cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arveds Švābe
Laikabiedru atmiņas
Jānis Grīns: "Švābe aptvēra Latvijas vēsturi kā ar traktora daudzlemešu arklu tā, ka tur komunistiem ar savu spīļu arkliņu atliek tikai nožēlojama rušināšanās. Švābe atļāvās dažkārt palīksmot un iedzert, bet viņa dziļākā mīlestība piederēja grāmatu skapjiem. Viņa bibliotēkā šie skapji visapkārt istabai atgādināja gara cietoksni, pareizāk — katedrāli."
Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma
Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma ir cunami brīdināšanas sistēma, kuru izveidoja Indijas okeānā pēc notikušās Indijas okeāna zemestrīces, kura izraisīja cunami vilni. Šis cunami vilnis prasīja vairāk nekā 230 000 upurus. Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma sāka darboties 2006. gada jūnijā.
Jau 20. gadsimta 60. gados ANO Starptautiskā Okeanogrāfijas komisija ierosināja izstrādāt zemestrīču brīdinājuma sistēmu Indijas okeānā, taču šī reģiona valstis ieteikumu neņēma vērā. Pirmkārt, kopš 1883. gada te nebija novērotas spēcīgas zemūdens zemestrīces. Otrkārt, lielākā daļa reģiona valstu ir trūcīgas, bet šādas sistēmas izveidošana prasītu milzīgus līdzekļus. Taču pēc Indijas okeāna zemestrīces 2004. gadā Āzijas valdības ir mācījušās no kļūdām un izveidojušas Indijas okeānā cunami brīdināšanas sistēmu.
Šī jaunizveidotā sistēma ne tikai spēj paredzēt cunami tuvošanos, bet arī nosaka viļņu bīstamības pakāpi.
Eds Belfūrs
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Belfūrs uzsāka 1988.—89. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā, kluba rindās laukumā izejot 23 spēlēs. Nākamo sezonu Eds pavadīja uz komandas soliņa, laukumā izejot vien deviņās izslēgšanas kārtas spēlēs. Jau 1990.—91. gada sezonā Belfūrs kļuva par komandas pamatvārtsargu, sezonas beigās iegūstot gan Kaldera, gan arī Vezinas balvu.
1991.—92. gada sezonā Belfūrs kopā ar komandu sasniedza Stenlija kausa finālu, kurā gan piekāpās Pitsburgas "Penguins" vienībai. Viņa treneris Čikāgā bija leģendārais Vladislavs Tretjaks. "Blackhawks" sastāvā Belfūrs spēlēja līdz pat 1996.—97. gada sezonai, kad tika aizmainīts uz Sanhosē "Sharks" vienību. Tiesa, jau nākamajā vasarā hokejists pievienojās Dalasas "Stars" rindām.
Gan 1997.—98., gan arī 1998.—99. gada sezonā "Stars" uzvarēja NHL regulārās sezonas turnīrā, taču vien 1998.—99. gada sezonā klubam kopā ar Belfūru izdevās izcīnīt Stenlija kausu.
2002. gada vasarā Belfūrs pievienojās Toronto "Maple Leafs", tās sastāvā aizvadot nākamās trīs sezonas. 2004.—05. gada sezonas NHL lokauta laikā Belfūrs nespēlēja. 2006.—07. gada sezonu hokejists aizvadīja Floridas "Panthers" rindās, taču tad pārcēlās uz Eiropu, lai nākamo sezonu aizvadītu Zviedrijas Elitsērijas kluba Leksands IF sastāvā.
Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2002. gada olimpiskajās spēlēs, kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas. Tiesa, pats Belfūrs nevienā spēlē laukumā nedevās.
2012. gada Eiropas čempionāts futbolā
2012. gada Eiropas čempionāts futbolā jeb Euro 2012 notika Polijā un Ukrainā no 2012. gada 8. jūnija līdz 1. jūlijam. Tas bija 14. Eiropas čempionāts futbolā, ko rīko UEFA. Čempiona titulu izcīnīja Spānijas izlase, izcīnot 3. titulu un pirmo reizi Eiropas čempionātu vēsturē aizstāvot savu titulu.
Šī bija pirmā reize pēc Aukstā kara beigām, kad tik liela mēroga starptautisks futbola turnīrs tiek rīkots Austrumeiropas valstīs, kurās ir ilgas futbola tradīcijas, bet nav tik labi attīstītas vietējās līgas un futbola infrastruktūra, kā tas ir Rietumeiropā. Neskaitot Harkivu un Donecku, pārējās rīkotājpilsētas ir populāri tūristu galamērķi. Taču nav zināms, vai to pieredze būs pietiekama veiksmīgai daudzo tūristu uzņemšanai, kā arī esošā transporta infrastruktūra nav pietiekami attīstīta, lai veiksmīgi nodrošinātu lielo cilvēku plūsmu starp rīkotājvalstīm gan vienas valsts, gan abu valstu ietvaros. Lai uzlabotu šo situāciju, rīkotājvalstis paredz ceļu un lielceļu paplašināšanu un modernizēšanu (piemēram, Polijas A4 autostrāde).
Stadioni
6 no 8 stadioniem ir jaunuzceltas sporta būves, pārējie abi stadioni (Poznaņā un Harkivā) tika atjaunināti, lai atbilstu UEFA standartiem. 3 stadioni atbilst UEFA visaugstākajai kategorijai. 13 izlases apmetīsies Polijā, pārējās 3 — Ukrainā. Piezīme: Skatītāju ietilpība norādīta Euro 2012 spēlēm un neatspoguļo pilnu ietilpību (kas reāli ir lielāka)
Dalībvalstis
Bija paredzēts, ka Euro 2012 piedalīsies 16 nacionālās izlases, kā tas ir bijis kopš 1996. gada. Vairākas Eiropas nacionālās futbola federācijas uzskatīja, ka komandu skaitu vajadzētu palielināt līdz 24, jo pēdējos gados ir stipri pieaudzis UEFA locekļu skaits (2006. gada aprīlī 53, salīdzinot ar 33, kas bija pirms PSRS un Dienvidslāvijas sabrukšanas). Taču 2007. gada 17. aprīlī UEFA izpildkomiteja formāli nostājās pret komandu skaita pieaugumu 2012. gadā. Analītiķi uzskatīja, ka šis lēmums var netikt īstenots, jo paplašināšanās solījumus savās kandidatūrās UEFA prezidenta vēlēšanās iekļāva gan Mišels Platinī, gan viņa sāncensis Lenarts Johansons, un vairāk nekā 40 nacionālās federācijas to atbalstītu. 2008. gada septembrī UEFA paziņoja, ka Euro 2016 čempionātā dalībvalstu skaits tiks palielināts no 16 uz 24 izlasēm.
Kvalifikācija
Kvalifikācijas spēles noritēja no 2010. gada septembra līdz 2011. gada novembrim. 51 izlase tika sadalītas 9 grupās - 6 grupas pa 6 komandām un 3 grupas pa 5 komandām. Katrā grupā komandas aizvadīja divas savstarpējāš spēles - grupu uzvarētāji kvalificējās finālturnīram. Visu grupu otro vietu ieguvēji tika izkārtoti atsevišķā tabulā - labākā komanda automātiski kvalificējās finālturnīram, bet pārējās 8 komandas izspēlēja play-off turnīru kurā noteica pēdējās 4 komandas.
Izsēšana
Finālturnīra izloze notika 2011. gada 2. decembrī Ukrainas Mākslas pilī Kijivā, Ukrainā. Izlozi vadīja Olga Freimuta un Pjotrs Sobžinskis - TV pārraižu vadītāji no abām rīkotājvalstīm. Komandas tika izsētas 4 grozos balstoties pēc UEFA izlašu koeficientiem. Kā rīkotājvalstis Polija un Ukraina (kopā ar iepriekšējiem čempioniem - Spānijas izlasi) tika izlozētas no 1. groza. Lai atvieglotu rīkotajvalstu izlašu loģistiku Polija tika ielozēta kā A grupas pirmā komanda, bet Ukraina - kā D grupas pirmā komanda. Lozes vilka četri futbolisti - bijušie Eiropas čempioni futbolā - Horsts Hrubešs (Vācija), Marko van Bastens (Nīderlande), Peters Šmeihels (Dānija) un Zinedins Zidāns (Francija)
D grupa
Ukrainas - Francijas spēle uz 58 minūtēm tika pārtraukta spēcīga negaisa dēļ, tādēļ otrā grupa spēle sākās 15 minūtes vēlāk
Rīkotājvalsts noteikšanas process
Čempionāta organizēšanai sākotnēji pieteicās piecas kandidatūras, kurās bija septiņas valstis: Horvātija/Ungārija, Grieķija, Itālija, Polija/Ukraina and Turcija.
2005. gada 8. novembrī UEFA izpildkomiteja saīsināja kandidātu sarakstu līdz 3 pretendentiem:
2006. gada 31. maijā visi trīs kandidāti paveica otro procesa fāzi, iesniedzot detalizētākus dosjē. 2006. gada septembrī UEFA veica vizītes uz kandidātvalstīm. Rīkotāji tika izvēlēti 2007. gada 18. aprīlī Kārdifā, Velsā. Balsošanas rezultāti bija::
Logo un sauklis
2009. gada 14. decembrī tika prezentēts oficiālais čempionāta logo. Reizē ar logo tika prezentēts čempionāta moto - Veidojot vēsturi kopā - tā izceļot čempionāta vēsturisko nozīmību - divu, reiz vardarbīgi apvienotu, Austrumeiropas valstu ambīcijas.
Žans Sebastjēns Žigērs
Žans Sebastjēns Žigērs (dzimis 1977. gada 16. maijā) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis 597 NHL spēles, 2003. gadā ieguvis Kona Smita balvu, savukārt 2007. gadā kopā ar Anahaimas "Ducks" izcīnījis Stenlija kausu.
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Žigērs uzsāka 1996.—97. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Hārtfordas "Whalers" sastāvā. Jau nākamajā vasarā Žigērs tika aizmainīts uz Kalgari "Flames" vienību, kuras sastāvā spēja ielauzties vien 1998.—99. gada sezonā, pārējo laiku pavadot tās AHL fārmklubā.
2000. gada vasarā Žigērs tika aizmainīts uz Anahaimas "Mighty Ducks" rindām, 2001.—02. gada sezonā hokejistam visbeidzot kļūstot par komandas pamatvārtsargu. 2002.—03. gada sezonā, komandai sasniedzot Stenlija kausa finālu, tajā zaudējot Ņūdžersijas "Devils", Žigērs saņēma Kona Smita balvu kā sērijas vērtīgākais spēlētājs.
2004.—05. gada sezonas NHL lokauta laikā Žigērs spēlēja Vācijas hokeja līgas kluba Hamburgas "Freezers" sastāvā, taču tad atgriezās "Ducks" rindās, 2006.—07. gada sezonā kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu.
2009.—10. gada sezonas otrajā pusē Žigērs tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs" vienību, tās rindās aizvadot arī visu nākamo sezonu, taču 2011. gada vasarā Žigērs pievienojās Kolorādo "Avalanche" rindām. "Avalanche" hokejists spēlēja līdz 2014. gada augustam, kad paziņoja par karjeras beigšanu.
Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis trīs Pasaules čempionātos, 2004. gadā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas.
Martina Navrātilova
Martina Navrātilova (cs; dzimusi Martina Šubertova (cs) Prāgā, Čehoslovākijā) ir bijusī Čehoslovākijas un ASV tenisiste. Bijusī pasaules ranga līdere gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs. 2000. gadā tikusi uzņemta Tenisa slavas zālē.
Profesionālās karjeras laikā (1975—2006) ir uzvarējusi 167 vienspēļu un 177 dubultspēļu turnīros, abi šie sasniegumi ir tenisa atklātās ēras rekordi. M. Navrātilova ir izcīnījusi 18 Grand Slam vienspēļu, 31 sieviešu dubultspēļu (visu laiku labākais sasniegums) un 10 jaukto dubultspēļu titulus. Vimbldonas čempionātā viņa vienspēļu finālam kvalificējās 12 reizes, tai skaitā deviņas pēc kārtas (1982—1990). Šajā turnīrā uzvaru svinējusi rekordlielu reižu skaitu (9).
Bendžamins Herisons
Bendžamins Herisons (en; dzimis, miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu politiķis un valstsvīrs, divdesmit trešais ASV prezidents, no līdz. Bendžamins Herisons, pārstāvot republikāņus, 1888. gadā uzvarēja prezidenta vēlēšanās, sakaujot demokrātu izvirzīto kandidātu, iepriekšējo prezidentu Groveru Klīvlendu. 1890. gadā Bendžamins Herisons parakstīja Šērmena pretmonopola likumu, kas ir pirmais tiesību akts pret uzņēmējdarbības apvienošanu, ierobežojot tirdzniecību. Viņš ir pirmais un pagaidām vienīgais ASV prezidents no Indiānas štata. Viņa prezidentūras laikā valsts budžets pirmo reizi sasniedza vienu miljardu dolāru.
Biogrāfija
Bendžamins Herisons ir dzimis Nortbendā, Ohaio štatā,. 1854. gadā, 21 gada vecumā, viņš pārcēlās uz Indianapolisu, Indiānas štatu, kur uzsāka jurista karjeru. Šeit viņš arī kļuva par ievērojamu valsts nozīmes politiķi. Amerikas pilsoņu kara laikā Herisons bija Kamberlendas armijas 21. korpusa brigādes ģenerālis. Pēc kara neveiksmīgi centās iekļūt Indiānas štata valdībā, bet 1880. gadā viņš tika ievēlēts par štata pārstāvi ASV Senātā.
Bendžamins Herisons ir ASV devītā prezidenta Viljama Herisona mazdēls. Viņš stājās amatā 100 gadus pēc Džordža Vašingtona.
Klods Žiljēns
Klods Žiljēns (dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs, tagad treneris. Pašlaik (2017) Žiljēns ir Nacionālās hokeja līgas kluba Monreālas "Canadiens" galvenais treneris. 2011. gadā kopā ar "Bruins" izcīnījis Stenlija kausu, 2009. gadā ieguvis Džeka Adamsa balvu, ko pasniedz līgas labākajam trenerim.
Spēlētāja karjera
Lielāko daļu karjeras Žiljēns aizvadījis dažādos Amerikas hokeja līgas klubos. 1984.—85. un 1985.—86. gada sezonās Žiljēns kopā aizvadīja 14 spēles NHL klubā Kvebekas "Nordiques".
Trenera karjera
1996.—97. gada sezonā Žiljēns bija QMJHL vienības Hull Olympiques galvenais treneris. 2000. gadā kā Kanādas U-20 izlases galvenais treneris izcīnīja Pasaules čempionāta bronzas medaļas. 2000. gada augustā Žiljēns kļuva par AHL vienības Hamiltonas "Bulldogs" galveno treneri, taču 2002.—03. gada sezonas vidū tika apstiprināts par Monreālas "Canadiens" galveno treneri.
2003.—04. gada sezonā Žiljēns aizveda "Canadiens" līdz konferences pusfinālam, taču 2005.—06. gada sezonas vidū tika atlaists. 2006.—07. gada sezonu Žiljēns sāka kā Ņūdžersijas "Devils" galvenais treneris, taču arī "Devils" sezonas vidū Žiljēns no amata atbrīvoja.
2008. gada jūnijā Žiljēns kļuva par Bostonas "Bruins" galveno treneri. Jau pēc 2008.—09. gada sezonas Žiljēns ieguva Džeka Adamsa balvu. 2011. gadā kopā ar "Bruins" izcīnīja Stenlija kausu. Ar "Bruins" Žiljēns strādāja 10 sezonas, līdz 2017. gada februārī tika atbrīvots. Pāris dienas vēlāk kļuva par "Canadiens" treneri.
Gulbe
Gulbe (vīriešu dzimtē Gulbis) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
1622. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1622. gada notikumi Latvijā''', kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Novembrī pēc Jelgavas pamiera nolēgšanas pierima poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.
Žmerinka
Žmerinka ir pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabalā. Izvietojusies apgabala rietumdaļā Rivas upes krastos 46 km no apgabala centra Vinnicas. Žmerinkas rajona administratīvais centrs. Nozīmīgs dzelzceļa mezgls.
Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta kā Podolijas guberņas ciems 18. gadsimta sākumā. 19. gadsimta beigās Podolijas guberņa kļuva par cukura rūpniecības centru un 1865. gadā pa vidu starp ciemiem Mala Žmerinka un Velika Žmerinka tika izbūvēta dzelzceļa mezgla stacija, pie kuras izauga ciemats. 1903. gadā Žmerinkai piešķirts pilsētas statuss.
Čīles Antarktiskā teritorija
Čīles Antarktiskā teritorija ir Čīles pretenzija Antarktikā, kas formāli veido Antartikas komūnu Čīles Antarktikas provincē Magaljanesas un Čīles Antarktikas reģionā. Teritorija daļēji pārklājas ar Apvienotās Karalistes un Argentīnas pretenzijām. Ietver sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma paralēles un starp 53° to 90° rietumu garumu meridiāniem. Iekļauj Antarktīdas pussalu, Dienvidšetlendas salas, daļu Elsvērta Zemes un Ronnes šelfa ledāja. Čīle uztur lielāko pastāvīgo polārstaciju Rietumantarktīdā Eduardofreju, kas kopā ar citām blakus esošajām stacijām Karaļa Džordža salā veido apdzīvoto vietu Vilju las Estreljasu ar lidostu, skolu, slimnīcu un citiem infrastruktūras objektiem. Oficiālais administratīvais centrs ir Heneralas Bernardo O'Higinsas polārstacija (civilais nosaukums Puertokovadonga).
Folkmetāls
Folkmetāls (en) ir Eiropā 1990. gados radies smagā metāla novirziens. Tas apvieno smagā metāla un tradicionālās tautas mūzikas elementus.
It Would Be So Nice
Otra versija
Pamatojoties uz 1968. gadā publicētu stāstu, šai dziesmai ir divas versijas ar pavisam nedaudz atšķirīgiem vārdiem. Sākotnējā dziesmas tekstā bijusi atsauce uz Anglijas avīzi Evening Standart, taču BBC radio politika neļāva dziesmās neko reklamēt vai pieminēt kāda produkta nosaukumu, tādēļ grupa ierakstīja atšķirīgu dziesmas versiju, kurā Evening Standart bija nomainīts pret Daily Standart. "Daily Standart versija" ir vienīgā, kas izdota vinila platēs un kompaktdiskos. Nav zināms, cik un vai ir izdoti diski, kur pieminēts Evening Standart, taču par spīti papildus publicitātei, singls radio tika spēlēts ļoti neilgu laiku, un dziesma neiekļuva Lielbritānijas pirktāko singlu topā.
Grupas viedoklis
Visi grupas dalībnieki šo dziesmu raksturo izteikti negatīvi. Rodžers Voterss:
Niks Meisons to pat nosaucis par "sasodīti pretīgu".
Velsas futbola izlase
Velsas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Velsu starptautiskās futbola sacensībās. Velsas futbola izlasi pārvalda Velsas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1876. gadā pret Skotiju. Velsas izlase divreiz ir piedalījusies FIFA Pasaules kausa finālturnīrā — 1958. gadā, kad Velsa iekļuva ceturtdaļfinālā, kurā ar 0:1 zaudēja nākamajiem čempioniem brazīļiem, un 2022. gadā. Pirmo reizi Eiropas čempionāta finālturnīrā piedalījās 2016. gadā, sasniedzot pusfinālu.
Ortosifons
Ortosifons (la) ir līdz 70 cm augsts, stipri zarains panātru dzimtas puskrūms. Tam ir vairāki četršķautnaini, tumšvioleti stumbri. Lapas rombiskas, pretējas, ar zobainu malu. Ziedi divlūpaini, bālvioleti, sakopoti neīstos mieturos, kas veido piramidālu ziedkopu stumbru un zaru galā. Zied jūlijā, augustā. Auglis riekstiņu skaldauglis.
Lingvistiskās relativitātes teorija
Lingvistiskās relativitātes teorija ir psiholingvistikas teorija, kas paredz, ka cilvēkam domāšanas procesi notiek viņam zināmās valodas vai vairāku zināmo valodu un kultūru ietvaros — to, ka valodas ietekmē cilvēka domāšanas potenciāls iegūst noteiktu virzienu. Ja kādā valodā, atšķirībā no citām, nav laika izteiksmes (piemēram, Hopi indiāņu valodā), tad šīs valodas lietotājiem būs grūti ne vien izteikties, bet arī domāt nākotnes vai pagātnes kategorijās.
Attīstība
Bendžamins Lī Vorfs (1897—1941), kurš, par spīti tam, ka nebija ieguvis atbilstošu zinātnisku izglītību un kura teorijas zinātnisko noformējumu palīdzēja izveidot antropologs profesors Edvards Sapīrs, izveidoja vienu no interesantākajām un populārākajām psiholingvistiskajām teorijām. Vorfs uzsver to, ka, ja nav zināmi izņēmumi, tad arī nav iespējams saskatīt likumsakarību. Viņš min populāro izteicienu, ka izņēmums pierāda likumsakarību, to saistot ar situāciju, kurā kāds hipotētisks cilvēks vai vesela cilvēku rase redz tikai zilo krāsu, līdz ar to jēdziens "zils", lai gan viņu valodā tam ir denotāts, tomēr nevar tikt uztverts, jo nav iespējams šo jēdzienu pretnostatīt kādam citam. No viņa teiktā var secināt, ka bērns, kurš, mācoties savu pirmo valodu, lielākoties nemaz nezina par citu valodu esamību, to nemaz nespēj uztvert kā valodu, bet pieņem to kā neaizvietojamus objektu un parādību nosaukumus. Tas, ka bērns patiešām uztver valodas vārdus kā neaizvietojamus nosaukumus, tiek pierādīts arī Ļeva Vigotska pētījumos. Vorfs savos apgalvojumos iet vēl tālāk un apgalvo: "ideju formulēšanās nav neatkarīgs process, racionāls šī vārda vēsturiskajā nozīmē, bet ir daļa no konkrētās gramatikas un lielākā vai mazākā mērā dažādās gramatikās ir atšķirīga" Viņš norāda arī iemeslu, kāpēc zinātne mūsdienās visā pasaulē tomēr virzās līdzīgā virzienā: "Tas, ka modernās Turcijas vai Ķīnas zinātnieki apraksta pasauli tajos pašos jēdzienos kā rietumu zinātnieki, nozīmē, protams, vienīgi to, ka viņi ir pārņēmuši rietumu spriešanas sistēmu pašos pamatos, nevis to, ka viņi šo sistēmu ir apstiprinājuši paši savos novērojumos."
Vēsture
Tiek uzskatīts, ka teorijas pamatā bijusi Vorfa ilgstošā interese par Hopi indiāņu ciltīm, kā arī viņa acteku un maiju kultūras studijas. Tomēr saknes šai teorijai meklējamas arī Eiropas civilizācijas vēsturē, kur līdzīgas domas parādījušās jau filologa Vilhelma fon Humbolta laikā. Savā rakstā "Par salīdzinošām valodu studijām attieksmē uz dažādiem valodas attīstības posmiem" viņš norāda: "Domāšana nav atkarīga tikai no valodas vispār, līdz zināmai pakāpei tā ir atkarīga no katras atsevišķās konkrētās valodas (..) Daudz ir tādu jēdzienu un arī gramatisko īpatnību, kas tik cieši ieaudušies savas valodas individualitātē, ka nav iespējams ne tos saistīt daudzajās svārstībās tikai ar iekšējās uztveres pavedienu, ne arī bez pārveidojuma pārtulkot citā valodā".
(Humbolts, Izlase) Filozofijas vēsturē līdzīgu domu ir izteicis arī Ludvigs Vitgenšteins: "Manas valodas robežas apzīmē manas pasaules robežas."
(Wittgenstein, Tractatus) Pats Vorfs nekad nav uzrakstījis kādu konkrētu grāmatu, kurā būtu izklāstīti teorijas pamatprincipi, visa informācija par viņa teoriju veidojas no atsevišķiem viņa rakstiem Amerikas psiholoģijas žurnālos, kā arī no sarakstes ar zinātniekiem. Tā arī nav iespējams precīzi noteikt, vai Vorfs ir pieņēmis t.s. teorijas stingrā determinisma variantu vai akceptējis vājā determinisma variantu, kas nozīmē uzskatu, ka šī teorija ir tikai viens no galvenajiem faktoriem, bet ne vienīgais cilvēka domāšanu ietekmējošais.
Dons Čerijs
Trenera karjera
1971.—72. gada sezonas vidū Čerijs kļuva par Amerikas hokeja līgas kluba Ročesteras "Americans" galveno treneri. Tieši "Americans" sastāvā Čerijs bija aizvadījis savas spēlētāja karjeras noslēdzošos gadus. "Americans" galvenā trenera postenī Čerijs strādāja līdz 1973.—74. gada sezonas izskaņai.
1974. gadā Čerijs kļuva par Bostonas "Bruins" galveno treneri. 1976. gadā Čerijs ieguva Džeka Adamsa balvu. 1977. un 1978. gadā "Bruins" Stenlija kausa finālsērijās piekāpās Monreālas "Canadiens", taču pēc gada atzina "Canadiens" pārākumu jau pusfinālā. "Bruins" treneri atlaida, taču Čerijs kļuva par Kolorādo "Rockies" galveno treneri.
1981. gada Pasaules čempionātā Čerijs bija Kanādas hokeja izlases galvenais treneris.
Velsas Futbola asociācija
Velsas Futbola Asociācija ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Velsā. Tā organizē Velsas Futbola līgu, kā arī atbild par Velsas futbola izlasi. Asociācija tika dibināta 1876, un tā ir 3. vecākā futbola asociācija pasaulē. Tā ir gan UEFA, gan FIFA locekle.
23. februāris
23. februāris ir gada 54. diena pēc Gregora kalendāra. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 garajā gadā) dienas.
Parastais deviņvīruspēks
Parastais deviņvīruspēks (la) ir līdz 200 cm augsts, divgadīgs cūknātru dzimtas lakstaugs ar spēcīgu, mazzarainu mietsakni. Pirmajā gadā tam attīstās lapu rozete, bet otrajā gadā mazzarains stumbrs ar ziediem. Lapas balti vai dzeltenīgi tūbainas, 15—30 cm garas, 5—10 cm platas, apakšējās lapas ar kātu, iegarenas, augšējās olveida, sēdošas vai nolaidenas, pamīšus. Lapu mala gluda vai strupi zobaina. Ziedi dzelteni, pa 2—7 pušķos, kuri savukārt sakopoti blīvā ķekarā. Zied no jūnija līdz septembrim. Aug saulainos pakalnos, upju krastmalās, mežmalās, smilšainās un grantainās augsnēs.
Citi nosaukumi
V.thapsus pazīst ar dažādiem nosaukumiem. Eiropas uzziņu grāmatas to sauc par "lielo deviņvīru spēku". Ziemeļamerikā lieto "commen mullen" savukārt ASV rietumu iedzīvotāji deviņvīrusu parasti dēvē par "kovboju tualetes papīru" 19. gadsimtā tai bija vairāk nekā 40 dažādu vispārpieņemto nosaukumu tikai angļu valodā. Dažas no dīvainākajām bija "augstā svečturis", "indiešu lupatu nezāle", "bullics plaušu zāle", "Ādamsa stienis ", "zaķa bārda" un "ledus lapa". Tautas nosaukumos ir neskaitāmas norādes uz auga spalvainumu: "vilnas deviņvīru spēks", "samta deviņvīru spēks", vai "segas deviņvīru spēks", "ubaga sega", "Mozus sega", "nabaga sega", " Dievmātes sega" vai "vecā vīra sega", un "filca zāle" un tā tālāk ("flanelis" ir vēl viens izplatīts sugas nosaukums). Pats "Mullein" (angļu valodā) cēlies no franču vārda "mīksts".Daži nosaukumi attiecas uz auga lielumu un formu: "ganu klubs(-i)" vai "stafs", "Ārona stienis" (nosaukums tam ir kopīgs ar vairākiem citiem augiem ar augstām, dzeltenām ziedkopām) un pārpilnība.
Pielietojums medicīnā
Kaltētos ziedus izmanto zāļu tējā. Senajā Grieķijā Pedānijs Dioskorīds to uzskatīja par noderīgu līdzekli pret plaušu slimībām. Tautas medicīnā ir arī citi pielietojumi. Auga matiņu kairinājumu dēļ visi preparāti tiek filtrēti.
Krievijas Federālā sapulce
Krievijas Federācijas Federālā sapulce ir Krievijas Federācijas parlaments, augstākā pārstāvniecības un likumdošanas institūcija Krievijā (atbilstoši Krievijas Federācijas Konstitūcijas 95. pantam)
Federālās sapulces statusu nosaka Krievijas Federācijas Konstitūcijas 5. daļa.
Federālās sapulces funkcijas ir sadalītas starp divām parlamenta palātām — Valsts domi un Federācijas padomi (atbilstoši Krievijas Konstitūcijas 95. pantam).
Abas palātas var sapulcēties kopīgām sēdēm, lai noklausītos ikgadējo Krievijas Prezidenta ziņojumu par situāciju valstī, Krievijas Federācijas Konstitucionālās tiesas ziņojumus, kā arī lai noklausītos ārvalstu vadītāju uzstāšanos (Krievijas konstitūcijas 100. pants).
Butkus
Butkus ir lietuviešu cilmes uzvārds, kas sastopams arī Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Dubuļu ciems
Dubuļu ciems bija Rēzeknes rajona administratīvi teritoriāla vienība tā dienvidos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Kaunatas pagastā izveidoja Dubuļu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā.
1954. gada 14. jūnijā Dubuļu ciemam pievienoja likvidēto Antropovas ciemu.
Ciemu likvidēja 1956. gada 26. oktobrī, tā teritoriju pievienojot Kaunatas ciemam.
Miezis
Miezis var būt:
Uzvārds
Latviešu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē Mieze). Cilvēki ar šo uzvārdu:
Veclaicenes pagasts
Veclaicenes pagasts ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Ziemeru un Jaunlaicenes pagastiem, Smiltenes novada Apes pagastu, kā arī Igaunijas Veru apriņķa Hānjamās pagastu (agrāk Varstu, Reuges un Hānjas pagastiem).
Upes
Līčupe, Pērļupīte.
Ezeri
Dzērves ezers, Ievas ezers, Ilgāja ezers, Koruļu ezers, Palpieris, Pilskalna ezes, Raipala ezers, Veclaicenes ezers.
Vēsture
1919. gada oktobra sarunās par militārās palīdzības sniegšanu pret Bermonta armijas uzbrukumu Rīgai Igaunijas valdība ierosināja Veclaicenes pagasta iekļaušanu Igaunijas teritorijā, kam Latvijas valdība nepiekrita. Pēc Latvijas—Igaunijas robežas līguma parakstīšanas pagasta ziemeļu daļu tomēr iekļāva Igaunijā, bet dienvidu daļa palika Latvijā. 1935. gadā pagasta platība bija 79,7 km² un tajā dzīvoja 1597 iedzīvotāji.
1945. gadā pagastā izveidoja Drusku un Veclaicenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Veclaicenes ciems ietilpis Alūksnes apriņķī (1946—1949) un Apes (1949—1956), Alūksnes (1956-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962—1967) rajonos. 1954. gadā Veclaicenes ciemam pievienoja likvidēto Drusku ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Veclaicenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.
Aizsargu nams "Vaiņagi"
Veclaicenes pagasta administratīvajā centrā Kornetos starp Dzērves un Ievas ezeriem atrodas 1939. gadā celt sāktais aizsargu nams “Vaiņagi”. No 1945. gada ēkā atrodas bibliotēka un tautas nams. Ēkā laika gaitā atradusies gan ciema izpildkomiteja, gan pagasta padome, gan kolhoza kantoris. Šobrīd ēkā atrodas arī pagasta vēstures krātuve. Pie aizsargu nama sākas vairākas Veclaicenes aizsargājamo ainavu apvidus dabas takas un atrodas pašapkalpošanās tūrisma informācijas punkts.
Veclaicenes pareizticīgo baznīca
Veclaicenes pagastā atrodas 1895. gadā iesvētītā Veclaicenes Vissvētās Dievmātes patvēruma pareizticīgo baznīca. Baznīcā regulāri notiek dievkalpojumi.
Brawn GP
Brawn GP bija Formula 1 autosacīkšu komanda, kura piederēja Rosam Bronam. Savā vienīgajā sezonā komanda izcīnīja konstruktoru kausu un tās pilots Džensons Batons kļuva par pasaules čempionu.
Veclaicenes pagasts
Dieva kalns un Māras pēda
Senā kulta vieta ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis (Nr. 222). Kalnā atrodas akmens (2,7 m garš, 2,3 m plats, līdz 0,7 m augsts) ar iedobēm. Par akmens iedobēm leģenda vēsta, ka tās radušās kā Māras pēdas nospiedumi, kad viņa pakāpusies uz akmens, lai tiktu zirgā.
Brawn GP
Tā aizvietoja Honda F1 komandu, kuras īpašnieki (Honda koncerns) paziņoja, ka finanšu krīzes dēļ komanda beigs pastāvēšanu un tā tiks pārdota. Komandu finansiāli atbalsta Honda un Formula 1 vadība.
Veclaicenes pagasts
Drusku pilskalns
Drusku pilskalns ir viens no Latvijas stāvākajiem pilskalniem. Pilskalns kā apskates objekt ietverts pastaigu maršrutā “Drusku pilskalna dabas taka”.
Brawn GP
Komanda izmantoja Mercedes-Benz dzinējus un komandas piloti bija Rubenšs Barikello un Džensons Batons. Jau pirmajā sacīkstē Batons izcīnīja uzvaru un pirmo starta vietu, kā arī bija vadībā visu sacīksti. Arī turpmākajās sacīkstēs Brawn piloti vairākkārt kāpa uz pjedestāla un komanda visu sezonu bija konstruktoru kausa vadībā, kamēr Batons bija pilotu kopvērtējuma līderis. abi nodrošināja šos titulus. Pēc sezonas beigām tika apstiprinātas izskanējušās baumas, ka Barikello pamet Brawn. Vēlāk tika paziņots, ka Mercedes nopērk komandu un pārsauc to par Mercedes Grand Prix.
Veclaicenes pagasts
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Korneti (pagasta centrs), Bārdaskrogs, Druskas, Kaķīši, Romeškalns, Rulles, Vēzes.
Ufas "Salavat Julajev"
Vēsture
Klubs tika dibināts 1957. gadā kā Ufas "Trud". 1962. gadā klubs tika pārdēvēts par godu baškīru nacionālajam varonim Salavatam Julajevam. Klubs spēlēja PSRS hokeja līgā līdz pat 1978. gadam, kad no tās izkrita. Spēlējot PSRS Augstākajā līgā, laikposmā līdz 1982. gadam tā trīs reizes izcīnīja čempiones titulu, taču vien ar trešo piegājienu spēja kvalificēties, lai atgrieztos PSRS hokeja līgā. Tiesa, nonākot atpakaļ PSRS hokeja līgā, jau pirmajā sezonā Ufas klubs no tās atkal izkrita. 1987. gadā "Salavat Julajev" atgriezās PSRS hokeja augstākajā līgā.
Sākot ar 1992. gadu klubs spēlēja Starptautiskajā hokeja līgā. Pēc Krievijas Superlīgas izveides, klubs uzsāka spēlēt tajā, un 2008. gadā kļuva par līgas pēdējo čempionvienību. Izveidojoties Kontinentālajai hokeja līgai "Salavat Julajev" jau bija viens no spēcīgākajiem līgas klubiem, pirmajās divās sezonās izcīnot Kontinenta kausu, bet 2010.—11. sezonā tas izcīnīja līgas čempiones titulu — Gagarina kausu.
Pašreizējais sastāvs
''Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 23. februārī.''
Latvijas novadu ģerboņi
Lai skice kļūtu par oficiālo novada ģerboni, to ir jāapstiprina novada domes sēdē un Valsts heraldikas komisijā (VHK). Iepriekšējie ģerboņi saglabās ierakstu Kultūras ministrijas Ģerboņu katalogā.
Kā pirmais savu jauno ģerboni pēc 2021. gada reformas apstiprināja Ādažu novads 2022. gada 27. janvārī.
Prāgas metro
Prāgas metro ir metro sistēma Čehijas galvaspilsētā Prāgā, kas sākusi darboties 1974. gadā. Tā sastāv no trīs līnijām, 54 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 59 km. Dienā vidēji tiek pārvadāts pusotrs miljons pasažieru. Līniju apkalpo Prāgas pasažieru uzņēmums "Dopravní podnik hlavního města Prahy". Biļetes cena no 2008. gada janvāra ir 26 CZK (~75 santīmi).
Vēsture
Hronoloģija pa gadiem. Iekavās norādīts, ar kuru līniju saistīts šis notikums.
A līnija
A līniju mēdz dēvēt arī par zaļo līniju — visās kartēs un plānos to atzīmē zaļā krāsā. Līnijas maršruts ir Dejvická — Skalka. Līnija ir 10 km gara un sastāv no 12 stacijām. Līnijas dziļums ir sākot no 7,50 metriem līdz 52 metriem. Brauciena ilgums no viena gala līdz otram ir apmēram 20 minūtes. Līnija darbojas laikā no 5:00 līdz 24:00. Metro vilcienu intervāls ir sākot no 2 minūtēm darbdienu rītos līdz 10 minūtēm vakaros un brīvdienu rītos. Līniju apkalpo metro vilciens Škoda a.s. Plzeň 81-71M. Ar B līniju A līnija krustojas stacijā MŮSTEK, bet ar C līniju tā krustojas stacijā MUZEUM.
B līnija
B līnija tiek dēvēta par dzelteno līniju. Tās maršruts ir Zličín — Černý Most. Tā ir 25,7 km gara, 0 — 40,3 metrus dziļa līnija ar 24 stacijām. Brauciena ilgums no viena gala līdz otram ir aptuveni 40 minūtes. Līnija darbojas laikā no 5:00 līdz 24:00. Līnijas intensitāte ir no 2 minūtēm darbdienu rītos līdz 10 minūtēm vakaros un agros rītos. Šo līniju apkalpo 81-71 un Škoda a.s. Plzeň 81-71M vilcieni. Ar A līniju šī līnija krustojas stacijā MŮSTEK, bet ar C līniju — stacijā FLORENC.
C līnija
C līnija tiek saukta par sarkano līniju. C līnijas maršruts kopš 2008. gada maija ir Letňany — Háje. Šīs līnijas garums ir 22,4 km, līnijas dziļums ir 0 — 31,5 m, līnijā ir 20 stacijas. Brauciens no viena gala līdz otram prasa apmēram 35 minūtes. Arī šī līnija darbojas no 5:00 līdz 24:00. Līnijas intensitāte ir sākot ar 1:55 (m:ss) darba dienu rītos un beidzot ar 10 minūtēm vakaros un svētdienu rītos. Šo līniju apkalpo jaunais un modernais Siemens, AdTranz M1 vilciens. Krustošanās stacija ar A līniju ir MUZEUM, bet ar B līniju FLORENC.
Ečs
Par pirmo metro vilcienu Prāgā pieņemts uzskatīt Ečs. Tie no 1974. gada līdz pat 1997. gadam apkalpoja Prāgas metro C līniju. Šie vilcieni tika izgatavoti Krievijas Mitiščinskas mašīnbūves rūpnīcā (Мытищинский машиностроительный завод, tagad Metrovagonmaš) no 1972. līdz 1976. gadam. Parasti sastāvs bija no 3 vagoniem, taču mēdza būt arī gadījumi, kad sastāvā bija 4 vai 5 vagoni. Vilciena maksimālais ātrums bija 80 km/h.
81-71
1978. gadā Prāgas metro sāka kursēt Mitiščinskas mašīnbūves rūpnīcā ražotie metro vilcieni 81-71, kas vēl sastopami Maskavā, Sanktpēterburgā, Kijevā, Baku, Tbilisi, Novosibirskā, Minskā, Dņepropetrovskā, Samarā, Ņižņijnovgorodā, Jekaterinburgā, Varšavā, Budapeštā, Sofijā, Erevānā un Taškentā. Šie metro vilcieni vēl aizvien apkalpo Prāgas metro B līniju. Parasti sastāvs veidots no 4 vagoniem: 2 vadības un 2 parastiem. Metro vilciena maksimālais ātrums ir 90 km/h, taču reiz ir sasniegts rekords: 120 km/h.
81-71M
Kopš 1996. gada Prāgas metro A un B līnijā sāka kursēt 81-71 metro vilcienu modifikācija 81-71M. Modernizēšanu veica firma Škoda a.s. Plzeň. Šiem metro vilcieniem ir izmainīts interjers, uzlabota elektronika, uzlabots arī ārējais izskats. Metro spējas ir gandrīz tādas pašas kā pamatvilcienam 81-71, ir veikti daži uzlabojumi ritošajās detaļās un motorā. No 2006. gada šādi paši modernizētie vilcieni sastopami arī Tbilisi.
M1
1998. gadā tika nolemts par jaunu vilcienu piegādi Prāgas pilsētas metro C līnijai. 2000. gadā C līniju sāka apkalpot firmu Siemens un AdTranz kopīgi izgatavotais M1. Jaunais M1 ir ļoti pievilcīgs pēc izskata, ar ļoti ērtu un labu interjera risinājumu (sastopami 2 interjera veidi), ļoti kluss, ērts, ar līganu braukšanu un patīkamu darbošanās skaņu. Tam ir ērta durvju attaisīšanas poga. Katrā vagonā ir vairāki elektroniskie tablo. Sastāvu veido 5 vagoni. Arī šī metro vilciena maksimālais ātrums ir 80—90 km/h. Elektroenerģiju M1 saņem pa trešo sliedi.
Atsauces
<div class="noprint" style="float:right; border:1px solid blue; width:220px; backgroundcolor:#fff; padding:3px;">
Kozjatina
Kozjatina ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabala Hmiļnikas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Hujvas upes krastos 75 km no apgabala centra Vinnicas. Līdz 2020. gadam rajona administratīvais centrs. Pilsētas padomei pakļauts Zalizničnes pilsētciemats.
Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1870. gadā pie dzelzceļa stacijas līnijā Kijiva—Balta; nosaukta pēc netālā Kozjatinas ciema. Pilsētas tiesības piešķirtas 1874. gadā.
Islandes zirgs
Islandes zirgi ir viena no populārākajām vieglo gaitu šķirnēm pasaulē. Tā ir siltasiņu zirgu šķirne. Šodien Islandes zirgu šķirne ir rezultāts 1000 gadu selekcijai, par galveno īpašību izvirzot labas jājamzirga kvalitātes — izturību, ātrumu un komfortu. Zirgs ir neliela auguma, apmēram 125—155 cm skaustā un 250—400 kg smags. Daudzviet pasaulē to pieskaita pie ponijiem. Lai arī zirgs ir neliela auguma, ar to jāj pieauguši cilvēki. Islandes zirgi pasaulē ir populāri ar savām vieglajām gaitām. Bez naturālajām gaitām — soļiem, rikšiem, lēkšiem, kuras parasti ir visām zirgu šķirnēm, Islandes šķirnes zirgam ir divas papildu gaitas — tolts un aida. Tolts ir īpaši mīksta un viegla gaita jātniekam, lai varētu ceļot ilgi un tālus gabalus bez noguruma. Ērtās gaitas un vieglais, draudzīgais raksturs, mierīgās un līdzsvarotās reakcijas padara Islandes zirgu par vienu no labākajiem jājamzirgiem.
Izskats
Islandes zirga izskats nav daudz mainījies daudzo gadu laikā. Tas joprojām ir līdzīgs primitīvajam, mūsdienās izmirušajam Ziemeļeiropas un Austrumeiropas savvaļas zirgam tarpānam. No tarpāna īslandiešu zirgs mantojis fizisko izturību un ievērojamo ātrumu. Islandes zirga izskatā var redzēt arī fjordu zirga ietekmi šķirnes izveidē. Islandiešiem ir paliela un skaista galva, biezas un garas krēpes un aste. Islandes zirgam ir vasaras un ziemas apspalvojums. Vasarā zirgi kļūst gludi un spīdīgi, plānu apspalvojumu, bet ziemā īslandiešiem uzaug dubults kažoks — apakšā īss un ļoti biezs, dūnām līdzīgs apspalvojums siltumam, virspusē pretlietus un pretsniega garais apmatojums ar cietām, stingrām un it kā eļļainām spalvām, kas neļauj mitrumam iekļūt kažoka dziļumā. Islandes zirgi, tāpat kā savvaļas zirgi, var dzīvot ārā jebkādos laika apstākļos. Islandes zirgu šķirnei ir vairāk nekā 40 krāsu iespējamība ar 100 dažādām variācijām. Tā ir viskrāsainākā šķirne pasaulē. Islandieši pieļauj jebkādu krāsu savai zirgu šķirnei, izņemot vienu — lāsumainu. Islandes šķirnes zirgi aug un briest lēni. Tie pieaug tikai 7 gadu vecumā. Ar islandietī sāk jāt tikai 5 gadu vecumā un nelielās slodzēs. Islandes zirgi izaug spēcīgi, tie var nest vienu trešo daļu no sava svara. Islandieša spēkam ir atrasts arī zinātnisks skaidrojums: muskuļu šķiedras ir daudz smalkākas nekā lielo šķirņu zirgiem, līdz ar to, kad muskuļi ir nobrieduši, tie tiek daudz labāk apasiņoti. Islandes zirgu mūžs ir 30—40 gadu. Pasaules vecākais reģistrētais zirgs ir Islandes šķirnes zirgs. Tas nodzīvoja 56 gadus.
Vēsture
Islandes zirgu priekšteči nonāca Islandē kopā ar ieceļotājiem vikingiem jau 874. gadā. Lai izvairītos no Eiropā izplatītajām mājlopu slimībām, kopš 982. gada tika aizliegts salā ievest citus zirgus. Šķirne veidojusies pilnīgā izolācijā no citām mājas zirgu populācijām. Joprojām spēkā ir likums, ka salu atstājis zirgs tur nedrīkst atgriezties.
Islandē ir zināms tikai viens gadījums, kad salā tika ievests citas šķirnes zirgs — arābu ērzelis. Tas notika pirms 930. gada. Ievestā arābu ērzeļa pēcnācēji tika uzskatīti par sabojātiem zirgiem. 930. gadā Islandes altings pieņēma lēmumu, kas aizliedza Islandes zirgu krustošanu ar citām šķirnēm.
Pastāv uzskats, ka pagātnē zirgiem vieglās jājamgaitas nebija tik reta parādība kā šodien. Tās mainījās laikā, kad sāka būvēt ceļus. Zirgus sāka lietot, lai vilktu ratus un karietes. Par galveno kvalitāti tika uzskatīta nevis ērta un viegla jāšana apvidū, bet spēja ātri pārvietot cilvēkus un preces pa ceļiem. Par galveno īpašību zirgam kļuva liels spēks. Pat jājamzirgam bija jāspēj nest ne tikai cilvēku ar ieročiem, bet arī dubultas bruņas: paša zirga un cilvēka. Jātnieku, kuriem bija svarīgs zirgs kā viegls jājamzirgs, kļuva arvien mazāk. Ērts jājamzirgs saglabāja savu vērtību sabiedrībās, kurās dominēja lielu lauksaimniecības zemju pārraudzīšana, kas tika veikta zirga mugurā, veicot garus bezceļa attālumus. Šiem mērķiem tika saglabāti vieglo gaitu jājamzirgi (Pasos, Rocky Mountain, Tennessee Walker u.c.)
Viens no vecākajiem vieglo gaitu jājamzirgu attēlojumiem mākslā ir skatāms 400 gadus p.m.ē veidotajā Elgina marmora skulptūru kolekcijā, kur atveidoti grieķu panteona tēli. Attēlotie zirgi tiek jāti gaitā, ko sauc par „skrienošo soļošanu” (running walk), „vienas pēdas gaitu” (single foot) vai toltu.
Islandē daudzus gadsimtus saglabājās relatīvi nemainīga lauksaimniecība un zivsaimniecība. Nelielā iedzīvotāju skaita dēļ nenotika intensīva ceļu būve iekšzemes preču pārvadāšanai. Islandes zirga unikālās īpašības izveidojās galvenokārt smago klimatisko apstākļu un vides ietekmē, mērķtiecīgi selektējot konkrētajiem apstākļiem piemērotākās iezīmes.
Raksturs
Islandes zirgu šķirni veido vairāki faktori: gan dabiskā atlase, gan cilvēku selekcija, gan zirga apmācības filozofija. Islandes vienīgais plēsīgais dzīvnieks ir polārlapsa, kas ir pārāk maza, lai iebiedētu zirgu. Tas nozīmē, ka bēgšanas instinkts, kas ir ļoti spēcīgs jebkurai citai zirgu šķirnei pasaulē, islandiešiem 1000 gadu laikā ir mazinājies. Reālās briesmas zirgiem nāk no dabas kā tādas — vulkāni, upes, sniegi, brūkošas iežu kraujas u.c. Zirgiem bija jāattīsta spējas paredzēt dabas briesmas, tas bija daudz svarīgāk, nekā vienkārši skriet prom. Islandes zirgs ir attīstījis spēju loģiski novērtēt situāciju pirms bēgšanas. Ikviens cits zirgs vispirms bēg un tad skatās, kas ir noticis.
Islandes daba ir veidojusi līdzsvaroto un mierīgo islandieša raksturu. Tomēr Islandes zirgkopji ir selekcionējuši enerģiskus zirgus. Islandes zirgs ar jātnieku uz muguras kļūst enerģisks un straujš dzīvnieks.
Pagātnē skarbais Islandes klimats nozīmēja to, ka cauri ziemai varēja saglabāt tikai vērtīgākos un labākos indivīdus. Cilvēki ar zirgiem un citiem dzīvniekiem visbiežāk dzīvoja kopīgās zemnīcās. Tādēļ ikviens zirgs, kas neatbilda kritērijam — labs un draudzīgs raksturs, tika pārstrādāts gaļā. Joprojām mūsdienās Islande ir viena no lielākajām zirgu gaļas eksportētājvalstīm pasaulē. Tas iespējams ir pats galvenais faktors, kādēļ ir grūti atrast Islandes zirgu, kas spertu, kostu vai pat dusmās pieglaustu ausis.
Jaunie zirgi savus pirmos četrus, piecus gadus pavada savvaļā, viņiem ir ļoti neliels kontakts ar cilvēkiem. Tā ir Islandes zirgkopju filozofija, dzīve barā savvaļā iemāca indivīdam tādu vērtību kā sadarbība, zirgi izaug spēcīgi, fiziski norūdīti, tiem attīstās visas dabiskās gaitas ar drošu un nekļūdīgu soli. Kad zirgs ir sasniedzis četru gadu vecumu, tā saimnieks sāk domāt par apmācību.
Vieglās gaitas
Tolts ir gaita, kuras dēļ Islandes zirgi ir kļuvuši populāri pasaulē. Šajā plūstošajā 4 piesitienu gaitā jātnieks iesēžas dziļāk sedlos, nostiepj kāpšļus uz leju, atliecas, pārnesot svaru nedaudz uz atpakaļu, un izbauda līdzenās un atlētiskās zirga kustības. Zirgu šķirne, kas ir veidojusies, šķērsojot sarežģīto Islandes zemes reljefu, ir attīstījusi iespaidīgi ātru gaitu ar augstu izceltām priekškājām un drošu soli.
Toltu sauc par vieglo gaitu un tas ir tādēļ, ka jātnieks, zirgam kustoties šajā gaitā, tiek cilāts pavisam nedaudz. Islandieši mēdz teikt, ka labs jājamzirgs ir tāds, ja jājot toltā un turot rokās kausu ar alu, tas neizšļakstās.
Pielietojums
Islandes zirgi ir joprojām neatņemama daļa islandiešu saimnieciskajā dzīvē. Zirgi ir ērtākais un ekonomiskākais veids kā pārvietoties lauku apstākļos. Islandieši ļoti lepojas ar saviem zirgiem un aktīvi piedalās dažādos šovos un sacensībās, kas ir specializētas gan četrgaitu, gan piecgaitu zirgiem. Islandē ir ļoti populāras ātruma sacīkstes, zirgiem sacenšoties gan auļos, gan aidā.
Citur pasaulē, kā piemēram, Lielbritānijā, ASV, Vācijā islandieši ir kļuvuši ļoti populāra šķirne, tos arvien biežāk lieto izturības daudzdienu sacensībās, dresāžā un citur. Daudzviet pasaulē ir izveidoti Islandes zirgu klubi un asociācijas, tādēļ Islandes zirgu sacensības tiek rīkotas ne tikai Islandē, bet arī ārpus tās. Ik pa diviem gadiem tiek rīkots pasaules čempionāts Islandes zirgu tolta un aida sacensībās. Tāpat tiek rīkoti speciāli šķirnes šovi, kuros tiek novērtēti un izcelti labākie no labākajiem šajā šķirnē. Tiek ņemtas vērā gan izskata kvalitātes, gan darba spējas, vērtēšanai notiekot pēc stingri izstrādātiem noteikumiem.
Islandes šķirnes zirgiem tiek rīkotas arī Ledus tolta sacīkstes, kas notiek uz ledus. Tās ir populāras sacīkstes gan Islandē, gan Eiropā, tomēr tām ir arī daudz pretinieku, ņemot vērā potenciālo traumatismu, kāds ir ātruma sacīkstēm uz ledus virsmas.
Maltas rajons
Maltas rajons bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota 1949. gada 31. decembrī, apvienojot bijušā Rēzeknes apriņķa Maltas, Ružinas, Silajāņu un daļu Andrupenes pagastu teritorijas. Rajona centrs atradās Maltā. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Daugavpils apgabalā. Rajons likvidēts 1959. gada 11. novembrī, tā teritoriju iekļaujot Dagdas, Rēzeknes un Viļānu rajonos.
Administratīvi teritoriālais iedalījums
Maltas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 24 ciema padomes:
Teritoriālās izmaiņas
Rajonu likvidējot, Dagdas rajonam pievienoja daļu Liepušķu ciema, Rēzeknes rajonam — Čulku, Feimaņu, Liepušķu (daļu), Pušas, Rušenicas, Silmalas, Špēļu un Zosnas ciemus, Viļānu rajonam — Kruķu un Ružinas ciemus.
Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 strādnieku ciemats un 10 ciema padomēm:
117. gads
117. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.
Zemūdens zemestrīce
Zemūdens zemestrīce ir zemestrīce, kura notiek atklātā jūrā dziļi zem ūdens virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa cunami viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus postījumus. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par Sumatras-Andamanu zemestrīci.
Brīdināšana
Zemūdens zemestrīces un tai sekojošais cunami krastus sasniedz tikai pēc kāda brīža. Šajā laika sprīdī var paspēt brīdināt iedzīvotājus par nelaimes tuvošanos. ANO sadarbībā ar attiecīgo valstu reģioniem strādā pie spiediena mērītāju tīkla izveides Indijas okeānā, Vidusjūrā un Karību jūrā. Spiediena mērītājus novieto ūdenstilpes dibenā aptuveni 5 kilometru dziļumā. Tie ir tik jutīgi, ka spēj uztvert pat vienu centimetru augstu cunami vilni. Tiklīdz tiek fiksēta cunami pārvietošanās, spiediena mērītājs dod signālu bojai, kura atrodas virs ūdens. Tālāk signāls tiek pārraidīts uz satelītu, kas izsūta brīdinājumu.
Gustavs Manteifelis
Gustavs Manteifelis (de;  — ) bija vācbaltu/poļu publicists, vēsturnieks, etnogrāfs, folklorists un izdevējs. Latgaliešu laicīgās literatūras nodibinātājs, Krakovas zinātņu akadēmijas mākslas vēstures sekcijas loceklis.
Kauja pie Rumbulas (1200)
1200. gada kauja pie Rumbulas un Salaspils aplenkums bija Livonijas krusta karu pirmā posma turpinājums. Karadarbība notika 1200. gada vasarā pēc tam, kad līvi 1198. gada kaujā pie Rīgas Senā kalna bija nogalinājuši bīskapu Bertoldu un vēlāk, pēc krustnešu karaspēka atgriešanās Vācijā, atteikušies no katoļu ticības.
Gustavs Manteifelis
Dzīvesgājums
Dzimis 1832. gada 18. novembrī Dricānu muižā Latgalē pārpoļotu vācu muižnieku Manteifeļu ģimenē. Mācījās Jelgavas klasiskajā ģimnāzijā, studēja tieslietas Tērbatas Universitātē, 1859. gadā ieguva tieslietu maģistra grādu. No 1863. gada Gustavs Manteifelis strādāja par ierēdni Vidzemes guberņas Iekšlietu ministrijā Rīgā un latgaliski tulkoja zemnieku likumus. Viņš latgaliešiem ne vien darīja pieejamus valdības rīkojumus un likumus pēc dzimtbūšanas atcelšanas, bet vispārīgi rūpējās latgaliešus ievadīt jaunajos apstākļos, kas prasīja no viņiem vairāk prāta attīstības. 1863. gadā viņš sastādīja latgaliešiem pirmo rēķināšanas pamācību.
120. gads
120. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.
Gustavs Manteifelis
Dzīvesgājums
1862.-1871. gadā Manteifelis izdeva kalendāru "Inflantu zemes laika grōmota aba kalenders", kas bija pirmais un vienīgais regulāri iznākušais izdevums latgaliešu rakstu valodā 19. gadsimtā. Manteifeļa raksti un izdevumi latgaliešu izloksnē izbeidzās 1871. gadā ar ģenerālgubernatora Muravjova aizliegumu rakstīt un drukāt Latgales latviešiem latīņu burtiem. Policija pārdotavās konfiscēja latgaliešu grāmatas, arī Lākmaņa drukātavā Tērbatā 1870. gadā iznākušo "Pilnīga gromotu Lyugszonu". Tika arestēts izdevējs Lākmanis, kas aizbildinājās, ka viņš nav grāmatu sastādījis un latviešu valodu nemaz neprot, bet manuskriptu viņam nodevis barons Manteifelis. Tika uzsākta izmeklēšana pret Manteifeli, kam bija jāapsola, ka pārtrauks latgaliešu grāmatu izdošanu latīņu drukā.
Kauja pie Rumbulas (1200)
1200. gada vasarā Daugavgrīvā ar 23 kuģiem ieradās krustneši jaunieceltā bīskapa Alberta vadībā. Bīskaps ar krustnešu vienību devās pa Daugavu augšup uz pirmā Livonijas bīskapa Meinarda uzcelto Ikšķiles baznīcu, taču pie Salaspils viņiem uzbruka līvu karavīri. Kaujā nogalināja priesteri Nikolaju un dažus krustnešus, bet bīskapam Albertam izdevās nokļūt līdz Ikšķilei. Tur līvi noslēdza pamieru uz trim dienām, lai pa to laiku savāktu savu karaspēku.