viņu apbalvoja arī ar Grammy balvu par labāko komēdijas ierakstu.
Pēc filmas sižeta, 1965. gadā radio dīdžejs Adrians Kronauers sāk strādāt ASV armijas dienesta radio stacijā Vjetnamā.
Andas iela (Rīga)
Andas iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Berģu ielu un beidzas strupceļā pie. Kopējais ielas garums ir 170 metri un tai nav ne seguma, ne apbūves. Izveidota 2016. gadā un ir viena no apkaimes jaunākajām ielām. Nosaukta par godu Raiņa lugas "Pūt, vējiņi" varonei.
Ielu savienojumi
Andas iela ir savienota ar šādām ielām:
Bikšainais klijāns
Bikšainais klijāns (Buteo lagopus) ir liels vanagu dzimtas (Accipitridae) plēsīgais putns, kuram ir 3 vai 4 pasugas. Tas ligzdo Eirāzijas un Ziemeļamerikas arktiskajos un subarktiskajos reģionos, bet ziemot dodas nedaudz uz dienvidiem — mērenajā joslā.
Izplatība
Bikšainajam klijānam ir cirkumpolāra izplatība, un tā ir vienīgā klijānu ģints suga, kas mājo gan Eirāzijā, gan Ziemeļamerikā. Bikšainais klijāns ligzdo Eirāzijas un Ziemeļamerikas tundrā un taigā: Norvēģijas, Zviedrijas, Somijas, Krievijas, Aļaskas un Kanādas ziemeļos, starp 61° un 76° ziemeļu paralēlēm. Eiropas ligzdotāji ziemot ceļo uz Centrāleiropu un Austrumeiropu, Āzijas ligzdotāji uz Āzijas mēreno joslu, bet Ziemeļamerikas bikšainie klijāni ziemo ASV centrālajā daļā.
Izskats
Bikšainais klijāns ir samērā liels plēsīgais putns. Tā ķermeņa garums ir 45–63 cm, spārnu izplētums 120–153 cm, svars tēviņam 600—1377 g, mātītei 783—1660 g. Kā jau tas raksturīgi plēsīgajiem putniem, mātītes ir izteikti lielākas nekā tēviņi. Putniem svars visu gadu nav vienādi liels — vasaras periodā līdz ziemai tas pieaug. Tēviņiem pavasarī vidējā masa ir 822 g, bet rudenī 1027 g, toties mātītes pavasarī vidēji sver 1080 g, rudenī 1278 g. Salīdzinot ar pārējām klijānu ģints sugām, bikšainais klijāns plašajā ģintī ir sestais smagākais, piektais lielākais un ceturtais, salīdzinot spārnu garumu. Kad putns sēž ar salocītiem spārniem, to gali ir garāki sniedzas tālāk par asti.
Bikšainā klijāna apspalvojums atkarībā no pasugas var būt nedaudz tumšāks vai gaišāks. Kopumā tas ir tumši brūns ar gaišāk brūnu raibumojumu. Uz vēdera tam ir plata, tumši brūna josla, kas lidojumā kontrastē ar gaišākajām krūtīm un baltajām spārnu apakšām. Uz astes spalvām galos ir viena vai divas tumšas joslas, pati aste un zemaste balta. Kājas atbilstoši sugas nosaukumam apspalvotas līdz nagiem, radot iespaidu par biksēm. Nagi ir salīdzinoši nelieli, kas atspoguļo šīs sugas medību ieradumu, medīt nelielus dzīvniekus. Bikšanajam klijānam ir ļoti raksturīga plivināšanās uz vietas, kad putns ilgstoši atrodas vienā punktā, ātri vicinot spārnus. Šāds ieradums ir novērots tikai vēl ļoti atšķirīgajam zivjērglim.
Uzvedība
Lai arī bikšainajiem klijāniem ir teritorija, tomēr tie nav pārāk agresīvi. Peļu klijānu ziemošanas teritorijās tas tomēr aktīvi padzen. Nav zināms, cik lielu teritoriju bikšainais klijāns aizņem vasaras periodā, bet ziemā tā ir 10–15 km² liela.
Barība
Bikšainais klijāns galvenokārt medī nelielus zīdītājus (lemingus, strupastes, peles, žurkas, gerbilus, svilpējzaķus), kas sastāda 62—98% no visas apēstās barības. Turklāt lemingi un strupastes ir visiecienītākā barība, 80—90% no visiem nomedītajiem zīdītājiem. Nākamais iecienītākais medījums pēc mazajiem zīdītājiem ir dažādi nelieli zvirbuļveidīgie putni (sniedzes, Lapzemes stērstes u.c.), lai gan bikšainais klijāns medī arī lielākus putnus, piemēram, baltirbes, pīles, baložus un dažādus bridējputnus. Visbiežāk tiek medīti jaunie putni, īpaši tie, kas tikko sākuši lidot. Ja klijānam pietrūkst mazo zīdītāju, tas medī arī lielākus zīdītājus, trušus ieskaitot. Tā upuris var svērt 6,5—2600 gramus. Bikšainie klijāni mēdz zagt medījumu viens no otra, kā arī no citiem plēsīgajiem putniem.
Bikšainais klijāns medī gaišajā diennakts laikā. Tas uzbrūk vai nu no novērošanas punkta, kādas augstākas vietas, vai no gaisa.
Ligzdošana
Lizgdošanas areāls bikšainajam klijānam ir plašs, atklāts un bez mežiem. Dzimumbriedumu bikšainie klijāni sasniedz divu gadu vecumā, un tie veido monogāmus pārus uz vienu sezonu. Atkarībā no sniega daudzuma, ligzdošanas vietās putni ierodas aprīlī vai maijā. Ligzda tie iekārtota uzreiz pēc ierašanās ligzdošanas vietā, izvēloties kādu klinti vai akmeņu krāvumu. Vietu ligzdai izvēlas tēviņš, viņš gādā celtniecības materiālu, bet būvē mātīte. Ligzdas pabeigšanai putniem ir vajadzīgas 3—4 nedēļas. Ligzda tiek būvēta no dažādiem sprunguļiem, zariņiem, grīšļiem, zāles, ziemeļbriežu kauliem un oderēta ar spalvām. Tās lielums ir apmēram 60–90 cm diametrā un 25—60 augstumā.
Dējumā ir 1—7 gaišas, brūni raibumotas olas, visbiežāk 3—5. Pamatkrāsa var būt ļoti dažāda: netīri balta, gaiši zaļa vai zila. Inkubācijas periods ilgst apmēram 31 dienu. Perē tikai mātīte, bet tēviņš viņu baro. Pēc izšķilšanās par putnēniem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni sāk lidot 35—45 dienu vecumā, jaunajiem tēviņiem izlidojot nedēļu ātrāk kā mātītēm. Vecāki turpina jaunos putnus barot vēl 2—4 nedēļas pēc tam, kad tie ir pametuši ligzdu. Bikšainais klijāns savvaļā dzīvo līdz 18 gadiem.
Sistemātika
Bikšainajam klijānam ir 3 vai 4 pasugas:
Daļa sistemātiķu izdala arī ceturto pasugu —
Lipski
Lipski var būt:
Burhards fon Etingens
Burhards fon Etingens (, dzimis, miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes zirgkopības speciālists.
Plauži (Višķu pagasts)
Plauži ir ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 236 km attālumā no Rīgas.
Livonijas savienības līgums
Livonijas savienības līgums ir 1435. gada 4. decembrī Livonijas landtāgā Valkā parakstīts savienības līgums jeb "vienu draudzīga vienošanās" (eiine fruntliche eyntracht) starp visiem Livonijas Konfederācijas partneriem (Livonijas ordeni, Rīgas, Kurzemes, Tērbatas, Sāmsalas-Vīkas un Tallinas bīskapiem un to vasaļiem, Rīgas, Tallinas un Tērbatas rātēm) par kopīgu militāru sadarbību.
Priekšvēsture
1243. gada 1. oktobrī Rīgā Rīgas bīskaps Nikolajs, Tērbatas bīskaps Hermanis un Sāmsalas bīskaps Heinrihs, kā arī Vācu ordeņa vicemestrs Livonijā, Igaunijā un Vironijā Andrejs, uzskatīdami sevi par vienu [politisku] ķermeni ar Romas pāvestu kā galvu, noslēdza pirmo Livonijas Konfederācijas līgumu. Ap 1420. gadu Rīgas arhibīskaps Johans VI Ambundi sasauca pirmo zināmo Livonijas landtāgu - Livonijas valstu pārstāvju kopsapulci, kurā risināja visām valstīm kopīgos jautājumus ārpolitikā vai savstarpējās attiecībās. 1435. gada 1. septembrī Livonijas ordenis tika smagi sakauts Pabaiskas kaujā un bija spiests meklēts ciešāku sadarbību Livonijas ietvaros.
Līguma saturs
Līgums juridiski noformēja Livonijas Konfederācijas subjektu savstarpējās attiecības. Līgums bija uz 6 gadiem noslēgta militāra un politiska savienība, ko vēlāk arvien pagarināja.
Svarīgākie līguma principi bija:
Reimons Vitindeils
Reimons Vitindeils (en; dzimis, miris ) bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Vitindeils bija Lielbritānijas regbija komandas (Moseley Wanderers) spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu.
Arī viņa brālis, Klods Vitindeils, startēja šajā pašā komandā un izcīnīja sudraba medaļu.
Ariozo
Ariozo (it — 'līdzīgs ārijai') ir ārijas paveids ar mazāku apmēru un brīvāku formu, tuvs rečitatīvam.
Ievērojamākas ariozo:
Verdena (nozīmju atdalīšana)
Verdena (fr) var būt:
Žaugupe
Žaugupe ir Pārkūnu ezera pieteka Balvu novadā Balvu pilsētas austrumu pievārtē.
Izteka - uz dienvidoem no Balviem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Pārkūnu ezera dienvidu krastā uz ziemeļiem no Līču ielas. Upes krastos atrodas Žaugupes ciems un šeit to šķērso valsts autoceļš P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).
Valdis Krisbergs
Biogrāfija
Valdis Krisbergs piedzima Rīgā. Viņa tēvs bija pūtēju orķestru diriģents Augusts Krisbergs. Slimības dēļ līdz septītajai klasei Krisbergs mācījās mājās. Pēc tam mācījies Rīgas 17. pamatskolā, tad Rīgas 53. vidusskolā, un visbeidzot Rīgas 3. vidusskolas specializētajā matemātikas un ķīmijas klasē. 1976. gadā pabeidzis Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu (tagad — Latvijas Kultūras koledža), iegūstot amatieru foto-kino studiju vadītāja specialitāti.
1970. gados Krisbergs tika sodīts par zagšanu. Viņš sodu izcieta strādājot vispārējās celtniecības trestā Liepājā. 1990. gados Krisbergs vispirms noliedza, ka būtu krimināli sodīts, taču vēlāk šo lietu nosauca par Valsts drošības komitejas (VDK) falsificētu un saistīja to ar savu disidentismu. viņš dibināja komercfirmu «Auseklītis». Tā sākotnēji sniedza fotopakalpojumus. Vēlāk uzņēmums piedāvāja aizņemties naudu, kā arī pārdeva savas akcijas, solot augstu peļņu. 1994. gada vasarā «Auseklītis» kļuva par akciju sabiedrību.
1980. gadu beigās Krisbergs iesaistījās politikā, darbojoties Latvijas Kooperatoru politiskajā savienībā. Vēlāk viņš iestājās Latvijas Liberālajā partijā, un strādāja tās valdē. 1993. gadā viņš piedalījās Latvijas Nacionālās neatkarības kustības (LNNK) ekonomiskās programmas veidošanā 5. Saeimas vēlēšanām. Kaut arī viņš nebija iestājies partijā, Krisbergs plānoja kandidēt no LNNK saraksta, taču no tā atteicās, kad kandidātu sarakstā tika iekļauts Joahims Zīgerists. Tā vietā Krisbergs kandidēja no Saimnieciskās rosības līgas saraksta, kas nepārvarēja četru procentu barjeru.
1994. gada maijā Krisbergs tika ievēlēts Rīgas domē no politiskās organizācijas «Saimnieks» saraksta. Vēlāk tajā pašā gadā bija 12 cilvēku redakcijas komisijā, kas formulēja topošās partijas programmu un politisko orientāciju. 1995. gada oktobrī ievēlēts 6. Saeimā no Demokrātiskās partijas «Saimnieks» saraksta. Īsi pirms ievēlēšanas Krisbergs aizgāja no «Auseklīša», un drīz pēc tam parādījās pirmās ziņas par uzņēmuma finanšu grūtībām.
akciju sabiedrība «Auseklītis» tika atzīta par maksātnespējīgu. Tā paša gada Krisbergs izstājās no Demokrātiskās partijas «Saimnieks» Saeimas frakcijas. Saeima izdeva Krisbergu kriminālvajāšanai, tā apturot viņa darbību parlamentā līdz kriminālvajāšanas beigām. Viņš tika izdots saistībā ar kriminālprocesu par krāpšanu lielos apmēros un finanšu datu sagrozīšanu uzņēmumā «Auseklītis». 1998. gadā Krisbergs tika notiesāts par krāpšanu lielos apmēros, un viņam tika piespriests cietumsods. 1999. gadā pirms termiņa atbrīvots. Tajā pašā gadā Krisbergs dibināja juridiskās palīdzības biroju «Eiro Temīda», un to vadīja līdz mūža galam.
Valdis Krisbergs nomira pēkšņā nāvē. Atvadu ceremonija notika Rīgas Krematorijā.
Baltais ezers (Robežnieku pagasts)
Baltais ezers (arī Baltezers, Beloje; be) ir subglaciālas izcelsmes ezers Krāslavas novada Robežnieku pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezera kopējā platība 41,3 ha, no tiem 35,3 ha Latvijā, bet 6 ha — Baltkrievijā. Krasti slīpi, lēzeni, dibens dūņains, vietām smilšains. Dienvidaustrumos gar valsts robežu notece uz Melno ezeru. Mīt rauda, asaris, līdaka, karūsa, līnis, vēži. Ziemeļu krastā divas viensētas. Ir peldvieta.
Nūkas stadions
Nūkas stadions (dk) ir stadions Grenlandes galvaspilsētā Nūkā. Tajā ir 2000 skatītāju vietas un tas ir Grenlandes futbola izlases mājvieta. 2016. gadā stadionā tika uzklāts mākslīgais zāliens. Dažkārt šeit notiek koncerti.
Jūhansons
Jūhansons (sv — 'Jūhana dēls', no personvārda Jūhans (Johan); sieviešu dzimtē Jūhansone) ir otrs izplatītākais zviedru cilmes uzvārds. Citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Džohansons (en), Juhansons (no) un Juhansens (no). Cilvēki ar šo uzvārdu:
Viktors Avotiņš
Viktors Avotiņš (dzimis ) ir latviešu publicists, dzejnieks, žurnālists un sabiedriskais darbinieks.
Izglītība un profesionālā darbība
Viktors Avotiņš ir dzimis 1947. gadā Ludzā, bērnību pavadījis Cirmas pagastā. Mācījies Suntažu vidusskolā, beidzis Rīgas Civilās aviācijas institūtu. Strādājis par inženieri programmētāju Civilās aviācijas automatizēto vadības sistēmu zinātniski-pētnieciskā institūtā Rīgā.
Avotiņš ir strādājis vairākos preses izdevumos: bijis laikraksta "Literatūra un Māksla" atbildīgais sekretārs un redaktora vietnieks, žurnāla "Daugava" atbildīgais sekretārs un galvenā redaktora vietnieks, laikraksta "Latvijas Jaunatne" redaktora vietnieks.
No 1989. līdz 1990. gadam bijis Latvijas Žurnālistu savienības valdes priekšsēdētājs; vairākus gadus Avotiņš ieņēma Rakstnieku savienības priekšsēdētāja posteni.
Bijis laikraksta "Jaunā Avīze" galvenais redaktors; no 1998. gada darbojas laikrakstā "Neatkarīgā Rīta avīze".
Politiskā darbība
1970. gados Viktors Avotiņš aktīvi darbojās komjaunatnē, bijis Rīgas pilsētas Maskavas rajona komjaunatnes otrais sekretārs.
Atmodas laikā Avotiņš bija viens no Tautas frontes idejas autoriem un organizētājiem.
1989. gadā Avotiņš tika ievēlēts PSRS Tautas deputātu kongresā no 311. Ogres vēlēšanu apgabala. Strādājis PSRS reorganizācijas komisijā.
Piedalījās arī Latvijas PSR Augstākās Padomes vēlēšanās 1990. gadā, bet ievēlēts netika.
Sebežnieki
Sebežnieki (augšzemnieku dialektā: Sebežnīki) ir ciems Alūksnes novada Malienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 7 km no pagasta centra Brenciem, 18 km no novada centra Alūksnes un 220 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V398, Sebežnieku grāvja krastā.
Lūleo
Lūleo (sv,, smj) ir pilsēta Zviedrijā, Norbotenas lēnes administratīvais centrs. Lūleo ir lielākā pilsēta Zviedrijas ziemeļos. Pilsētā dzīvo aptuveni 47 tūkstoši iedzīvotāju, bet Lūleo pašvaldībā iedzīvotāju skaits sasniedz gandrīz 76 tūkstošus.
Lūleo atrodas Botnijas līča krastā, līdz ar to tā ir nozīmīga Zviedrijas ostas pilsēta. Pēc kravu apgrozījuma tā ir septītā lielākā Zviedrijas osta.
Pleiki
Pleiki ir ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 290 km attālumā no Rīgas.
Pamošanās
"Pamošanās" (en) ir 1990. gada ASV drāma, kas balstīta uz Olivera Saksa romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisore ir Penija Māršala. Galvenās lomas filmā atveido Robins Viljamss, Roberts De Niro, Džons Hērds, Džūlija Kavnere, Penelope Anna Millere un Makss fon Sīdovs. Filmas pirmizrāde notika.
Cilvēki, kuri savulaik kļuva par encefalīta epidēmijas upuriem, nokļuvuši katatoniskā stāvoklī. Daudzus gadus vēlāk atklātas jaunas zāles, kas varētu šos cilvēkus atdzīvināt.
Bruno Martinss Indi
Bruno Martinss Indi (dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, aizsargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Eredivisie kluba AZ Alkmaar sastāvā, kas viņu īrē no Stoke City.
Bruno Martinss Indi ir dzimis Portugālē, taču viņa vecāki cēlušies no Gvinejas-Bisavas. Trīs mēnešu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlies uz Roterdamu Nīderlandē.
Augstienes iela (Rīga)
Augstienes iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Madaru ielu, pagriežas pa 90 grādiem un beidzas krustojumā ar Mākoņu ielu. Kopējais ielas garums ir 636 metri un tai nav seguma. Izveidota 1974. gadā un kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts. Ielā ir savrupmāju apbūve.
Ielu savienojumi
Augstienes iela ir savienota ar šādām ielām:
2019. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts
Kalendārs
2019. gada čempionāts norisināsies šādos datumos un vietās:
FIA Pasaules rallijkrosa čempions
a 15 čempionāta punktu zaudējums – tiesnešu lēmums
Burbulis
Burbulis var būt:
Vitālijs Ceškovskis
Vitālijs Ceškovskis (ru; Omska —  Krasnodara) bija Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1975).
Biogrāfija
No 1970. gadu sākuma līdz 1980. gadu beigām bijis viens no vadošajiem PSRS šahistiem. Divas reizes uzvarējis PSRS šaha čempionātos: 1978. gadā Tbilisi kopā ar Mihailu Tālu un 1986. gadā Kijevā. Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros. 1976. gadā Manilā Ceškovskim tikai puspunkts pietrūka, lai iekļūtu pretendentu skaitā, un viņš palika 4. vietā. Nākamajā ciklā starpzonu turnīrā Rīgā 1979. gadā Ceškovskis nospēlēja vājāk par savām iespējām un ieņēma 9. vietu.
Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis Leipcigā (1975), Dubnā (1976), Erevānā (1980), Baņa Lukā (1981), Sočos Mihaila Čigorina memoriālā (1981) un Minskā (1982). 1981. gadā ieņēmis 2. vietu Rīgas starptautiskajā šaha turnīrā. Par panākumiem turnīros FIDE 1973. gadā Ceškovskim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1975. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.
Krievijas izlases sastāvā 2 reizes (1975, 1985) uzvarējis PSRS komandu šaha čempionātā. 1982. gadā Krievijas komandas Trud sastāvā izcīnījis 1. vietu PSRS komandu šaha kausā. Divas reizes uzvarējis Eiropas komandu šaha kausā: 1984. gadā PSRS komandas Trud sastāvā, bet 1996. gadā Krievijas komandas TatTransGaz-Itil Kazan (Kazaņa) sastāvā.
Pārstāvējis PSRS komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
2000. gados aktīvi piedalījies senioru šaha turnīros. 2005. gadā izcīnījis 3. vietu Krievijas senioru šaha čempionātā, bet 2006. gadā uzvarējis šajā turnīrā. 2008. gadā kļuvis par Eiropas senioru šaha vicečempionu, bet 2009. gadā par Pasaules senioru šaha čempionāta bronzas laureātu. 2009. gadā uzavrējis Eiropas senioru šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis 2010. gadā.
Bijis pazīstams arī kā šaha treneris. Viens no viņa audzēkņiem ir bijis nākamais Pasaules čempions šahā Vladimirs Kramņiks.
2011. gada decembrī miris no sirdslēkmes ātrā šaha turnīra laikā.
Fenilketonūrija
Fenilketonūrija ir reta iedzimta vielmaiņas slimība, kam raksturīga traucēta organisma spēja fenilalanīnu pārveidot tirozīnā, izraisot fenilalanīna un fenilpirovīnogskābes uzkrāšanos audos, kas var izraisīt smadzeņu bojājumus vai galējā gadījumā pat plānprātību.
Niko Šulcs
Sasniegumi
Hertha
Borussia Dortmund
Heiko Herlihs
Heiko Herlihs (de; dzimis Manheimā) ir vācu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, aizvadījis piecas spēles Vācijas futbola izlasē. Bijis Vācijas Bundeslīgas klubu Leverkūzenes "Bayer" un FC Augsburg galvenais treneris.
Futbolista karjera
Spēlētāja karjeras laikā aizvadījis 258 spēles Bundeslīgā, pārstāvējis klubus Leverkūzenes "Bayer", Menhengladbahas "Borussia" un Dortmundes "Borussia". 1994.—1995. gada sezonā guva 20 vārtus Bundeslīgā un kopā ar Mario Basleru kļuva par sezonas labāko vārtu guvēju. Dortmundes "Borussia" sastāvā divreiz kļuvis par Vācijas čempionu — 1996. un 2002. gadā. 1997. gadā kļuva par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju un Starpkontinentālā kausa ieguvēju. Ar Leverkūzenes "Bayer" 1993. gadā uzvarēja Vācijas kausa izcīņā. Šādu pašu panākumu guva arī Menhengladbahas "Borussia" sastāvā 1995. gadā.
Vācijas izlasē debitēja pret Gruziju 1996. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā. Tā paša gada 26. aprīlī pret Velsu guva savus vienīgos vārtus izlasē. Kopumā izlases rindās aizvadīja piecas spēles.
Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām sāka strādāt par jauniešu komandas treneri Dortmundes "Borussia". Vēlāk vadīja Vācijas U-17 un U-19 izlases. 2007. gada FIFA U-17 Pasaules kausā aizveda komandu līdz bronzas medaļām. 2009. gadā kļuva par VfL Bochum galveno treneri, taču nostrādāja klubā tikai līdz 2010. gada aprīlim. 2011.—2012. gada sezonā vadīja SpVgg Unterhaching, bet no 2013. līdz 2015. gadam strādāja ar Minhenes "Bayern" U-17 komandu.
2015. gada decembrī kļuva par Jahn Regensburg galveno treneri. 2015.—2016. gada sezonā ar to iekļuva Vācijas 3. līgā, bet nākamajā sezonā izcīnīja ceļazīmi uz 2. Bundeslīgu. Pēc šī sasnieguma parakstīja līgumu ar Bundeslīgas klubu Leverkūzenes "Bayer", kļūstot par tā galveno treneri. Tomēr ar to īpašus panākumus neguva un 2018. gada decembrī amatu atstāja. 2020. gada martā kļuva par FC Augsburg galveno treneri. 2021. gada 26. aprīlī tika atbrīvots no amata.
Johans Frīdrihs fon Mēdems
Johans Frīdrihs fon Mēdems (Johann Friedrich von Medem, 1722—1785) bija ievērojams Kurzemes un Zemgales hercogistes muižnieks un politiķis.
Dzīvesgājums
Dzimis 1722. gada 16. septembrī Vilces muižas (Wilzen und Kahrenbeck) īpašnieka Georga Kristapa Mēdema (1684-1746) un viņa sieavs Sibillas Šarlotes, dzimušas Knigges, ģimenē. Studēja Jēnas un Kēnigsbergas universitātēs. Iestājās Polijas-Lietuvas kopvalsts armijā kā rotmistrs, pēc tam kļuva par Polijas karaļa un Saksijas kūrfirsta Augusta III kambarkungu. Bija Ašmenas (Ашмяны) stārasts un Staņislava ordeņa kavalieris.
Piedalījās Krievu—turku karā (1768—1774), komandēja Mazdokas robežlīnijas karspēka vienības, 1773. gadā paaugstināts par ģenerālporučiku.
Pēc viņa meitas Dorotejas laulībām ar hercogu Pēteri 1779. gadā viņam piešķīra Svētās Romas impērijas grāfa titulu, un viņš kļuva par dedzīgu Bīronu dzimtas interešu aizstāvi. Miris 1785. gada 4. augustā Jelgavā.
Muižas
Elejas muižas (Elley, no 1753), Remtes muižas (Remten, no 1766), Kapeļu pusmuižas (Cappeln, no 1766), Viesatas muižas (Weesahten, no 1766), Vecauces muižas (Alt-Autz, no 1768), Vidusmuižas (Middelhof) un Galamuižas (Endenhof, no 1768) īpašnieks, Mežotnes muižas (Mesohten) nomnieks.
1753. gadā Johans Frīdrihs fon Mēdems par 135 000 florīnu muižu nopirka Elejas muižu un vēlīnā rokoko stilā uzcēla jaunu kungu māju, tomēr viņa galvenā rezidence atradās 1768. gadā nopirktajā Vecauces muižā.
Lipski (Grāveru pagasts)
Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V610.
XI Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki
XI Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki bija Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kas norisinājās Rīgā no līdz. Tajos piedalījās 37 890 dalībnieki. Par svētku logo konkursa kārtībā no 132 iesniegtajiem darbiem tika izvēlēts mākslinieces Elīnas Eleres zīmētais gailis. Šajos svētkos pirmo reizi piedalījās bērni ar īpašām vajadzībām, kā arī - diasporas pārstāvji no citām valstīm. Visvairāk skatītājus un dalībniekus pulcēja: deju lielkoncerts "Līdz varavīksnei tikt", pūtēju orķestru lielkoncerts "Taures sauc", svētku gājiens "ābēcēdē...ūvēzēžē" un noslēguma koncerts "Manā dziesmā Tu ...". Noslēguma koncerta apvienoto koru virsdiriģenti bija K. Ādamsons, G. Ceplenieks, goda virsdiriģents J. Erenštreits, E. Grāvītis, M. Klišāns, A. Platpers, M. Sirmais, R. Vanags un E. Vītols. Pūtēju orķestru virsdiriģenti: A. Muižnieks, J. Smilga, H. Bārzdiņš un A. Celms. Deju svētku virsvadītāji: D. Adviljone, G. Baumanis, A. Daņiļevičs, J. Ērglis, T. Ludborža, I. Mažāne, I. Mistre, I. Ozoliņa, I. Pētersone-Lazdāne, I. Pulmane un J. Purviņš. Deju kolektīvu goda virsvadītāji: T. Aruma, I. Dimante, I. Freiberga, I. Filipsone, O. Freiberga, O. Lamass, L. Lūse, J. Nurka, I. Saulīte, R. Spalva un B. Šteina.
Lāšs Helge Birkelanns
Lāšs Helge Birkelanns (no; dzimis ) ir norvēģu biatlonists.
Piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, kur uzcīnījis sudraba medaļu stafetē.
Pasaules kausa sacensībās startē kopš 2011.—2012. gada sezonas, izcīnījis vairākas godalgotās vietas stafetēs. 2014. gada Eiropas čempionātā Nove Mesto uzvarējis sprintā. Pasaules čempionātos piedalās kopš 2012. gada, līdz šim labākais sasniegums ir 9. vieta 20 kilometru individuālajā distancē 2017. gadā Hohfilcenē.
Mazais Klauces ezers
Mazais Klauces ezers, arī Aizkārkļu ezers, Klauces 2 ezers, Klauces ezers, ir ezers Jēkabpils novada Elkšņu pagasta ziemeļaustrumu daļā, Klauces ciema dienvidaustrumu pusē.
Caurteces ezers, atrodas uz Klauces upes. Ietek arī divi strauti. Dibena gultne smilšaina un dūņaina. Krasti stāvi, slīpi un zemi. Konstatētas 4 zivju sugas: līdaka, asaris, rauda, plaudis. Ezera krastos atrodas dzīvojamā māja, pie ezera ierīkota peldvieta.
Dženifere Toda
Dženifere Toda (en) ir amerikāņu kinoproducente. Pēc vadošā amata atstāšanas uzņēmumā Mark Gordon Company, viņa pieņēma direktores amata darba piedāvājumu uzņēmumā Pearl Street Films, kas ir aktieru Bena Aflena un Meta Deimona producentu kompānija.
Karjera
Tāpat Toda ir arī producējusi Džūlijas Teimores filmu "Pāri Visumam" (Across the Universe), ar Evanu Reičelu Vudu un Džimu Stērdžesu galvenajās lomās, kā arī Grifina Dana filmu "Gadījuma vīrs" (The Accidental Husband) ar Umu Tūrmani, Kolinu Fērtu un Džefriju Dīnu Morganu galvenajās lomās. 2010. gadā Toda kopā ar Ričardu Zanuku producēja Tima Bērtona filmu "Alise Brīnumzemē" ar Helēnu Bonemu Kārteri, Annu Hetaveju, Miju Vašikovsku un Džoniju Depu galvenajās lomās.
Toda ir Kino mākslas un zinātnes akadēmijas, kā arī Televīzijas mākslas un zinātnes akadēmijas locekle.
Privātā dzīve
Dženiferai Todai kopā ar vīru aktieri Krisu Mesinu ir divi bērni.
Apbalvojumi un nominācijas
Toda tika izvirzīta Emmy balvai par HBO televīzijas filmas If These Walls Could Talk 2 producēšanu, un ieguva Lucy balvu nominācijā "Sieviete kinoindustrijā".
"Memento" tika nominēta 74. Kinoakadēmijas balvai divās nominācijās un ieguva trīs Independent Spirit balvas
"Pāri Visumam" (Across the Universe) tika nominēta 80. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie kostīmi", un izvirzīta divām Zelta globusa balvām.
Frēnsiss Vilsons
Frēnsiss Henrijs "Frenks" Vilsons (en; dzimis, miris nav zināms) bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Vilsons bija Lielbritānijas regbija komandas (Moseley Wanderers) spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu.
Arī viņa brālis, Reimons Vitindeils, startēja šajā pašā komandā un izcīnīja sudraba medaļu.
Oņiščuks
Oņiščuks (uk; sieviešu dzimtē Oņiščuka) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
1993. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā
1993. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika šķirti: vīrieši brīvajā cīņā un grieķu-romiešu cīņā sacentās 1993. gada maija pirmajā pusē Stambulā (Turcija), sievietes brīvajā cīņā 1993. gada maija beigās Ivanovā (Krievija).
Plenčova
Plenčova (arī Pļeņčeva) ir ciems Bērziņu pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 283 km attālumā no Rīgas.
Greiems
Greiems var būt:
KF Kosova Prishtinë
KF Kosova Prishtinë (sq) ir Kosovas futbola klubs no Prištinas, kas šobrīd spēlē Kosovas 2. līgā.
Adams Evalds Felkerzambs
Adams Evalds Felkerzambs (pl; dzimis, miris ) bija Žečpospolitas valsts darbinieks no Felkerzāmu dzimtas, pēdējais Inflantijas vaivads no 1790. līdz 1794. gadam, karaļa Staņislava Poņatovska kambarsulainis. Pirms vaivada pienākumu pildīšanas bija Vitebskas kastelāns no 1787. līdz 1790. gadam. Piedalījās Četrgadu Sejma (1788 - 1792) darbā.
Desmitais upuris
"Desmitais upuris" (it) ir 1965. gada Itālijas un Francijas zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Elio Petri. Filmā galvenās lomas atveido Marčello Mastrojanni, Urzula Andresa, Elsa Martinelli un Salvo Randone. Filma balstīta uz Roberta Šeklija īso stāstu Seventh Victim.
Filmas darbība norisinās 2079. gadā pēc Trešā pasaules kara un stāsta par valdības atbalstītu programmu The Big Hunt, kurā "mednieki" un "upuri" piedalās divu cilvēku cīņā līdz nāvei. Filma koncentrējas uz diviem sacensību dalībniekiem Karolīnu un Marčello, kuriem ir iedalītas mednieka un upura lomas un kuri iemīlas viens otrā. Gluži kā citas Petri filmas, "Desmitais upuris" ir politiska un sociāla satīra.
Filmas "Desmitais upuris" pirmizrāde notika. Filma neguva finansiālus panākumus un kritiķu atzinību. Tomēr laika gaitā tā ir ieguvusi kulta filmas statusu. "Desmitais upuris" ietekmējis vairākas citas filmas, kā, piemēram, Death Race 2000 (1975), "Skrienošais cilvēks" (The Running Man, 1987) un "Ostins Pauerss" (Austin Powers) filmu sēriju, kā arī filmu sēriju "Bada spēles".
Džovanni Reina
Džovanni Reina (en, dzimis Sanderlendā, Anglijā) ir ASV futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Reina pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Dortmundes "Borussia".
Džovanni Reinas tēvs ir ilgu karjeru nospēlējušais ASV futbolists Klaudio Reina.
Marselo Galjardo
Marselo Daniels Galjardo (es, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2014. gada Galjardo ir Argentīnas kluba River Plate galvenais treneris.
Savu karjeru Galjardo sāka River Plate komandā, kur viņš debitēja 17 gadu vecumā. Pēc sešiem gadiem Argentīnas komandā viņš tika pārdots uz Ligue 1 komandu AS Monaco. 2000. gadā viņš tika atzīts par Francijas līgas gada futbolistu. 2003. gadā atgriezies River Plate, bet pēc trīs gadiem pievienojies Paris Saint-Germain. Vēlāk sekoja neilgs laiks D.C. United un River Plate komandās, līdz 2011. gadā Galjardo savu karjeru noslēdza Urugvajas komandā Nacional.
Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā.
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Divus gadus vadījis Urugvajas komandu Nacional. 2014. gadā kļuvis par Argentīnas kluba River Plate galveno treneri. 2015. un 2018. gadā ar komandu izcīnījis Copa Libertadores. Viņš tiek uzskatīts par vienu no River Plate visu laiku veiksmīgākajiem treneriem.
Spēlētāja karjera
River Plate
Monaco
Paris Saint-Germain
Nacional
Individuālie sasniegumi
Trenera karjera
Nacional
River Plate
Zēģeles iela
Zēģeles iela ir iela Jūrmalā, Stirnuraga apkaimē. Zēģeles iela sākas krustojumā ar Vikingu ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 290 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zēģeles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Golgāta
Golgāta (de, cēlies no el, arc — ‘galvaskauss; pakalns, kas apaļš kā galvaskauss’) saskaņā ar evaņģēlijiem ir pakalns Jeruzalemes tuvumā, vieta, kur Jēzus Kristus tika sists krustā. Bībelē Golgāta tiek tulkota kā ‘pieres vieta’. Tikusi uzskatīta par pasaules sakrālo centru.
Atrodas Jeruzalemes piepilsētas dārzu un kapeņu rajonā aiz pilsētas mūriem, kas viduslaiku ikonogrāfijā attēloti krustā sišanas ainas formā. Dažās kristiešu un ebreju tradīcijās Golgāta tiek saistīta ar Ādama galvaskausa atrašanās vietu.
Acīmredzot atradusies netālu no ceļa un kapa, kur Jēzus Kristus ticis apglabāts. Precīza Golgātas atrašanās vieta nav zināma, liela daļa pētnieku uzskata, ka tā atrodas zem mūsdienu Svētā kapa baznīcas.
Pārnestā nozīmē Golgāta nozīmē moku vietu, lielas ciešanas.
Verdena
Verdena (fr, no la — ‘spēcīgs cietoksnis’) ir neliela pilsēta Lotringā, Francijas ziemeļaustrumos, kas novietojusies upes — Māsas krastos.
Pilsētas kopējā platība ir 31 km², iedzīvotāju skaits — 19 tūkstoši. Verdena ir Verdenas apgabala, kas ietilpst Mēzas departamentā, lielākā pilsēta. Ar citām pilsētām to savieno autoceļi un dzelzceļš, pilsētā atrodas dzelzceļa stacija. Verdenā ir saglabājušās cietokšņa paliekas, tomēr visa pilsētas vēsturiskā daļa gājusi bojā Pirmā pasaules kara laikā. Pilsētā un tās apkārtnē atrodas vairāki militārie memoriāli.
Vēsture
Pilsētas dibinātāji bija galli, kas šeit izveidoja cietoksni, no kā radies tās nosaukums. Vēlāk šeit bijis romiešu cietoksnis, no 4. gadsimta Verdenas bīskapa rezidence. Verdenā 843. gadā tika noslēgts Verdenas līgums, ar kuru tika sadalīta Franku impērija. Verdena iekļāvās Lotringas valstī, savukārt 880. gadā iekļauta Austrumfranku karalistē. Saskaņā ar Vestfālenes miera līgumu tā kļuva par Francijas daļu.
Artūrs Jakovļevs
Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs. Visās trijās Olimpiskajās spēlēs startējis 100 m tauriņstila distancē. Augstāko vietu sasniedzis 1992. gadā Barselonā (33. vieta), pēc četriem gadiem ieņēmis 49. vietu, savukārt savās trešajās Olimpiskajās spēlēs 33 gadu vecumā ierindojies 56. vietā.
Verdena
Vēsture
Pirmā pasaules kara laikā šeit no 1916. gada februāra līdz decembrim norisinājās Verdenas kauja, kas bija viena no lielākajām kaujām šī kara vēsturē — nogalināto skaits pārsniedza ceturtdaļmiljonu un aptuveni pusmiljons tika ievainoti. Karadarbības rezultātā pilsēta lielā mērā tika sagrauta. Saistībā ar Verdenas kauju pilsēta ir apbalvota ar 26 ordeņiem, tajā skaitā Lāčplēša Kara ordeņa III šķiru.