cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ludzas iela (Rēzekne)
Ielas raksturojums
Ludzas iela met izliektu līkumu paralēli pretēji vērstajam Rēzeknes upes mestajam lokam. Tā sākas ar Latgales ielas krustojumu (krustojuma otrā galā turpinās Kr. Barona iela) un beidzas apļveida krustojumā ar Liepu, Rēznas un Zilupes ielām. Ielā ir saglabājusies vienstāvu koka apbūve, kur vecākās ēkas celtas 19. gs. Ēkas izvietotas ļoti tuvu brauktuves daļai, tādēļ gājēju ietve ir "iespiesta" starp tām un brauktuvi. Ludzas iela ir viena no pilsētas galvenajām ielām. Vēsturiski tā kalpojusi kā izeja no pilsētas centra virzienā uz Ludzu. Šī iemesla dēļ ielai ir dots šāds nosaukums.
Ielu savienojumi
Ludzas iela ir savienota ar šādām ielām:
Sabiedriskais transports
6., 7., 9., 10., 13., 14., 21. autobuss.
Labradors (nozīmju atdalīšana)
Labradors var būt:
Hanss Berliners
Hanss Berliners (en;, Berlīne — , Florida) bija ASV šahists un datorzinātnieks. Piektā pasaules čempionāta korespondencšahā (1965–68) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1968).
Biogrāfija
Piedzimis Berlīnē, bet astoņu gadu vecumā kopā ar ģimeni emigrējis uz ASV, lai izvairītos no vajāšanas nacistiskās Vācijas laikā. Ģimene apmetusies Vašingtonā, kur Berliners trīspadsmit gadu vecumā iemācījies spēlēt šahu.
1949. gadā uzvarējis Kolumbijas federālā apgabala šaha čempionātā. Vēlākajos gados kļuvis par pieckārtējo šī turnīra uzvarētāju. 1952. gadā pārstāvējis ASV izlasi Pasaules šaha olimpiādē Helsinkos, kur gan nospēlējis tikai vienu partiju. 1953. gadā uzvarējis Ņujorkas štata šaha čempionātā. 1955. gadā uzvarējis ASV austrumu štatu atklātajā čempionātā. Vairākas reizes piedalījies ASV šaha čempionātos. 1958. gadā ieņēmis augsto 5. vietu, bet 1962. gadā dalījis 7.-8. vietu ar latviešu izcelsmes lielmeistaru Edmāru Medni (abos turnīros pārliecinoši uzvarējis Roberts Fišers).
1960. gados Berliners kļuvis par vienu no spēcīgākajiem ASV korespondencšahistiem. 1968. gadā pārliecinoši uzvarējis 5. Pasaules čempionātā korespondencšahā par 3 punktiem apsteidzot otrās vietas ieguvēju.
No 1972. gada nodarbojies ar zinātniskiem pētījumiem datorzinātnē, īpašu uzmanību veltot šaha programmu izstrādei. Bijis matemātikas doktors un datorzinātņu profesors Karnegi Melona universitātē Pitsburgā.
Windows 9x
Windows 9x ir vispārīgs nosaukums, kas attiecas uz Microsoft Windows datoru operētājsistēmu sēriju, kas tika radītas no 1995. līdz 2000. gadam un bija balstītas uz Windows 95 kodolu un MS-DOS pamatiem, kas nākamajās versijās tika uzlaboti. Šis apzīmējums iekļauj visas Windows 95, Windows 98 un Windows ME versijas.
Windows 9x galvenokārt tika izmantots darbstacijām. 1998. gadā Windows piederēja 82% no operētājsistēmu tirgus.
Windows 9x iekšējais versijas numurs bija 4.x. Iepriekšējās MS-DOS balstītās Windows versijas izmantoja versijas numuru 3.2 vai zemāku. Windows NT, kas bija paredzēts profesionāliem lietotājiem, tīkla datoriem un uzņēmumiem, izmantoja līdzīgu, bet atšķirīgu versijas numuru starp 3.1 un 4.0.
Pēdējā Windows 9x sērijas operētājsistēma tika izlaista 2000. gada septembrī ar nosaukumu Windows ME, tās iekšējais versijas numurs bija 4.9. Visas turpmākās Windows versijas, sākot ar Windows 2000 un Windows XP, tika balstītas uz Windows NT izejas koda.
Raimo Vīgants
Raimo Vīgants (dzimis Madonā) ir latviešu distanču slēpotājs. 2022. gada Pekinas ziemas olimpisko spēļu 1,5 km komandu sprintā kopā ar Induli Bikši izcīnītā 20. vieta ir augstākā, kādu Latvijas slēpotāji ir izcīnījuši olimpiskajās spēlēs (neskaitot stafetes).
Karjera
Pasaules čempionātā pieaugušajiem pirmo reizi piedalījās 2017. gadā Lahti. Startēja tikai sprintā, ieņemot 76. vietu. 2018. gada Pasaules čempionātā junioriem sprintā ieņēma 39. vietu. Nākamajā gadā PČ junioriem sprintā bija 65. vietā, bet 10 km brīvā stila distancē ieņēma 37. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē sprintā ierindojās 69. vietā.
Planīcā, Slovēnijā, debitēja Pasaules kausa sacensībās, sprintā ieņemot 64. vietu. 2020. gada martā startēja Pasaules U-23 čempionātā Obervīzentālē un izcīnīja devīto vietu 30 km distancē brīvajā stilā. 2021. gada Pasaules U-23 čempionātā labāko rezultātu sasniedza 15 km distancē brīvajā stilā, ieņemot 17. vietu.
2021. gada Pasaules čempionātā skiatlonā 76 dalībnieku konkurencē ieguva 42.vietu, sasniedzot Latvijas vīriešu labāko individuālo rezultātu pasaules čempionātos. Sprintā tika iegūta 70. vieta, bet 15 km brīvā stila slēpojumā bija 61. vietā. Piedalījās arī komandu sprintā, kur kopā ar Induli Bikši tika iegūta 20. vieta, kā arī stafetē (15. vieta).
1998. gada pasaules čempionāts cīņas sportā
1998. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā notika šķirti: vīrieši brīvajā sacentās no 8. līdz 11. septembrim Teherānā (Irāna), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 27. līdz 30. augustam Jēvlē (Zviedrija), sievietes brīvajā cīņā no 8. līdz 10. oktobrim Poznaņā (Polija).
Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3.—4. vietu — 8 punktus, 5.—6. vietu — 6 punktus, 7. vietu — 4 punktus, 8. vietu — 3 punktus, 9. vietu — 2 punktus un 10. vietu — 1 punktus.
Neisa
Neisa var būt:
Bartolomeu Diašs
Bartolomeu Diašs (pt; dzimis aptuveni 1451. gadā, miris ) bija portugāļu jūrasbraucējs.
1487. un 1488. gadā vadījis ekspedīciju, lai atrastu jūrasceļu uz Indiju, to darot, viņš izpētīja Āfrikas dienvidrietumu piekrasti vairāk nekā 2000 km garumā. Diašs ir pirmais eiropietis, kas apbraucis Āfrikas dienvidu piekrasti. 1488. gadā, braucot atpakaļ uz Portugāli, atklājis Labās Cerības ragu. Viņš to nosauca par Vētru ragu, tomēr Portugāles karalis Žuāns II pārdēvēja to, cerot, ka tiks atklāts jūrasceļš uz Indiju.
Miris vētras laikā 1500. gadā netālu no Labās Cerības raga, kad piedalījās Pedru Alvariša Kabrala ekspedīcijā uz Indiju, kura pirms tam kā pirmā bija atklājusi Brazīlijas piekrasti.
Viņa mazdēls Paulu Diašs de Novaišs (Paulo Dias de Novais) bija pirmais kolonizētās Angolas vadītājs, dibinājis tās galvaspilsētu Luandu, kas ir pirmā pilsēta Āfrikas dienvidos, ko dibinājis eiropietis.
Adigu valoda
Adigu valodai raksturīgs plašs līdzskaņu klāsts: no 64 adigu alfabēta burtiem un burtkopām 7 ataino patskaņus, bet 57 — līdzskaņus un afrikātas.
Čerkesu valoda
Līdz 19. gadsimta vidum visā Kubaņas stepes joslā no Tiberdas līdz Melnajai jūrai un tās austrumu piekrastē starp Kubaņas un Čakhē upju ietekām lietoja čerkesu valodu ar divām izloksnēm — stepju un piekrastes. Kaukāza kara (1829—1864) laikā čerkesus (tagadējos adigus un viņiem radniecīgos abazīnus, abhāzus un ubihus) Krievijas Impērijas karaspēks iznīcināja vai piespieda izceļot uz Osmaņu impēriju.
Dzalbi (Rožupes pagasts)
Dzalbi ir ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 175 km attālumā no Rīgas.
Jirgens Ungerns-Šternbergs
Jirgens Ungerns-Šternbergs (de, 1940) ir vācbaltiešu vēsturnieks, kas pētījis antīko vēsturi, Baltijas vēsturi un vēsturnieku ietekmi uz Pirmā pasaules kara propagandu. Latvijas Universitātes goda doktors (2002), Baltijas vēstures komisijas (Baltische Historische Kommission) loceklis.
Dzīvesgājums
Pēc Otrā pasaules kara beigām dzīvoja Rietumvācijā. Mācījās Minhenes ģimnāzijā, studēja latīņu valodu un vēsturi Minhenes un Freiburgas universitātēs (1960—1966), 1968. gadā aizstāvēja promocijas darbu par Romas Republikas vēsturi. Strādāja Berlīnes un Erlangenas-Nirnbergas Universitātēs, kur 1974. gadā habilitējās un ieguva profesūru Esenes Universitātē (1977—1978), tad Bāzeles Universitātē (1978—2007). Kopš 1987. gada daudzas reizes apmeklēja Rīgu, 1998. gadā LU nolasot tematisko lekciju kursu „Vēlēšanu cīņa republikāniskajā Romā”.
LU stipendija
1999. gadā Jirgens fon Ungerns—Šternbergs ziedoja Latvijas Universitātei 50 000 Šveices franku. Kopš 2003. gada LU Vēstures un filozofijas fakultāte piešķir Bernharda Holandera / Jirgena fon Ungerna—Šternberga stipendijas.
Diašs
Diašs (pt, no personvārda Djegu (Diego); sieviešu dzimtē Diaša) ir portugāļu cilmes uzvārds, kam spāņu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Diass. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Ismails Kadare
Ismails Kadare (sq; dzimis ) ir albāņu rakstnieks. Raksta romānus, dzeju, esejas, lugas.
Albānijas vadošā persona literatūras jomā kopš 20. gadsimta 60. gadiem. Sākumā vairāk pievērsies dzejai, tomēr ar romāna Gjenerali i ushtrisë së vdekur (latviski “Mirušo armijas ģenerālis”, tulkojis Dens Dimiņš) izdošanu lielāku uzmanību veltījis romānu rakstīšanai. Romāns iekļuva arī laikraksta Le Monde "100 gadsimta grāmatu" sarakstā. Kadare ir vairāku starptautisku apbalvojumu laureāts. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta izcilākajiem rakstniekiem un intelektuāļiem Eiropā.
Angosat-1
Angosat-1 bija sakaru pavadonis, ko Angolas vajadzībām izgatavoja Krievija. Tas orbītā tika palaists 2017. gada 26. decembrī, bet drīz kontrole pār to tika zaudēta. Angosat-1 bija paredzēts televīzijas, radio, interneta un citu sakaru pakalpojumu nodrošināšanai Angolā, kā arī pārējā Āfrikā un daļā Eiropas.
2009. gadā starp Roskosmos un Angolas valdību ar Rosoboroneksport starpniecību tika noslēgts līgums par sakaru pavadoņa piegādi Angolai. Krievijas bankas Angolai deva kredītu ar 13 gadu termiņu par summu 278,4 miljoniem ASV dolāru. Darbs pie kosmiskā aparāta sākās 2012. gadā.
Kosmisko aparātu izgatavoja Krievijas uzņēmums RKK Ènergija pēc Angolas Telesakaru un informācijas tehnoloģiju ministrijas pasūtījuma. Angosat-1 pamatā ir platformas UKP. Sakaru aparatūru izgatavoja Eiropas uzņēmuma Airbus nodaļa Defence and Space. Angosat-1 ir 16 C joslas un 6 Ku joslas retranslatori. Pavadonis paredzēts 15 gadu darbam.
Sākotnēji Angosat-1 kopā ar pavadoni Energija-100 bija paredzēts orbītā ievadīt ar Ukrainas nesējraķeti Zenit-3SL 2016. gadā no peldošās platformas Sea Launch. Ukrainas krīzes rezultātā Sea Launch projekts tika iesaldēts, un palaišana ar Zenit kļuva neskaidra. Alternatīva tai tika izskatīta raķete Angara-A5 ar augšējo pakāpi Blok-DM-03. Tā kā Angara ražošana aizkavējās, RKK Energija atgriezās atpakaļ pie Zenit raķetes. Baikonuras kosmodromā glabājās Zenit-3F, ar kuru sākotnēji bija plānots palaist astrofizikas pavadoni Spektr-RG. Savukārt 2016. gadā Spektr-RG izgatavošana aizkavējās, un tā palaišanai plānoja izmantot raķeti Proton-M. Zenit-3F jau bija pagājis garantētais glabāšanas laiks, un to nolēma izmantot Angosat-1 palaišanai.
Angosat-1 tika palaists 19:00 UTC ar nesējraķeti Baikonuras kosmodroma ar nesējraķeti Zenit-3F. Pavadoni ģeostacionārajā orbītā nogādāja raķešbloks Fregat-SB. Pēc atdalīšanās no Fregat ar pavadoni tika nodibināti sakari, bet pēc tam tie pārtrūka. 28. decembrī sakari tika atjaunoti un saņemti telemetrijas dati. Divu mēnešu laikā kosmiskais aparāts būtu jāpārvieto uz tam paredzēto punktu ģeostacionārajā orbītā.
2018. gada 15. janvārī parādījās ziņa, ka Ènergija speciālistiem nav izdevies pilnībā atjaunot Angosat-1 darbību, un tas darbojas energotaupības režīmā. No telemetrijas datiem secināts, ka problēma esot energoapgādes sistēmā. Turpinot dreifēt rietumu virzienā, tas atstāja zemes staciju radioredzamības zonu. Tika ziņots, ka 2018. gada aprīlī pavadonis nonāktu vadības centra redzamības zonā, un tad speciālisti censtos atjaunot tā darbību. Diemžēl aprīlī neizdevās nodibināt sakarus ar kosmisko aparātu.
Aprīļa otrajā pusē Krievijas delegācija devās uz Angolu. Tad arī tika oficiāli paziņots, ka Angosat-1 ir atzīts par zaudētu. Energija piedāvāja 30 mēnešu laikā izgatavot Angosat-2, kas būtu Angosat-1 modernizēta versija. Šajā periodā Krievija Angolai nodrošinātu sakaru jaudas ar savu pavadoņu starpniecību.
Baldieši
Baldieši ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Vasilijs Kriškins
Vasilijs Kriškins (, dzimis, miris ) bija Sarkanās armijas ierindnieks.
1944. gada 24. oktobrī piedalījās sīvās kaujās pie Auces, par ko 1945. gada 24. martā Kriškinam tika piešķirts Padomju Savienības Varoņa nosaukums. Pēc kara atgriezās dzimtajā ciemā un strādāja mežniecībā.
Undertale
Undertale ir lomu datorspēle, ko radīja amerikāņu izstrādātājs Tobijs Fokss. Šajā spēlē spēlētāji vada cilvēka bērnu, kurš ir iekritis Pazemē, lielā, nomaļā reģionā, kas atrodas zem Zemes virsmas un atdalīts ar burvju barjeru. Spēlētājs, cenšoties atgriezties uz virsmas, sastopas ar dažādiem briesmoņiem, galvenokārt ar kaujas sistēmu; spēlētājs pāriet caur mini-ložu uzbrukumiem no pretinieka un var izvēlēties salīgt vai vājināt briesmoņus, lai tos nenoslepkavotu. Šīs izvēles ietekmē spēli, arī dialogs, briesmoņi un stāsts maina spēles beigu iznākumu.
Tēli
Sans — īss skelets ar zilu jaku;
Papyrus — tēla Sans brālis, kas cer kļūt par Pazemes karalistes sargu;
Undyne — Pazemes karalistes vadošais sargs, zivs;
Muffet — zirneklis,pārdeveja
Alphys — Pazemes karalistes sargu zinātniece;
ASGORE — Pazemes Karalis;
Asriel — tēla Toriel un Asgore dēls;
Flowey — zieds ar seju;
Mettaton — robots, kuru izveidoja tēls Alphys;
Grillby — bārmenis viņa paša veidotajā bārā;
Asriel Dreemurr — nāves Dievs, tēla Asriel transformācija;
Mettaton EX — tēla Mettaton transformācija;
Omega Flowey — tēla Flowey transformācija;
Chara — Jūsu ļaunais gars.
Kolgas līcis
Kolgas līcis (et) jūras līcis Igaunijas piekrastē Baltijas jūras ziemeļaustrumos, daļa no Somu līča. Izvietojies starp Jumindas pussalu austrumos un Kabernēmes ragu un Rammu un Koipsi salām rietumos. Līcī atrodas vairākas salas, lielākās no kurām ir Pedasāre, Rohusi un Malusi salas. Ietek Loo un Pudiso upes, kā arī vairākas mazākas upītes un strauti. Visas līča salas ietilpst Kolgas līča ainavu aizsardzības apvidū. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Kabernēmes un Salmistu ciemi.
Sadove
Sadove (uk) ir ciems Odesas apgabala Bilhorodas-Dņistrovskas rajonā, Ukrainā 13,4 km attālumā no Bilhorodas-Dņistrovskas.
Ciems atrodas 27 km attālumā no Melnās jūras krasta.
Citava
Citava ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī pie Neises upes, netālu no vietas, kur satiekas Vācijas, Polijas un Čehijas robežas.
Sadove
Saskaņā ar 2001. gada tautas skaitīšanas datiem ciemā dzīvoja 963 cilvēki.
Roziņš
Roziņš var būt:
Citava
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1238. gadā. Viduslaikos ietilpa t.s. Lauzicas līgā. Pēc kontrreformācijas sākuma no Bohēmijas Citavā ienāca daudzi protestanti. Pilsēta gandrīz pilnīgi nopostīta Septiņgadu karā. 18. un 19. gadsimtā attīstījās kā tekstilrūpniecības centrs. Pēc Otrā pasaules kara ietilpa VDR. Pēc 1991. gada Vācijas apvienošanās tika slēgtas tekstilrūpnīcas un lignīta ieguve apkārtnē.
Cilvēki
Citavā dzimuši komponists Melhiors Franks (Melchior Franck, 1579-1639), komponists Heinrihs Maršners (Heinrich Marschner, 1795-1861) un slēpotājs Renē Zommerfelds (René Sommerfeldt, 1974).
17. gadsimta beigās pilsētā dzīvoja komponists Johans Kūnavs (Johann Kuhnau, 1660-1722). Savulaik pilsētas ģimnāzijā mācījies filozofs Hermanis Loce (Hermann Lotze, 1817-1881) un mākslinieks Gerhards Rihters (Gerhard Richter, 1932).
Peniķis
Peniķis var būt:
Sergejs Bulgakovs
Sergejs Bulgakovs (dzimis, miris ) bija 20. gadsimta pirmās puses krievu filozofs, teologs, priesteris un ekonomists.
Skots Moirs
Skots Moirs (en) vai Skots Muārs (fr, dzimis ) ir Kanādas daiļslidotājs.
Sergejs Bulgakovs
Dzimis garīdznieka ģimenē. Iesākumā mācījās garīgajā seminārā, tomēr ieinteresējās par marksismu un sarāva saites reliģiju. Studēja tieslietas Maskavas Universitātē, darbodamies legālo marksistu aprindās. Strādāja par politekonomikas pasniedzēju Kijevā un Maskavā, uzskatos pamazām evolucionējot pareizticības virzienā. 1918. gadā kļuva par garīdznieku. Pilsoņu kara laikā uzturējās Krimā. 1922. gadā, t.s. filzofu kuģa akcijā tika izsūtīts no PSRS. Apmetās Parīzē, kur strādāja Sv. Sergija Pareizticīgās teoloģijas institūtā (Свято-Сергиевский православный богословский институт), attīstot mācību par sofiju, kura gan baznīcas aprindās tika uzņemta neviennozīmīgi. 1935. gadā tā tika nosodīta baznīcas sinodē Karlovcos (Dienvidslāvijā), kā arī Maskavā.
Skots Moirs
Viņš kopā ar savu deju partneri Tesu Virtjē bija Kanādas delegācijas karognesējs atklāšanas ceremonijā. Olimpiskajās spēlēs pāris kļuva par čempioniem gan dejās uz ledus, gan komandu sacensībās.
Hūpenradio
Hūpenradio (no) vai Hūpenes meteroloģiskā stacija (Hopen meterologiske stasjon) ir Norvēģijas vissezonas meteostacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāgam pieskaitītajā Hūpenes salā, tās austrumu krastā, Hūsdālenas ieplakā starp Verenšelda un Kollera kalniem un ir vienīgā salas apdzīvotā vieta. Stacijas pastāvīgais personāls ir četri cilvēki.
Vēsture
Pirmo meteostaciju «Svartisen» ierīkoja Vācijas Luftwaffe apgādes dienests 1943. gadā. Aprīkojumu un personālu uz salu nogādā ar zemūdeni un daļa aprīkojuma gāja bojā, tādēļ stacija darbu sākt nevarēja. 1944. gadā salā tika ierīkota otrā stacija «Helhus», kura darbojās un sūtīja ziņojumus līdz pat 1945. gada 5. augustam, kad personāls tika evakuēts.
1946. gada 8. oktobrī staciju pārņēma Norvēģija. 1948. gadā stacijā notika ugunsgrēks — nodega elektrostacija un noliktava. 1951. gadā tika uzbūvēta rezerves stacija, kas tika aprīkota, lai aizstātu galveno staciju ugunsgrēka gadījumā. 1953. gadā uzbūvēta pirts. 1955. gadā uzbūvēta Johshita salas rietumu krastā. 1957. gadā izbūvēta jauna galvenā ēka, 1959. gadā — elektrostacija. Kopš 1965. gada stacijā darbojas starptautiskas ekspedīcijas no Zviedrijas, Nīderlandes un Anglijas. 1973. gadā 10 km uz ziemeļiem no stacijas, Smohumpena austrumu pusē izbūvēts lidlauks ārkārtas situācijām, kas darbojās līdz 1975. gadam. 1980.—1990. gados tiek atjaunota lielākā daļa stacijas būvju un iekārtu, izbūvēts helikopteru lidlauks, uzstādīts satelītsakaru aprīkojums, ierīkotas attālās būves.
Stacijas aprīkojums
Hūpenes meteostacija veidojas no galvenās ēkas, garāžas un siltās noliktavas, degvielas glabātuves (120 m³ dīzeļdegvielas), rezerves stacijas, laivu mājas, viesu nama un aukstās noliktavas. Dienvidos no stacijas atrodas helikopteru lidlauks ar degvielas glabātuvi, netālu vairākas radiosakaru un satelītu antenas. Elektrību stacijā nodrošina divi dīzeļģeneratori. Notekūdeņu attīrīšanas iekārta.
Stacijas teritorijā atrodas 1908. gadā būvēta Nilsebū mednieku būda, kas ir aizsargājams vēstures piemineklis. Aizsargājami objekti ir arī kapsēta un piemineklis.
Ārpus stacijas visā salas teritorijā izvietotas vairākas būves, daļa no kurām ir vēstures pieminekļi, bet daļa ir būvētas stacijas pētniecības darba vajadzībām. Tās ir (no ziemeļiem uz dienvidiem) Beisarhytta (1923. g., vēsturiska; tikai gruveši), Beisarstua (1973), Casa Blanca (1986), Russehytta (1908, vēsturiska), Bjørnebo (1971), Rudihytta (vēsturiska), Johshytta (1956), Camp Skakk (1963), Sørhytta (1997).
Darbība
Stacijas galvenā darbības joma ir regulāra meteoroloģisko novērojumu veikšana un SYNOP un METAR ziņojumu sagatavošana un nosūtīšana. Papildus tam ziemā Norvēģijas Polārā institūta uzdevumā tiek veikta ledus novērošana. Stacijā ir aprīkojums Saules starojuma, ziemeļblāzmas, tektonikas un citu novērojumu veikšanai.
Tiek veikta arī salas leduslāču, valzirgu, polārlapsu, roņu, putnu un citu faunas pārstāvju novērošana un uzskaite.
Dragans Nikoličs
Dragans Nikoličs (sr, dzimis, miris ) bija serbu aktieris.
Mācījies Belgradas Drāmas mākslas akadēmijā. 1967. gadā debitēja kā aktieris filmā When I Am Dead and Gone. Kopš tā laika filmējies dažādu žanru filmās, kļūstot par vienu no pazīstamākajiem serbu aktieriem. No 2011. līdz 2013. gadam bija raidījuma Who Wants to Be a Millionaire? serbu adaptācijas vadītājs.
Purnava
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V401, Liepnas upes krastā. Netālu atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Purnavas senkapi (Kara kapi, Franču kapi).
Melnā vēža spīlēs
"Melnā vēža spīlēs" ir 1975. gada latviešu padomju vēsturiska piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Aleksandrs Leimanis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.
Sižets
Darbība norisinās Kurzemē, 17. gadsimtā. Pēc varas pār latviešu tautu kāro Kursas hercogs, Polijas karalis un vācu baroni. Visā šajā varas cīņā vislielākie cietēji ir zemnieki.
Jānis un Mārtiņš, uzdodoties par poļu vēstnešiem, dodas pie hercoga, lai izglābtu Māru.
Lomās
Epizodēs: Elza Radziņa, Māra Zemdega, Jānis Grantiņš, Ēvalds Valters, Kārlis Teihmanis, Edgars Zīle, Ērika Ferda, Aivars Siliņš, Egons Beseris, Olga Dreģe, Olga Krūmiņa, Miervaldis Ozoliņš, Gunārs Placēns, Herberts Zommers, Aivars Leimanis.
Janiss Mozers
Janiss Žeroms Mozers (fr, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Mozers pārstāv NHL komandu Arizonas "Coyotes". Mozeru 2021. gada NHL drafta 2. kārtā, ar kopējo 60. numuru izvēlējās Arizonas "Coyotes".
Iepriekš Mozers ir spēlējis Nacionālās līgas komandā EHC Biel un AHL komandā Tūsonas "Roadrunners".
Šveices hokeja izlases sastāvā piedalījies divos Pasaules čempionātos.
Bradford City AFC
Bradford City A.F.C. ir futbola klubs no Bredfordas, Anglijā, kas šobrīd spēlē Otrajā līgā (League Two). Tas ir 1911. gada FA kausa ieguvējs, un 2013. gada Līgas kausa finālists.
Kozlova (Griškānu pagasts)
Kozlova ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā pie autoceļa V587, 3,7 km no pagasta centra Sprūževas, 7,5 km no novada centra Rēzeknes un 251 km no Rīgas.
Belijnosa
Belijnosa (ru) ir Krievijas vissezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Jugras pussalas ziemeļos Barenca jūras krastā pie Jugorskijšara jūrasšauruma rietumu ieejas.
Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Kocēnu novada pašvaldības vadītāji. Kocēnu novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā kā Valmieras novads, apvienojot Bērzaines, Dikļu, Kocēnu, Vaidavas un Zilākalna pagastus. Savukārt 2010. gda 15. februārī tika noteikts Valmieras novadu pārdēvēt par Kocēnu novadu.
Uzskaitījums
{{legend| #647A28| Zaļo un Zemnieku savienība |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #EFC800| Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" |border=1px solid #AAAAAA}}
Kuržima
Kuržima (cz) ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz ziemeļrietumiem no Brno.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1226. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Augusts Pētersons
Augusts Pētersons (dzimis, miris ) bija latviešu kara ārsts, pulkvedis. Rīgas Bērnu slimnīcas direktors (1923), Latvijas Republikas Tautas labklājības ministrijas Veselības departamenta direktors (no 1925). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
Dzalbi (Aulejas pagasts)
Dzalbi ir ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 280 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ezeri Luboneņš, Ārdavs, Ploteņš.
Kill la Kill
Kill la Kill (ja, Kiru Ra Kiru) ir 2013. gada japāņu "maģisko meiteņu" anime seriāls, kuru veidojusi kompānija Trigger. Seriāla režisors ir Hirojuki Imaiši, scenāriju sarakstījis Kazuki Nakašima, abi pazīstami kā Tengen Toppa Gurren Lagann autori.
Raumas "Lukko"
Raumas "Lukko" ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Raumā, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1936. gadā. 1963. un 2021. gadā komanda izcīnījusi Somijas čempiones titulu.
Kill la Kill
Sižets
Seriāls stāsta par Rjūko Matoi, kas, meklējot iemeslu sava tēva slepkavībai, ierodas Honoudžī akadēmijā, pār kuru valda skolēnu padomes vadītāja Satsuki Kiriuina. Ierodoties sava tēva mājās, viņa atklāj Senketsu — runājošu skolas formas tērpu, kuru veidojis viņas tēvs. Uzvelkot šo tērpu, Rjuko iegūst spēku.
Raumas "Lukko"
No 1997. līdz 2000. gadam trīs sezonas "Lukko" aizvadīja Leonīds Tambijevs, 1997.—98. un 1998.—99. gada sezonu kluba rindās aizvadījis arī Aigars Cipruss. 1998.—99. gada sezonā Raumā spēlēja Atvars Tribuncovs, bet 2010.—11. gada sezonā 12 spēles aizvadīja Aleksejs Širokovs. Divas sezonas kluba rindās aizvadījis arī Jānis Sprukts.
Ivans Mlādeks
Ivans Mlādeks (cs, dzimis, Bohēmijas un Morāvijas protektorātā) ir čehu dziedātājs, gleznotājs un rakstnieks.
Dzimis Prāga. Viņa tēvs mācīja Ivanu zīmēt. 1966. gadā Ivans dibināja grupu "Banjo Band". 1980. gadu vudū kļuvis pazīstams kā rakstnieks, kad tika publicēts viņa pirmais stāsts "Jaunā pasaule" (Mladý Svět). Kopumā sarakstījis vairāk nekā 400 dziesmas un tika publicētas 8 viņa grāmatas. 2008. gadā viņa izpildīta dziesma "Jožin z bažin" kļuva par interneta fenomenu.
Nanosella fungi
Nanosella fungi ir spalvspārnīšu suga. Tā skaitās viena no sīkākajām vaboļu sugām, kuru ķermeņa garums ir līdz 0,3 mm. Sastopama ASV. Nanosella fungi, kā arī citi Nanosellinae apakšdzimtas pārstāvji, apdzīvo daudzsporu sēņu sporu tvertnes.
Pirmais šo sugu aprakstījis amerikāņu naturālists un entomologs Džons Lourenss Lekonts. Sugas paraugu viņam atsūtījis krievu entomologs Viktors Močuļskis, kurš dabūja to Alabamas štatā. Močuļskis, raugoties uz Lekonta iepriekšējo aprakstu, aprakstījis šo sugu atkārtoti no parauga, kuru dabūjis Džordžijas štatā.
Krogzemji
Krogzemji ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Klāra Hitlere
16 gadu vecumā sāka strādāt par mājkalpotāju nākamā vīra Aloiza Hitlera mājā. Pastāv uzskats, ka Ādolfa Hitlera vecāki bijuši bioloģiski radinieki, tomēr tas nav pilnībā apstiprināts. Klāra bija Aloiza trešā sieva, viņiem kopā piedzima seši bērni, no kuriem gan tikai divi nodzīvoja līdz pilngadībai (Ādolfs un Paula).
Klāra nomira 1907. gadā (47 gadu vecumā) no krūts vēža. 1934. gadā Pasavā viņas vārdā tika nosaukta iela.
Ārons Rodžerss
Ārons Čārlzs Rodžerss (en; dzimis Čiko, Kalifornijas štatā, ASV) ir profesionāls ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Pašlaik (2021) pārstāv NFL klubu Grīnbejas "Packers", kurā aizvadījis visu profesionāļa karjeru.
Karjera
Universitātes laikā viņš pārstāvēja Kalifornijas universitāti Bērklijā, kur NCAA čempionātā pārstāvēja Kalifornijas "Golden Bears". Pārstāvēdams "Golden Bears", viņš uzstādīja vairākus universitātes rekordus. 2005. gada NFL draftā viņu Grīnbejas "Packers" izraudzījās pirmajā kārtā ar kopējo 24. kārtas numuru.
2010. gada sezonā viņš "Packers" sastāvā izcīnīja uzvaru XLV Superkausa izcīņā, pats spēlētājs atdeva trīs rezultatīvas piespēles un tika atzīts par spēles MVP. Tāpat FedEx Air vērtējumā Ā. Rodžerss tika atzīts par gada labāko spēlētāju.
Kopš Ā. Rodžerss ir kļuvis par pamatsastāva saspēles vadītāju viņš ir kļuvis ievērojams ar savu unikālo piezemējuma veikšanas svinēšanu.
Rodžerss
Rodžerss (en vai Rodgers) var būt:
Varkaļu iela
Varkaļu iela var būt:
Vilhelms Frīdemans Bahs
Vilhelms Frīdemans Bahs (, saukts arī par Halles Bahu; dzimis, miris ) bija vācu komponists. Vilhelms Frīdemans bija komponista Johana Sebastiāna Baha un viņa pirmās sievas Marijas Barbaras vecākais dēls.
Kaut arī tēvs pievērsa uzmanību dēla muzikālajai izglītībai, un Vilhelms Frīdemans tika uzskatīts par izcilu ērģelnieku, komponistu un izpildītājmākslinieku, dzīves laikā savam talantam Bahs pielietojumu neguva, un mira dziļā nabadzībā. Viņš tika strādājis Leipcigā, Hallē, Braunšveigā un Berlīnē.
Stenoze
Stenoze (stenosis) medicīnas terminoloģijā nozīmē anatomisko izmaiņu, kas izpaužas kā ķermeņa struktūras (doba orgāna vai tā atveres, kanāla) tilpuma samazinājums, dimensiju samazinājums. Termins cēlies no (sténos) — 'šaurs';  στένωσις — ‘sašaurinājums’.
Piemēri:
Kokari
Kokari var būt:
DALL-E
DALL-E (stilizēts DALL·E) un DALL-E 2 ir mākslīgā intelekta attēlveidošanas modeļi, kurus izveidoja pētniecības laboratorija OpenAI. Līdzīgi kā Midjourney un Stable Diffusion, DALL-E ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valodā sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "uzvednēm". DALL-E izmanto GPT-3 valodas modeļu versiju, kas pārveidota, lai ģenerētu attēlus. 2022. gada aprīlī OpenAI paziņoja par DALL-E 2 — nākamās paaudzes rīku, kas izstrādāts, lai radītu reālistiskākus attēlus ar augstāku izšķirtspēju, kas "var apvienot koncepcijas, atribūtus un stilus".
2022. gada novembra sākumā OpenAI izlaida DALL-E 2 kā API, ļaujot izstrādātājiem integrēt modeli savās lietojumprogrammās. Microsoft izziņoja, ka DALL-E 2 tiks iekļauta Microsoft Designer lietotnē un Image Creator rīkā, kas iekļauts Bing meklētājā un Microsoft Edge.
Rīka nosaukums ir veidots, apvienojot Pixar animācijas filmas tēla WALL-E nosaukumu un spāņu sirreālisma mākslinieka Salvadora Dalī vārdu.
Filadelfijas stāsts
"Filadelfijas stāsts" (en) ir 1940. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir Džordžs Kjūkors. Filmā galvenās lomas atveido Kerijs Grānts, Ketrina Hepbērna, Džeimss Stjuarts un Ruta Hasija. Filma balstīta uz 1939. gada Brodvejas teātra lugu ar tādu pašu nosaukumu.
Filma stāsta par augstākās sabiedrības sievieti Treisiju, kuras kāzu plānus ietekmē bijušā vīra Dekstera un dzeltenās preses žurnālista Maika ierašanās.
Filmas "Filadelfijas stāsts" pirmizrāde notika. Pēc vairākām neveiksmīgām kinolomām, "Filadelfijas stāsts" vēlreiz padarīja Hepbērnu par zvaigzni. Ar Hovarda Hjūza palīdzību, Hepbērna ieguva lugas, kurā viņa arī attēloja galveno lomu, tiesības, lai atgrieztos uz kino skatuves. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un mūsdienās to uzskata par vienu no visu laiku labākajām romantiskajām komēdijām. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās, tai skaitā "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Hepbērna) un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Hasija), no kurām balvas saņēma divās kategorijās "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Stjuarts) un "Labākais adaptētais scenārijs". 1956. gadā Metro-Goldwyn-Mayer izdeva filmas rīmeiku "Augstākā sabiedrība" (High Society) mūzikla veidā, kur galvenās lomas atveidoja Bings Krosbijs, Greisa Kellija un Frenks Sinatra.
Dzalbi (Kombuļu pagasts)
Dzalbi ir ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 280 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Ārdavs, Ploteņš.
Filadelfijas stāsts
Sižets
Treisija Lorda ir bagātas Filadelfijas ģimenes vecākā meita, kura taisās apprecēties ar jaunbagātnieku Džordžu Kitredžu. Iepriekš Treisija bija precējusies ar jahtu dizaineri Deksteru Heivenu, bet izšķīrusies ar viņu, jo, pēc viņas tēva teiktā, viņš neatbilst ģimenes notiektajiem standartiem. Tikmēr Ņujorkā žurnāla Spy izdevējs Sidnijs Kids ļoti vēlas atspoguļot kāzas un norīko reportieri Maiku Konoru un fotogrāfi Līzu Imbriju. Kids plāno izmantot Dekstera palīdzību, kurš iepriekš žurnālā ir strādājis. Deksters reportierus uzdos kā Treisijas brāļa Džuniusa, ASV diplomāta Argentīnā, draugus. Treisijai rodas aizdomas, tomēr ļauj Maikam un Līzai palikt, pēc sarunas ar Deksteru, kurš draud ar ģimenes reputāciju apdraudošu rakstu.
Deksteru ar atplestām rokām sagaida Treisijas māte Mārgareta un pusaugu māsa Dīna, par ko Treisija ir ļoti sarūgtināta. Naktī pirms kāzām tiek nosvinēta liela balle, kurā Treisija atklāj simpātijas pret Maiku. Treisija tikai otro reizi savā dzīvē piedzeras un noskūpsta Maiku, vēlāk dodoties peldē. Nākamajā rītā abus atrod Džordžs un apsūdz savu līgavu krāpšanā. Tieši pirms kāzām Treisija nolemj neprecēt Džordžu. Maiks piedāvā būt viņas līgavainis, taču Treisija atsaka, jo saprot, ka Līza ir viņā iemīlējusies. Tad Deksters, kurš visu laiku nepārprotami plānoja viņu atgūt, piedāvā viņai vēlreiz apprecēties. Treisija ar prieku to pieņem.
Jānis Rozenfelds
Jānis Rozenfelds (1946—2022) bija latviešu jurists un Latvijas Universitātes profesors.
Dzīvesgājums
Dzimis 1946. gada 15. jūnijā Rīgā. 1969. gadā viņš absolvēja studijas Latvijas Valsts universitātes (LVU) Juridiskajā un filozofijas fakultātē, 1972. gadā sāka strādāt LVU kā asistents, līdztekus studēja LVU aspirantūrā. 1980. gadā Maskavas Valsts universitātē aizstāvēja juridisko zinātņu kandidāta grādu ar disertāciju "Apstrīdami darījumi", ko 1981. gadā publicēja ar nosaukumu "Darījumu tiesiskais regulējums Latvijas PSR".
1981. gadā Rozenfeldu ievēlēja par docentu, 1993. gadā viņš sāka darboties tiesību praksē kā zvērināts advokāts. 1999. gadā kļuva par asociēto profesoru, 2004. gadā par profesoru. Viņš bija Civiltiesisko zinātņu katedras vadītājs (2005—2017), promocijas padomes priekšsēdētājs (kopš 2005. gada), profesoru padomes priekšsēdētājs (2013—2018) un Juridiskās fakultātes domes priekšsēdētājs (2011).
2011. gadā viņu apbalvoja ar Tieslietu sistēmas II pakāpes Goda zīmi, 2012. gadā ar Atzinības krustu.
Miris 2022. gada 21. novembrī.
Lapēnrantas "SaiPa"
Lapēnrantas "SaiPa" ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Lapēnrantā, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1948. gadā, tās augstākais sasniegums ir 1965.—66. gada sezonā izcīnītās bronzas medaļas.
Kopš 2011. gada kluba rindās spēlē latviešu uzbrucējs Roberts Jekimovs.
Peļņi (Tirzas pagasts)
Peļņi ir ciems Gulbenes novada Tirzas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P38.
Čehijas karogs
Čehijas karogs ir viens no Čehijas oficiālajiem valsts simboliem. Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3. Čehija savu karogu pārņēma no Čehoslovākijas karoga, savukārt Slovākija pieņēma jaunu karogu.
Rīmaņa hipotēze
Rīmaņa hipotēze matemātikā ir pieņēmums, ka Rīmaņa zeta funkcijas rindas analītiskā turpinājuma uz komplekso plakni ζ(s)=0 netriviālo sakņu reālās daļas ir viena puse (½). Hipotēzi 1879. gadā formulēja vācu matemātiķis Bernhards Rīmanis. Latvijā Rīmaņa hipotēzi pētījis Ernests Fogels. Rīmaņa hipotēzes pierādījums radītu būtisku progresu daudzās matemātiskās nozarēs. Par Rīmaņa hipotēzes pierādījumu vai apgāšanu Kleja Matemātikas institūts (Amerikas Savienotās Valstis) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu ASV dolāru.
Ērls Boikinss
Ērls Antuāns Boikinss (en; dzimis ) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Pašlaik (2013) ir bez kluba. Ar augumu 165 cm Ē. Boikinss ir otrais visu laiku īsākais spēlētājs NBA vēsturē pēc Magsija Bougsa (160 cm).
Profesionāla spēlētāja karjeru uzsācis 1998. gadā Kontinentālās basketbola asociācijas kluba Rokfordas "Lightning" sastāvā. Kopš 1999. gada spēlējis vairākos NBA klubos, ilgāko laika posmu aizvadot Denveras "Nuggets" klubā, kura sastāvā bija no 2003.—2004. gada sezonas sākuma līdz 2006.—2007. gada sezonas vidum. 2008.—2009. gada sezonu aizvadīja Itālijā, Boloņas "Virtus" sastāvā. 2004.—2005. gada sezonā Ē. Boikinss bija NBA Rietumu konferences līderis soda metienu precizitātē. Kopš 2012. gada marta pārstāv Hjūstonas "Rockets".
Trīdeksnis
Trīdeksnis (no trīdēt — 'dziedāt līdzi dejai') ir no metāla (parasti dzelzs) darināts latviešu tautas mūzikas instruments ar koka spalu. Tam ir divas daļas — pamatne un skanošā daļa. Pie trīdekšņa metāla daļas piekarinātas vairākās kārtās savērtas žvadzināmas vara plāksnītes. Šo mūzikas instrumentu spēlēja sievietes, galvenokārt vedībās — apdziedāšanās dziesmās un svinīgos pasākumos.
Tīmekļa avotā garamantas.lv minēts trejdeksnis, kas izmantots kā ritma instruments dziedāšanas laikā. Etnohoreologs Harijas Sūna uzsvēra, ka trejdeksni izmantoja dejas laikā danču vedējs. Tāds trejdeksnis ticis saukts par dižo trejdeksni vai eglīti un tā garums bijis vismaz 150 cm. Danču vedējs sitis ar trejdekšņa kātu pa grīdu, tā uzsvērdams dejas ritmu. Līdzīgi dižo trejdeksni izmantoja Lietuvā, kur to sauc par džinguli. Džinguļa garums Lietuvā 120– 180 cm.
Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisjijas 16. rakstu krājumā rakstīts, ka Kurzemē kāzās senāk katram vīram līdzi bijis "trumulis", pagarš kāts ar svārguļiem, ar kuru dejas laikā vīrieši situši pa dziedriem un saukuši "uiša, uiša!".
Fidži lori
Fidži lori (Phigys solitarius) ir papagaiļveidīgo kārtas suga, kas endēma Fidži. Tas ir vienīgais ģints Phigys pārstāvis, un vienīgais Fidži lietus mežu putns, kas pielāgojies dzīvei urbanizētā vidē.
Jānis Lapiņš
Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 25. jūnijā Cēsu apriņķa Veselavas pagasta "Pintuļos" skolotāja ģimenē. Mācījās Veselavas pagastskolā (1889), Raunas draudzes skolā (1902), K. Millera (Cēsīs) un E. Liepiņa (Valmierā) reālskolās. 1905. gadā viņš Pēterburgā ieguva mājskolotāja tiesības vēsturē un matemātikā. Strādāja par skolotāju Cēsīs, Rīgā un Valkā (1905—1910). Pēc 1905. gada revolūcijas sakāves 1906. gada februārī laikrakstā "Galvas Pilsētas Avīzes" publicēja rakstu "Tumša lapa pagātnē" par Vidzemes guberņas zemnieku nemieriem 19. gadsimta pirmajā pusē. No 1910. gada studēja tautsaimniecību Maskavas Komercinstitūtā, līdztekus arī literatūru A. Šaņavska Maskavas Tautas universitātē (1914—1915), bija laikraksta "Kāvi" redaktors (1910—1912).
Pirmā pasaules kara sākumā "Jaunā Dienas Lapa" 1914. gadā iespieda viņa garstāstu "Šķīstīšanas ugunīs". 1915. gada rudenī Lapiņš atgriezās dzimtenē, bija skolotājs Valmieras tirdzniecības skolā, sieviešu ģimnāzijā un reālskolā, nodibināja pirmo Tautas universitāti Latvijā. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada aprīlī piedalījās Latviešu Nacionāldemokrātu partijas dibināšanā, bija tās Centrālās padomes loceklis, darbojās Vidzemes zemes padomē un Latviešu pagaidu nacionālajā padomē (1917—1918). Bija laikraksta "Līdums" redakcijas loceklis (1915—1917). Publicēja apceri "Latvija mijkrēslī" (1917), kas izraisīja polemiku sava laika presē.
Fidži lori
Sugas latīniskais nosaukums solitarius nozīmē "vientuļnieks" jeb "vientuļais", taču tas ir kļūdains un neatspoguļo lori paradumus.
Zelta karūsa
Zelta karūsa jeb zelta zivtiņa (Carassius auratus) ir karpu dzimtas (Cyprininae) saldūdens zivs, kas savvaļā sastopama Austrumāzijā: Japānā, Korejā, Ķīnā, Honkongā un Taivānā, sākot ar Amūras upes baseinu un beidzot ar Honas baseinu. Zinātniskais nosaukums Carassius auratus atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē "karūsa" (Carassius) un "zelts", "zeltains" (auratus).
Klauss (filma)
Šis ir alternatīvs Ziemassvētku vecīša izcelsmes stāsts, kas atšķiras no vēsturiskā stāsta par Svēto Nikolaju, ar izdomātu darbību 19. gadsimtā, sižets stāsta par pastnieku, kas atrodas kādā ziemeļu salas pilsētā un kas draudzējas ar rotaļlietu meistaru Klausu.
Jānis Lapiņš
Dzīvesgājums
Pēc Jelgavas atbrīvošanas Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā Lapiņu iecēla par Jelgavas I valsts vidusskolas direktoru, viņš papildinājās Vīnes un Leipcigas universitātēs (1922—1923). Bija laikraksta "Zemgalietis" izdošanas organizators un redaktors (1919—1921), "Jaunais Zemgalietis" redakcijas loceklis (1923—1930) un faktiskais redaktors (1930). Darbojās mākslinieku un rakstnieku biedrībā "Zaļā vārna", bijis tās literārās sekcijas vadītājs. Sastādīja un rediģēja monogrāfisku apceri Ausekļa Kopotiem rakstiem (1923). Vēlāk Lapiņš bija Tukuma valsts ģimnāzijas un komercskolas direktors (1932—1935) un Rīgas 1. pilsētas ģimnāzijas direktors (1935—1939). Sarakstīja grāmatas par Latvijas ģeogrāfiju, bija žurnāla "Sējējs" redaktors (1935—1939). Pēc Ulmaņa apvērsuma Lapiņš rakstīja apceres par K. Ulmani grāmatā "Tautas vadonis Kārlis Ulmanis" (1934, 1936), arī periodikā, atbalstot vadonības kultu. Sastādīja K. Ulmaņa rakstu izlases "Jaunatnei" (1936) un "Uzvaras ceļš" (1939).
Zelta karūsa
Ķīnā pirms vairāk nekā 1000 gadiem zelta karūsa tika domesticēta un izveidota dekoratīvā zelta zivtiņa, kurai šajā laika periodā izveidotas daudzas atšķirīgas šķirnes. Tās atšķiras gan ar krāsām, gan izmēriem, gan ķermeņa apjomiem un spuru garumiem. Mūdienās abas formas (gan savvaļas, gan domesticētā) ir plaši izplatītas un izmantotas visā pasaulē: dekoratīvos parku dīķos, dabīgās ūdenstilpēs un akvārijos.
Sistemātikas izmaiņas
Līdz 2005. gadam par zelta karūsas pasugu tika uzskatīta Austrumeiropā dzīvojošā sudrabkarūsa ar zinātnisko nosaukumu — Carassius auratus gibelio (mūdienās tā tiek izdalīta kā atsevišķa suga). Tādēļ informācijas avotos angļu valodā reizēm tiek lietoti nosaukumi: Āzijas zelta zivtiņa un Austrumeiropas zelta zivtiņa.
Vēsture
Zelta zivtiņa ir viena no pirmajām domesticētajām, dekoratīvajām zivīm pasaulē, un jau gadsimtiem ilgi tā ir arī viena no populārākajām akvāriju zivīm. Nav vienprātības, kura savvaļas karūsa ir bijusi zelta zivtiņas priekštece. Ilgstoši valdīja uzskats (joprojām daudzos informācijas avotos tā ir norādīts), ka tā ir sudrabkarūsa (Carassius gibelio), tika izvirzīta arī hipotēze, ka tā ir bijusi parastā karūsa (Carassius carassius), tomēr jaunākos avotos tiek minēta Ķīnā joprojām savvaļā dzīvojošā zelta karūsas nominālpasuga (Carassius auratus auratus).
Tūkstošiem gadu, pirms selekcionēja zelta zivtiņas, Ķīnā tika audzētas karpveidīgās zivis pārtikai. Arī zelta karūsas tika audzētas pārtikai, nevis skaistumam. Dažām no šīm zivīm, kas tipiski izskatās sudrabotas vai viegli zeltainas, ir tendence radīt jauno paaudzi, kurai ir sarkanas, oranžas vai dzeltenas krāsas mutācijas. Pirmās krāsainās zivtiņas, kas bija sarkanā krāsā, tika ievērotas Dzjiņu dinastijas (265—420) laikā.
Jānis Lapiņš
Dzīvesgājums
Miris 1941. gada 11. novembrī Rīgā, apglabāts Meža kapos.
Latvijas karoga atjaunošana
Latviešu strēlnieku bataljonu formēšanas laikā Jānis Lapiņš 1916. gada otrajā pusē lūdza Valmieras bēgļu bērnu patversmes skolotājai, vēlākajai sievai Mariannai Straumanei (1896—1985) izšūt Indriķa hronikā minēto latviešu sarkanbaltsarkano karogu. Uz tā pamatnes bija uzšūts saulītes simbols.
Zelta karūsa
Vēsture
Pirmās zelta zivtiņas, kas bija citās krāsās (ne tikai sarkanas vai dzeltenas), radās 1276. gadā. Bet pirmās zivtiņas ar dekoratīvām, krāšņām astēm radās Minu dinastijas (1368–1644) laikā, jo tieši šajā laikā zelta zivtiņas sāka audzēt iekštelpās, kas atļāva iegūt zivju formas, kādas nebūtu iespējams iegūt āra apstākļos. Ap 1644. gadu zelta zivtiņas bija gandrīz ikvienā namā, vai tas piederētu bagātam vai nabadzīgam Ķīnas iemītniekam.
Klauss (filma)
Filma "Klauss" straumēšanas servisā pieejama no un ir saņēmusi pozitīvas atsauksmes par animāciju, stāstu un tēlu ieskaņotājiem. Filma tika nominēta 92. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma". Filma ieguva BAFTA kino balvu kā labākā animācijas filma.
Zelta karūsa
Vēsture
Dekoratīvās zivtiņas 1502. gadā tika ievestas Japānā, un zelta zivtiņu selekcijas darbā attīstījās jauna Japānas līnija, atbilstoša japāņu estētikai un gaumei — rotaļīgāka, vieglāka un harmoniskāka. No ķīniešu "pūķa" japāņi radīja miniatūras, ziediem līdzīgas zelta zivtiņas ar garām spurām. Tām bija jāizskatās krāšņām, tās aplūkojot no augšas. Šī selekcijas tendence atspoguļo faktu, ka tajos laikos nebija stikla akvāriju, kuros zivis varētu aplūkot no sāniem.
Jānis Lapiņš
Latvijas karoga atjaunošana
Vidzemes Zemes sapulces laikā 1917. gada martā šis karogs plīvoja virs Valmieras latviešu biedrības nama, vēlāk karogs glabājās Lapiņu ģimenē. Otrā pasaules kara laikā Marianna Lapiņa kopā ar meitu devās bēgļu gaitās uz Vāciju, bet pēc kara beigām atgriezās Latvijā. 1997. gadā Mariannas un Jāņa Lapiņu meita Lija Poga ilgi slēpto karogu dāvināja Cēsu muzejam.
Zelta karūsa
Vēsture
Eiropu pirmās zelta zivtiņas sasniedza 17. gadsimtā. Portugālē tās tika ievestas 1611. gadā, Krievijā 1650. gadā, Anglijā 1691. gadā, Francijā 1755. gadā. Tās bija klasiskas ķīniešu zelta zivtiņas, bet no Japānas rotaļīgās šķirnes Eiropu sasniedza daudz vēlāk. Ap 1700. gadu Japāna bija kļuvusi par vadošo zelta zivtiņu selekcijas valsti. Eiropas dienvidos 1620. gados zelta zivtiņas kļuva ļoti populāras, jo to sarkanā un zeltainā krāsa simbolizēja laimi un veiksmi. Izveidojās tradīcija vīram pirmajā kāzu jubilejā sievai dāvināt zelta zivtiņu kā nākotnes pārticības simbolu. Tradīcija izbeidzās, kad zelta zivtiņas kļuva viegli pieejamas un zaudēja bagātības zīmes statusu. No Eiropas zelta zivtiņas lēnām izplatījās pa visu pasauli. Ziemeļamerikā tās tika ievestas 1850. gadā. Mūsdienās, lai arī zelta zivtiņas ir joprojām ēdamas, tās pārtikā vairs netiek izmantotas.
Savvaļas zelta karūsa
Savvaļas zelta karūsas zvīņu krāsa variē no zeltainas vai sudrabainas līdz olīvzaļam tonim ar metālisku bronzas spīdumu, reizēm sastopamas gaišas, krēmbaltas zelta karūsas. Muguras spura ir gara ar 15—21 staru, pirmais stars muguras spurā un anālajā spurā stīvs un ar robiņiem. Uz sānu līnijas ir 25—31 zvīņa. Tēviņa anālā spura ir ieliekta, bet mātītes izliekta. Zelta karūsa ir neliela vai vidēji liela zivs, tās garums tipiski ir 12—22 cm, retumis izaugot līdz 41 cm, svars var sasniegt 2,3 kg. Ķermenis kompakts, viegli saplacināts, šķērsgriezumā ieapaļš, astes stumbrs īss un biezs. Galva plata, trīsstūrveida, purna daļa garāka nekā acs diametrs. Kā visām karūsām, taustekļu pie mutes nav.
Zelta zivtiņa
Domesticētās zelta zivtiņas ievērojami atšķiras pēc izmēra, ķermeņa formas, spuras konfigurācijas un krāsojuma (tās var būt baltas, dzeltenas, oranžas, sarkanas, brūnas un melnas, vienkrāsainas, divkrāsainas un raibas). Kopumā mūsdienās ir apmēram 300 zelta zivtiņu variācijas. Nevienai no zelta zivtiņu šķirnēm pie mutes nav taustekļu, tām ir lielas acis, ļoti laba oža un dzirde. Uz sānu līnijas ir 27—31 zvīņa. Zivtiņas, atkarībā no šķirnes, ir dažādos izmēros. Parastā zelta zivtiņa var izaugt tikpat liela kā savvaļas zelta karūsa. Saskaņā ar 2008. gada datiem, pasaulē lielākā zelta zivtiņa datēta Nīderlandē, un tās garums bijis 48 cm. Dažas no šķirnēm spēj dzīvot tikai akvārijā un āra apstākļos iet bojā, bet citas, līdzīgi kā savvaļas zelta karūsas, lieliski jūtas dabiskās ūdenstilpēs, piemēram, parastā zelta zivtiņa un šubunkins.
Zelta zivtiņu iedalījums Ķīnā
Ķīnā zelta zivtiņas iedala četros galvenos tipos:
Zelta zivtiņu spēja mācīties
Zelta zivtiņām ir spējas mācīties gan asociatīvi, gan vienai no otras barā. Turklāt tās spēj ar redzes palīdzību atšķirt vienu cilvēku no otra, tās spēj atšķirt dažādas formas priekšmetus, krāsas un skaņas. Akvāriju īpašnieki noteikti ir pamanījuši, ka zelta zivtiņas, ieraugot savu saimnieku, draudzīgi peld tuvāk pie akvārija stikla sienas, priecīgi izmet riņķus vai bāž mutītes laukā no ūdens, gaidot barību. Zelta zivtiņas var arī iemācīt ņemt barību no rokas. Ar gardumu palīdzību tām var iemācīt pat izpildīt vienkāršus trikus.
Barība
Zelta karūsa ir visēdāja un barojas ar augiem, ūdens kukaiņiem, kukaiņu kāpuriem, nelieliem vēžveidīgajiem, zooplanktonu un detrītu. Akvārijos zelta zivtiņas parasti baro ar speciālo sauso zivju barību, kā arī ar dzīviem kukaiņu kāpuriem.
Vairošanās
Lai zelta karūsas mātītei attīstītos veselīgi ikri, tai ir nepieciešams ziemas aukstā ūdens periods. Nārsto seklumā starp augiem, ļoti bieži uz ūdenī augošām un atkailinātām vītolu saknēm. Nārsta aktivitāte sākas īsi pirms rītausmas un beidzas pēcpusdienā, kad ūdens temperatūra ir 15—20°C. Raksturīgs porciju nārsts 3—10 piegājienos ar 8—10 dienu starplaiku. Ikri ir lipīgi un pielīp pie zemūdens augiem un citiem priekšmetiem zem ūdens. Lai ikri un mazuļi attīstītos, nepieciešams siltāks ūdens nekā nārstošanas laikā. Zelta karūsa retumis hibridizējas ar karpu. Dzīves ilgums 6—7 gadi, bet garākais zināmais savvaļas zelta karūsas mūžs ir bijis 30 gadi. Zelta zivtiņas nebrīvē dzīvo daudz ilgāk, sasniedzot samērā bieži 20 gadu vecumu, bet vecākā zināmā zelta zivtiņa ir sasniegusi 40 gadu vecumu.
Fidži lori
Izskats
Ķermeņa garums 20 cm, svars 75—85 grami.
Sugai raksturīgs vāji izteikts dzimumu dimorfisms. Tēviņiem zilgani melna galvas priekšpuse un virspuse. Vaigi, rīkle, krūtis un vēdera augšējā daļa spilgti sarkana. Pakausis dzeltenīgi zaļš un sarkans, tā spalvas iegarenākas. Spārni, mugura un astes spalvas zaļas. Pavēdere un apspalvojums ap kājām tumši zils.
Mātītēm galvas virspuse gaišāka, kas pakauša virzienā iegūst zaļganu nokrāsu.