cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ABLV Bank
Vēsture
1995. gadā uzņēmuma akcionāru valdē notika izmaiņas - par bankas jaunajiem akcionāriem kļuva Ernests Bernis un Oļegs Fiļs. Aizkraukles Banka uzsāka savas darbības paplašināšanu, un atvēra filiāli Rīgā. Turpmākajos gados finanšu iestāde popularizēja savu piedāvāto produktu atpazīstamību ārvalstu klientu vidū, īpaši populāri bija naudas pārskaitījumi.
2002. gadā tika izveidota preču zīme AB.LV. Divus gadus vēlāk tika uzsākta otra pakalpojumu līnija — finanšu investīciju vadība, tika dibināti meitas uzņēmumi ABLV Asset Management (veica darījumus ar investīcijām) un ABLV Capital Markets (sniedza brokeru pakalpojumus). 2006. gadā tika izveidots nodibinājums ABLV Charitable Foundation ar mērķi atbalstīt laikmetīgo mākslu, bērnu, jauniešu, izglītības un pilsoniskās sabiedrības attīstību. 2008. gadā tika mainīta uzņēmuma darbības stratēģija, turpmāk uzsvaru liekot uz individuāli katra klienta vajadzībām veidotiem piedāvājumiem. 2009. gadā pakalpojumu klāstā parādījās konsultācijas par aktīvu aizsardzību un strukturēšanu.
2011. gadā Aizkraukles banka mainīja nosaukumu uz ABLV Bank, kas bija daļa no 2008. gadā pieņemtās bankas attīstības stratēģijas, orientējoties uz plašāku ienākšanu Austrumeiropas tirgos. 2014. gadā, Latvijai pievienojoties Eirozonai, ABLV Bank, sadarbībā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisiju (FKTK), tika pakļauta Eiropas Centrālās bankas vienotajam uzraudzības mehānismam.
Likvidēšana
ASV Finanšu ministrijas Finanšu noziegumu apkarošanas institūcija rosināja noteikt sankcijas ABLV Bank. Latvijā reģistrētā finanšu iestāde esot organizējusi dažādas naudas atmazgāšanas shēmas, kā rezultātā finansēta Ziemeļkorejas ballistisko raķešu programma un arī nelegālās aktivitātes Azerbaidžānā, Krievijā un Ukrainā. Bankas pārstāvji minētos apgalvojumus nosauca par nepatiesiem.
Pret banku vērsto apsūdzību dēļ no tās strauji aizplūda noguldījumi. Naktī uz 24. februāri Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) pieņēma lēmumu, ka ABLV Bank ir iestājusies noguldījumu nepieejamība. Eiropas Centrālā banka (ECB) paziņoja, ka ABLV Bank tiks likvidēta, un tās glābšana nav sabiedrības interesēs. ABLV Bank ārkārtas akcionāru pilnsapulce pieņēma lēmumu par likvidēšanos. 2021. gada 12. martā ABLV Bank parakstīja līgumu ar "Citadele" banka par hipotekārā kredītportfeļa lielākās daļas pārdošanu 170 miljonu eiro apmērā. Šo darījumu 19. maijā atļāva Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padome.
2022. gada 21. jūlijā LR Prokuratūra nodeva tiesai krimināllietu, kurā apsūdzēti "ABLV Bank" darbinieki Ernests Bernis, Vadims Reinfelds, Aleksandrs Pāže, Igors Rogovs un Kaspars Dreimanis par noziedzīgi iegūtu 2,1 miljardu eiro legalizēšanu.
Krievijas—Ukrainas—NATO krīze (2021—2023)
Krievijas prasības NATO
Savukārt 7. pantā bija minēts, ka: "Dalībnieki, kas ir Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstis, atsakās no jebkādām militārām darbībām Ukrainas teritorijā, kā arī citās Austrumeiropas, Aizkaukāza un Centrālāzijas valstīs."
2022. gada 26. janvārī ASV un NATO vadība pavēstīja, ka ir iesniegta rakstiska atbilde uz Krievijas prasībām. ASV valsts sekretārs Entonijs Blinkens uzsvēra, ka ASV negrasās piekāpties jautājumos, kas saistīti ar NATO sabiedroto un Ukrainas drošību. Savukārt 17. februārī Krievijas Federācijas Ārlietu ministrija publiskoja savu atbildi ASV.
Konflikta eskalācija Donbasā
2022. gada 15. februārī Krievijas Valsts dome ar 351 balsi par un 16 balsīm pret atbalstīja aicinājumu Krievijas prezidentam Putinam atzīt Doneckas (DTR) un Luhanskas tautas republikas (LTR). 17. februārī pastiprinājās apšaudes uz separātistu kontrolētās teritorijas robežas. NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs paziņoja, ka vairākas pazīmes liecinot, ka Krievija mēģina radīt ieganstu, lai sāktu jaunu bruņotu uzbrukumu Ukrainai.
18. februārī Ukrainas izlūkdienests paziņoja, ka prokrieviskie spēki Donbasā mīnē infrastruktūras objektus, lai tos uzspridzinātu un apsūdzētu Ukrainu teroraktos. Tajā pašā dienā Luhanskā un Doneckā notika sprādzieni, aģentūra RIA Novosti pavēstīja, ka Rostovas apgabals plāno uzņemt līdz 900 000 bēgļu no Donbasa. Savukārt 19. februārī Krievijas mediji vēstīja, ka Ukrainas drošības spēki plāno ofensīvu Donbasā, ka netālu no Krievijas-Ukrainas robežas, Rostovas apgabalā, eksplodējuši divi Ukrainas spēku raidīti šāviņi.
21. februārī separātistu līderi aicināja Krievijas prezidentu Putinu atzīt DTR un LTR neatkarību, tajā pašā dienā Krievijas prezidents Putins parakstīja šādu dekrētu. Eiropas Komisijas prezidente Urzula fon der Leiena paziņoja, ka Putina lēmums atzīt separātistu teritorijas ir rupjš starptautisko tiesību pārkāpums, kas apdraud Ukrainas teritoriālo vienotību un Minskas vienošanos par pamieru.
21. februārī ASV valdība izsludināja ekonomiskas sankcijas pret DTR un LTR. 22. februārī par sankcijām pret Krieviju otrdien paziņoja arī Lielbritānijas premjers Džonsons, nosakot sankcijas pret piecām Krievijas bankām ("Rossija", "Promsvjazjbank", "Genbank", "Industriaļnij sberegateļnij bank" un "Černomorskij bank rekonstrukcii i razvitija"). Vācijas kanclers Olafs Šolcs paziņoja par gāzesvada "Nord Stream 2" sertifikācijas apturēšanu.
Krievijas karaspēka uzbrukums
24. februārī Vladimirs Putins pavēstīja, ka Krievijas Federācija ir sākusi militāru operāciju Ukrainā un aicināja Ukrainas armiju nolikt ieročus. Drīz pēc tam Krievijas karaspēks sāka masīvu uzbrukumu Doneckas un Luhanskas apgabalos un raķešu uzbrukumus Ukrainas militārās infrastruktūras objektiem Kijivā, Harkivā, Odesā un citur.
ANO ģenerālsekretārs Guterrešs nosodīja Krievijas militāro iebrukumu Ukrainā un vērsās pie Krievijas prezidenta Putina ar aicinājumu izvest savu karaspēku no Ukrainas teritorijas. Ķīnas Ārlietu ministrija atturējās nosaukt Krievijas militāro operāciju par iebrukumu un norādīja Krievijas ārlietu ministram, ka tā saprot Maskavas "saprātīgās bažas par drošības jautājumiem" Ukrainā.
Eiropas Savienība
24. februārī Eiropas Savienība vienojās par jaunām sankcijām pret Krieviju par iebrukumu Ukrainā. Šīs sankcijas aptvēra finanšu sektoru, enerģētiku un transportu, dubultā pielietojuma preces (militārā un nemilitārā pielietojuma preces), kā arī eksporta kontroli un eksporta finansējumu, vīzu politiku, kā arī sarakstu ar Krievijas pilsoņiem, kuri būs pakļauti sankcijām. ES līderi arī vienojās sagatavot jaunas sankcijas pret Baltkrieviju, kuras teritorija izmantota, lai uzbruktu Ukrainai. Tomēr sankcijās neiekļāva Krievijas atslēgšanu no globālās banku transakciju sistēmas SWIFT. 27. februārī ES ārējās un drošības politikas augstais pārstāvis Žuzeps Borels paziņoja, ka Eiropas Savienības dalībvalstis vienojās atbloķēt 450 miljonus eiro dalībvalstīm, lai tās iepirktu ieročus Ukrainai. ES dalībvalstis apstiprināja aizliegumu veikt jebkādas transakcijas ar Krievijas centrālo banku.
17. jūnijā Eiropas Komisija nolēma ieteikt piešķirt Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovai.
23. novembrī Eiropas Parlaments (EP) pieņēma rezolūciju, ka Krievijas spēku pastrādātie tīšie uzbrukumi un zvērības pret civiliedzīvotājiem Ukrainā, civilās infrastruktūras iznīcināšana un citi nopietni cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi ir pielīdzināmi terora aktiem un uzskatāmi par kara noziegumiem. Ņemot to vērā, EP atzina Krieviju par valsti, kas atbalsta terorismu, un valsti, kas "izmanto terorisma līdzekļus". EP aicināja visas Eiropas Savienības dalībvalstis izstrādāt atbilstošu tiesisko regulējumu un apsvērt iespēju iekļaut Krieviju terorisma atbalstītāju valstu sarakstā.
Igaunija
Igaunijas Rīgikogu pauda atbalstu Ukrainas teritoriālajai integritātei un nosodīja Krievijas Federācijas atraisīto karu. 26. februārī Igaunijas ukraiņu organizācijas un Igaunijas pilsoniskās apvienības Tallinas Vabaduses laukumā rīkoja demonstrāciju Ukrainas atbalstam, kurā piedalījās ap 30 000 cilvēku. Igaunijas valdība nolēma slēgt gaisa telpu Krievijas aviokompāniju lidmašīnām. 25. maijā Igaunijā bija reģistrēti 39 802 Ukrainas kara bēgļi. Kopumā Igaunijas robežu bija šķērsojuši 64 148 bēgļi, no kuriem 24 346 Igauniju izmantoja kā tranzīta valsti ceļā uz citām zemēm.
4. augustā Igaunijas valdība nolēma visās publiskās vietās demontēt pieminekļus ar okupācijas varas simboliku, informējot, ka valstī ir 200–400 tādu pieminekļu. 16. augustā no Narvas pievārtes uz Igaunijas Kara muzeju pārvietoja tanku T-34 un vēl sešus padomju laika okupācijas pieminekļus. Plašas nekārtības pēc pieminekļu pārvietošanas neizcēlās, bet 17. augustā Igaunija piedzīvoja intensīvāko kiberuzbrukumu kopš 2007. gada. 12 pakalpojumatteices uzbrukumi (DDoS) bija vērsti pret dažādām valsts institūcijām vai to vietnēm, bet četri DDoS uzbrukumi pret privātā sektora organizācijām, atbildību par uzbrukumiem uzņēmās prokremliskais hakeru grupējums "Killnet".
Latvija
No 24. līdz 28. februārim Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome (NEPLP) pieņēma lēmumu pārtraukt Krievijas un Baltkrievijas televīzijas kanālu retranslāciju Latvijā.
24. februārī Latvijas Republikas Ārlietu ministrija pārtrauca izsniegt Latvijas vīzas Krievijas Federācijas pilsoņiem, izņemot gadījumos, kas saistīti ar īpašiem humāniem apsvērumiem. Apstiprināja Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas plānu aptuveni 10 000 Ukrainas bēgļu uzņemšanai un izmitināšanai.