cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Latvija 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bronzas medaļas izcīnīja Latvijas komanda kamaniņu sporta stafetē (Elīza Tīruma, Kristers Aparjods un divnieks Mārtiņš Bots un Roberts Plūme).
Cīņas sports olimpiskajās spēlēs
Plānojot 2020. gada olimpisko spēļu programmu, SOK apsvēra iespēju izslēgt cīņas sportu no olimpisko spēļu programmas, bet 2013. gada septembrī SOK sesija Argentīnā pieņēma lēmumu atstāt cīņas sportu spēļu programmā un no 2016. gada samazināt vīriešu un palielināt sieviešu svara kategoriju skaitu. Līdz ar to pašlaik cīņas sportā sacensības notiek vīriešiem — 6 svara kategorijās gan grieķu-romiešu, gan brīvajā cīņā, sievietēm — 6 kategorijās brīvajā cīņā.
Latvija 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Rezultāti
1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta soda minūte 2 - Par katru nesašauto mērķi tika piešķirts soda aplis
Cīņas sports olimpiskajās spēlēs
Pārstāvniecība pa gadiem
Cīņas sporta sacensībās piedalījās šādas valstis. Tabulā norādītie skaitļi norāda valsts komandas dalībnieku skaitu attiecīgajā olimpiādē.
Latvija 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Rezultāti
1 - norādīta vieta posmā
Zakopanes Republika
Zakopanes Republika jeb Zakopanes Žečpospolita bija pārejas laika valsts, kas pastāvēja 19 dienas no 1918. gada 13. oktobra līdz 16. novembrim Zakopanē un tās apkārtnē.
Vēsture
Kopš 1770. gada Zakopane atradās Austrijas kontrolē, kas turpinājās līdz Pirmā pasaules kara beigām.
Redzot nenovēršamo Centrālo lielvalstu sakāvi Pirmajā pasaules karā, savās Vācijas un Austroungārijas kontrolētajās zemēs poļi gaidīja labvēlīgus apstākļus, lai pārtvertu varu. 1918. gada 7. oktobrī Polijas Reģentu padome pasludināja neatkarīgas Polijas valsts izveidi, un nākamajos mēnešos dažādos Polijas reģionos sāka veidoties vietējās poļu padomes. Tomēr Zakopane, kas tolaik bija svarīgs poļu kulturālās dzīves centrs, kļuva par pirmo vietu poļu zemēs, kur iedzīvotāji atklāti nolēma pievienoties jaunveidotajai valstij jau mēnesi pirms kara noslēguma 11. novembrī. 1918. gada 13. oktobrī pie Grīnvaldes kaujas pieminekļa Zakopanes tirgū notika Zakopanes gminas vadītāja Vincenta Reģeča vadīta pilsoņu sanāksme. Pieci simti dalībnieku ievēlēja rakstnieku Stefanu Žeromski par priekšsēdētāju, par vicepriekšsēdētāju sabiedrisko aktīvistu Vladislavu Zamoiski, Vincentu Šimborski kā nacionālās demokrātiskās partijas pārstāvi un kreiso politiķi Mariušu Zaruski par priekšsēdētāja vietniekiem.
Sanāksmes rezolūcijā tika paziņots, ka, ņemot vērā karojošo valstu piekrišanu ASV prezidenta Vudro Vilsona 14 miera noteikumiem, Zakopanes un apkaimes iedzīvotāji uzskata sevi par brīvas, neatkarīgas un vienotas Polijas pilsoņiem. Tādēļ tie nolemj izveidot Tautas Organizāciju Zakopanē, un izvēl tās valdi no 32 cilvēkiem, programmu un darbības veidus.
Par šīs pārstāvniecības priekšsēdētāju kļuva Žeromska sekretārs Medards Kozlovskis. Pēc divām dienām poļu deputāti Austrijas parlamentā pieņēma rezolūciju, ka viņi uzskata sevi par atdzimušās Polijas pārstāvjiem. Brūkošās Austroungārijas monarhijas pārvalde, kas tolaik bija aizņemta pati ar savām problēmām, nesāka aktīvas darbības pret Polijas Republiku.
1918. gada 28. oktobrī Krakovā tika izveidota Polijas likvidācijas komisija, kuras mērķis bija likvidēt veco varu atliekas atdzimstošajā Polijā. Pēc šīs ziņas zakopanieši sāka gatavoties bruņotai varas pārņemšanai. 30. oktobrī tika pasludināta Zakopanes Republika. 31. oktobrī, tajā pašā dienā, kad Krakova atbrīvojās no citām varām, poļu leģionāri Zakopanē, nesastopot bruņotu pretošanos, atbruņoja austriešus, pārņēma arsenālu un telefona staciju un apliecināja uzticību Tautas Organizācijai. 1. novembrī Tautas Organizācijas padome tika pārveidota par Tautas Radu (padomi) — suverēnās Zakopanes Republikas vadošo struktūru. Rada solīja uzticību Polijai un tās vārdā pārņēma varu Zakopanē. Stefans Žeromskis kļuva par Padomes priekšsēdētāju, darbojoties kā Zakopanes Republikas prezidents.
1918. gada 16. novembrī, ņemot vērā Polijas Likvidācijas komisijas veikto Rietumu Galīcijas pārņemšanu, Zakopanes Tautas Rada nolēma pievienoties Polijas Republikai.
Emīls Delšambrs
Emīls Anrī Delšambrs (fr; dzimis, miris ) bija franču airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Delšambrs startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Francijas airēšanas komandas Cercle de l'Aviron Roubaix dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja zelta medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.
Petra Olli
Petra Mārita Olli (fi; dzimusi ) ir somu brīvā stila cīkstone, 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, 2018. gada pasaules čempione, 2016. un 2018. gada Eiropas čempione.
Karjera
2014. gadā Eiropas čempionātā Olli izcīnīja bronzas medaļu, bet 2015. gada rudenī kļuva par Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēju. Abās sacensībās viņa startēja svara kategorijā līdz 58 kg.
2016. gadā Eiropas čempionāta finālā Petra Olli uzvarēja esošo pasaules čempioni Ukrainas cīkstoni Oksanu Gergeļu.
2018. gada 24. oktobrī Pasaules cīņas sporta čempionātā Budapeštā Olli finālcīņu ar Kanādas sportisti Danielu Lapažu pabeidza ar rezultātu 5-5, un viņai bija jākļūst par čempioni, jo pretiniecei bija brīdinājums. Tomēr Kanādas treneris iesniedza apelāciju, kuru tiesneši noraidīja, un tāpēc somu sportiste saņēma papildu punktu un kļuva par pasaules čempioni. Līdz ar to, Somijas cīņas sporta vēsturē Petra Olli kļuva par pirmo somu sieviešu cīkstoni pasaules čempioni.
Atvaļinājums (filma)
"Atvaļinājums" (en) ir 2015. gada komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Džonatans Goldšteins un Džons Frānsiss Dalijs. Galvenās lomas filmā atveido Eds Helmss, Kristīna Eplgeita, Leslija Manna, Beverlija D'Andželo, Rons Livingstons, Skailers Džisondo, Stīls Stebinss, Kriss Hemsvorts un Čevijs Čeiss. Filmas pirmizrāde notika.
Rastijs Grizvolds izlemj aizvest savu ģimeni ceļojumā uz "Walley World". Rastija ceļojuma mērķis ir atgriezt kaisli savās attiecībās ar sievu, kā arī atjaunot saikni ar saviem dēliem.
Anrī Azbruks
Anrī Alfonss Azbruks (fr; dzimis, miris ) bija franču airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Azbruks startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Francijas airēšanas komandas Cercle de l'Aviron Roubaix dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja zelta medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.
Es redzu vienīgi tevi
"Es redzu vienīgi tevi" (en) ir 2016. gada psiholoģiska romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Marks Fosters. Galvenās lomas filmā atveido Bleika Laivlija, Džeisons Klārks, Āna O'Reilija, Ivonna Strahovska, Vess Čethems un Denijs Hastons. Filmas pirmizrāde notika Toronto filmu festivālā.
Aklas sievietes Džīnas attiecības ar vīru Džeimsu sāk mainīties pēc tam, kad viņa atgūst savu redzi un atklāj satraucošas ziņas par sevi un vīru.
Zosāda (filma)
Pusaudzis Zaks Kūpers apvienojas ar šausmu grāmatu autoru R. L. Stainu, lai uzveiktu rakstnieka izdomātos briesmoņus, kas nejauši atbrīvoti un nokļuvuši Medisonas pilsētas ielās.
Lagrēķins
Lagrēķins ir ģeogrāfisko koordinātu iegūšanas process kuģniecībā, zinot kursu un noieto attālumu no kuģa pēdējās noteiktās atrašanās vietas. Pārgājiena laikā kuģa vadītājam visu laiku jāzina kuģa atrašanās vieta dabā un tas, kur šī vieta atrodas uz pielietojamās kartes. Šajā nolūkā kuģa vietu uz kartes atrod pēc tā saucamajiem lagrēķiniem. Navigācijā pielieto divus lagrēķina veidus: grafisko un rakstisko lagrēķinu.
Par grafisko lagrēķinu uz kartes sauc kuģa atrašanās vietas attēlošanu uz kartes pārgājiena laikā starp atstāto un sasniedzamo punktu.
Par rakstisko lagrēķinu sauc pārgājiena laikā nepieciešamo ģeogrāfisko koordinātu aprēķināšanu matemātiskā ceļā, neatliekot noieto distanci uz kartēm no izejas punkta, nenovelkot kursa līniju.
Grafiskais lagrēķins
Par grafisko lagrēķinu sauc kuģa atrašanās vietas attēlošanu uz kartes pārgājiena laikā. Pirms pārgājiena ir veikts iepriekšējais lagrēķins un uz kartes uznesta līnija, pa kuru kuģim jāpārvietojas, bet pārgājiena laikā jākontrolē, vai kuģis atrodas uz šīs līnijas. Jebkurā brīdī stūrmanim jāzina kuģa atrašanās vieta attiecībā pret zemūdens šķēršļiem un citām bīstamām vietām. Grafiskā lagrēķina īstenošanai nepieciešami divi pamatinstrumenti: kompass — kursa noteikšanai, tas dod iespēju novilkt uz kartes kursa līniju, pa kuru kuģis pārvietojas, un laga — distances noteikšanai, ko kuģis veicis noteiktā laika sprīdī. Zinot noieto distanci un punktu uz kursa līnijas, no kurienes sāk skaitīt distanci, var uznest kuģa vietu uz kartes jebkurā momentā. Tā kā ar lagu kuģa vadītājs nosaka noieto distanci, arī cēlies nosaukums "lagrēķins".
Uz kartes atliek īstos kursus jeb leņķus pie kompasa rozes centra, skaitot no īstā meridiāna Ni gala līdz kuģa diametrālajai plaknei, no Ni caur Ost vai pulksteņa rādītāja gaitas virzienā. Tādēļ no kompasa nolasītais kurss jāizlabo ar magnētiskā kompasa kopizlabojumu vai žirokompasa korekciju.
Kuģi vada — stūrē — pēc kompasa, tādēļ ir jāzina, kādu kompasa kursu ieturēt, lai kuģis pārvietotos pa iepriekš uznesto līniju. To iegūst, izmērot ar transportieri īsto kursu uz kartes un ar kopizlabojumu vai korekciju pārvedot kompasa kursā. Periodiski jānosaka kuģa vieta pēc krasta priekšmetu vizuāliem novērojumiem vai citādi. Ja noteiktā kuģa vieta nesakrīt ar lagrēķina vietu, kā tas gandrīz vienmēr arī ir, lagrēķinu atsāk no pēdējās observētās vietas.
Vēja iespaids
Kuģis var tikt novirzīts uz vienu vai otru pusi no īstā kursa līnijas vēja iespaidā. Leņķi, ko veido kuģa diametrālā plakne ar virzienu, kādā faktiski pārvietojas kuģis, esot vējam, sauc par driftes leņķi (angļu valodā leeway). Līniju, pa kuru kuģis pārvietojas, sauc par ceļa driftes līniju, to apzīmē ar CDrL. Leņķi starp īstā meridiāna Ni galu un līniju, pa kuru kuģis pārvietojas, skaitot no Ni caur Ost vai pulksteņa rādītāja kustības virzienā, sauc par kursu — kuģa ceļš drifte vai ceļa drifti un apzīmē CDr. Lai atliktu uz kartes kursu — kuģa ceļš drifte, pie īstā kursa pieskaita driftes leņķi:
,
kur α — driftes leņķis. Ja vējš ir labās halzes (pūš labajā bortā) driftes leņķim α ir negatīva zīme. Ja vējš ir kreisās halzes (pūš kreisajā bortā) driftes leņķim α ir pozitīva zīme.
Driftes leņķi var noteikt kuģa aizmugurē izmērot leņķi starp diametrālo plakni un ķīļūdens virzienu. Ja vēja nav, ķīļūdens virziens sakrīt ar diametrālo plakni. Leņķa noteikšanas precizitāte ir zema.
Straumes iespaids
Ja vēja nav, bet ir straume, kuģis tiek novirzīts uz vienu vai otru pusi no īstā kursa līnijas. Līniju, pa kuru kuģis pārvietojas, sauc par kuģa ceļa līniju, to apzīmē ar KCL. Šoreiz ķīļūdens virziens sakrīt ar diametrālās plaknes virzienu, jo straume nones sāņus gan kuģi, gan arī ūdeni, kurā tas pārvietojas. Par kursu — kuģa ceļš (KC) — sauc leņķi starp īstā meridiāna Ni galu un kuģa ceļa līniju (KCL) no Ni caur Ost vai pulksteņa rādītāja kustības virzienā. Lai iegūtu kuģa ceļa līniju, uz kartes jākonstruē straumes trijstūri.
Pie punkta, no kura nolemts ņemt vērā straumi, novelk īstā kursa līniju. Ja straumes nav, bet strādā kuģa mašīna un kuģim ir ātrums, tad kuģis pārvietosies pa īstā kursa līniju un pēc noteikta laika atradīsies punktā 1. Tālāk pieņem, ka kuģa mašīna nemaz nav strādājusi un kuģis bijis padots tikai straumes iespaidam, kura nones kuģi tajā pašā laikā straumes virzienā. Dabū punktu 2. Tā kā kuģim pārvietojoties vienlaicīgi darbojas kuģa mašīnu spēks un straume, tad kuģis abu šo spēku kopiespaidā pārvietosies rezultējošā spēka virzienā, t.i. pa kuģa ceļa līniju no sākuma punkta līdz punktam 2.
Lai kuģis pārvietotos pa iepriekš uznesto līniju, vispirms pie sākuma punkta novelk straumes virzienu un tajā atliek straumes nonesto distanci noteiktā laika periodā. No iegūtā punkta ar cirkuli novelk loku, kura rādiuss vienāds ar kuģa noieto distanci noteiktajā laika periodā bez straumes iespaida. Savienojot novilktā loka centru (straumes vektora galapunktu) ar punktu, kur loks krusto iepriekš uznesto kuģa sagaidāmās kustības līniju, iegūst īstā kursa līniju. Šīs līnijas virziens ir īstais kurss, kurš jāietur, lai straume nonestu kuģi uz sagaidāmās kustības līnijas.
Straumes virziens un ātrums (angļu valodā set un rate) salīdzinoši labi izpētīti piekrastes rajonos, kuros ir plūdmaiņas. Šajos rajonos uz pārgājiena kartēm dažādās vietās uznesti rombi ar tajos ierakstītiem burtiem. Uz kartes ārpus kuģojamajiem rajoniem dota informācija par plūdmaiņu straumēm, katram rombam. Tur dots straumes virziens un divi ātrumi. Lielākais ātrums, kad Saule un Mēness atrodas vienā līnijā (sizigijā) un mazākais, kad Saule un Mēness, skatoties no Zemes atrodas 90° leņķī viens no otra. Plūdmaiņas straumes virziens un ātrumi doti sešas stundas pirms un pēc paisuma ik pēc stundas.
Precizitāte
Kursa precizitāti iespaido magnētiskā kompasa deviācija, variācija, driftes noteikšanas precizitāte un straumes nonesuma pareizība. Šos faktorus grūti precīzi noteikt, tādēļ kuģa kursā vienmēr ir lielāka vai mazāka kļūda. Kļūda kompasa kopizlabojumā, ja to nosaka regulāri, pie vidējiem pārgājiena apstākļiem žirokompasiem ir no ±0,6° līdz 0,8°, bet magnētiskajiem — no ±0,8° līdz ±1,0°. Atsevišķos gadījumos magnētiskajiem kompasiem šī kļūda var būt diezgan ievērojama, sevišķi tad, ja pārgājiens notiek magnētiskās anomālijas vai magnētiskā ziņā maz izpētītos rajonos, kā arī tad, ja deviācija noteikta sen.
Ja nebūs kļūdas kompasa kopizlabojumā un laga rādīs absolūti precīzi, tad, stūrējot kuģi pēc aprēķinātā kompasa kursa un noieto distanci aprēķinot pēc lagas nolasījumu starpībām, kuģis patiešām nonāks uz kartes uznestajā lagrēķina punktā. Pieņemot kļūdu kompasa kopizlabojumā ±ε grādi, no sākuma punkta var vilkt starus abās pusēs iepriekš uznestajai līnijai, pa kuru kuģim būtu jāpārvietojas. Staru virziens atšķirsies no iepriekš uznestās līnijas virziena par ε grādiem. Ja lagas korekcijā kļūdu nav, pa abiem stariem atliek to pašu distanci, ko pa plānoto kuģa ceļa līniju. Var novilkt riņķa līnijas loku ar centru atstātajā sākuma punktā un rādiusu, vienlīdzīgu noietajai distancei. Šīs riņķa līnijas loks starp abiem stariem un aprēķināto lagrēķina punktu pa vidu ir lineārā kļūda lagrēķina vietā sakarā ar kļūdu kompasa kopizlabojumā. Tā kā kļūda ir samērā maza (apmēram 0,5°), tad lokus var uzskatīt par taisnēm. Riņķa līnija savam rādiusam pieskaras ar taisnu leņķi, tādēļ abpus sagaidāmajai kuģa ceļa līnijai izveidojas divi taisnleņķa trijstūri. Attiecībā pret leņķi ε var rakstīt:
,
no kurienes
.
Tā kā pie maziem leņķiem (apmēram līdz 5°) var pieņemt, ka sinε=ε, t.i., vienlīdzīgs lokam, tad
Ja ε izsaka grādos, tad
kur η — jūdžu skaits, par cik kuģis varētu būt novirzījies no pareizā lagrēķina punkta vienā vai otrā virzienā; S — kuģa veiktā distance (jūras jūdzēs); ε — varbūtējā kļūda kompasa kopizlabojumā (grādos).
Ja kļūdas kompasa kopizlabojumā nav, bet ir kļūda lagas korekcijā, kuģa atrašanās vieta būs nobīdīta no aprēķinātās lagrēķina vietas pa sagaidāmo kuģa ceļa līniju uz priekšu vai atpakaļ. Kļūdu lagas korekcijā izsaka procentos vai ar koeficientu Kl. Kļūdas lielumu aprēķina, izmantojot šādu sakarību:
kur μ — kļūdas lielums (izteikts jūras jūdzēs atbilstoši dotajam pārgājienam); S — distance, ko kuģis veicis (jūras jūdzēs); ω — kļūda lagas korekcijā (procentos).
Tā kā abas kļūdas (kompasa kopizlabojumā un lagas korekcijā) var būt vienlaicīgi, tad īstā kuģa atrašanās vieta ir kaut kāda laukuma iekšpusē. Šo laukumu ierobežo četri punkti, kurus iegūst, kombinējot šādas maksimālās kopizlabojuma un lagas korekcijas kļūdas: -ε un -ω; -ε un +ω; +ε un +ω; +ε un -ω. Vislielākā novirze no uznestā lagrēķina punkta ir tad, kad varbūtējā kļūda kompasa kopizlabojumā ir pozitīva vai negatīva, bet kļūda lagas korekcijā ir pozitīva. Šī novirze ir hipotenūza taisnleņķa trijstūrim, kura katetes veido lineāro kļūdu kompasa kopizlabojumā un lineāro kļūdu lagas korekcijā. Novirzi var noteikt, izmantojot Pitagora teorēmu:
Vienkāršības labad pieņem, ka patiesā kuģa vieta atrodas kaut kur riņķa laukumā ar rādiusu r. Varbūtējās kuģa vietas aprēķinu izmanto, tuvojoties krastam un navigācijas ziņā šķēršļotām vietām. Kad riņķa rādiuss aprēķināts un riņķis novilkts, abās pusēs riņķim paralēli kursa līnijai velk pieskares un tālāk pieņem, ka kuģis pārvietojas tā dabūtajā joslā. Jāraugās, lai šī josla neskar bīstamas vietas. Tas nepieciešams līdz nākamajai observācijai, kad noskaidrosies kuģa patiesā atrašanās vieta.
Kļūda lagrēķina vietā, kas rodas no kompasa kopizlabojuma un lagas korekcijas kļūdām, pieaug proporcionāli noietajai distancei, bet kļūda lagrēķina vietā, kas rodas no straumes un vēja iedarbības nepilnīgas zināšanas, pieaug proporcionāli laikam, kādā šie elementi iedarbojas uz kuģi. Jo ilgāk kuģis jūrā, jo lielāka kļūda.
Rakstiskais lagrēķins
Par rakstisko lagrēķinu sauc pārgājiena laikā nepieciešamo ģeogrāfisko koordinātu aprēķināšanu matemātiskā ceļā, neatliekot noieto distanci uz kartēm no izejas punkta, nenovelkot kursa līniju. Pēc šī paņēmiena sasniegtā punkta platumu un garumu aprēķina ar formulu palīdzību, kurās tāpat kā grafiskajā lagrēķinā, ietilpst kuģa kurss un noietā distance. Pēc tam, kad ģeogrāfiskās koordinātas aprēķinātas, platuma un garuma skaitliskās vērtības atliek uz pārgājiena kartes, iegūstot kuģa atrašanās vietu.
Rakstiskajā lagrēķinā izmanto tā saucamo navigācijas trijstūri, kura trīs malas veido noietā distance, platuma starpība un novēršanās, bet leņķis starp platuma starpību un noietu distanci ir kuģa ieturētais kurss. Platuma starpību aprēķina izmantojot sakarību:
,
kur Δφ — platuma starpība; S — noietā distance; K — kuģa kurss.
Ar novēršanos praktiski saprot parādību, ka pārgājienā jūrā kuģis ejot no atstātā punkta uz sasniedzamo, novēršas uz vienu vai otru pusi (Ost vai W) no atstājamā punkta meridiāna, pie tam to skaita pa paralēli un izsaka jūras jūdzēs. Novēršanos aprēķina izmantojot sakarību:
kur ω — novēršanās; S — noietā distance; K — kuģa kurss.
Šarlo (airētājs)
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Šarlo startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija Francijas airēšanas komandas Cercle de l'Aviron Roubaix stūrmanis. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja zelta medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.
Lagrēķins
Rakstiskais lagrēķins
kur Δλ — garuma starpība; ω — novēršanās; φm — vidējais platums starp atstātā un sasniegtā punkta paralēlēm.
Fokuss (filma)
"Fokuss" (en) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Džons Rekva un Glens Fikara. Galvenās lomas atveido Vills Smits un Margota Robija. Filmas pirmizrāde notika.
Lagrēķins
Rakstiskais lagrēķins
Garuma starpību var iegūt arī ar citu sakarību. Šajā gadījumā iedomājas, ka navigācijas trijstūris ir zīmēts uz merkatora projekcijas kartes. Tā malas veido noietā distance, garuma starpība un meridionālo daļu starpība, bet leņķis starp meridionālo daļu starpību un noieto distanci ir kuģa ieturētais kurss. Tātad garuma starpība ir vienlīdzīga atstātā un sasniegtā punkta meridionālo daļu starpībai, reizinātai ar kursa tangensu:
Fokuss (filma)
Sižets
Nikijs ir pieredzējis blēdis, kurš uzsāk romānu ar Džesu, krāpnieci-iesācēju. Nikijs sāk Džesai mācīt dažādus krāpniecības trikus, tomēr pēc tam, kad Džesa sāk kļūt pārāk tuva Nikijam, viņš attiecības pēkšņi pārtrauc. Trīs gadus vēlāk Džesa ir guvusi pieredzi un kļuvusi par femme fatale jeb liktenīgo sievieti. Nikijs nejauši satiek Džesu Buenosairesā automašīnu sacīkstēs, kad Nikijs cenšas piepildīt savus jaunākos plānus.
Lagrēķins
Rakstiskais lagrēķins
kur Δλ — garuma starpība; MDst — meridionālo daļu starpība starp atstātā un sasniegtā punkta paralēlēm; K — kuģa kurss.
Par paralēles meridionālo daļu sauc attālumu uz merkatora projekcijas kartes no ekvatora līdz dotās vietas paralēlei, izteiktu ekvatora jūdzēs un tās dotas "jūras tabulās".
Kā redzams no pēdējās formulas, tad ω nav vajadzīgs, bet sasniedzamā punkta platums jāaprēķina, lai varētu izrakstīt meridionālās daļas un aprēķināt to starpību.
Ja nepieciešams aprēķināt distanci un kursu starp atstāto punktu un sasniegto punktu, aprēķinu veic pretējā secībā. Tomēr jāatceras, ka formulas dod pareizu rezultātu tikai loksodromiskajai distancei un kursam jeb kuģa pārvietošanās līnijai, kura krusto visus meridiānus zem viena un tā paša leņķa. Tā kā loksodroma neizsaka tuvāko distanci starp diviem punktiem uz sfēras virsmas, rakstiskā lagrēķina formulas izmanto nelielās distancēs, bet neizmanto šķērsojot okeānus.
Iepriekšējais lagrēķins
Pēc reisa uzdevuma saņemšanas, kad zināms, uz kurieni jāiet, savlaicīgi pirms iziešanas jūrā izstrādā iepriekšējo lagrēķinu. Visizdevīgāko un drošāko pārgājiena maršruta variantu atliek uz pārgājiena kartēm, novelkot attiecīgās īstā kursa līnijas, pa kurām paredz pārvietoties. Uz kartēm atzīmē vietas, kur paredzēts izdarīt kursa maiņas. Parasti to izdara tādās vietās, ko viegli noteikt pēc kāda noteikta priekšmeta peilējuma dvarsa momentā vai tuvu tam, vai arī šķērsojot seglīnijas utt. Ja pagrieziena vietu izvēlas pēc kāda noteikta priekšmeta peilējuma, tad tā īsto peilējumu noņem no kartes un pārved kompasa peilējumā. Tā skaitlisko vērtību uzraksta uz kartes tajā vietā, kur tas būs, lai vajadzīgajā momentā to ātri atrastu.
Pēc pagriezieniem izvēloties katru jaunu kursu, raugās, lai īstā kursa līnija, ko velk uz kartes, paietu garām drošā attālumā bākām, krasta līnijai, sēkļiem, klintīm un citām zemūdens un virsūdens bīstamām vietām. Raugās, lai kursa līnija lieliem kuģiem nešķērsotu 20 metru izobatu, bet maziem kuģiem, kuriem iegrime līdz 3 metriem — 10 metru izobatu. Tas sevišķi jāievēro vietās, kur nav izliktas navigācijas drošības zīmes (stoderes, bojas, mucas) un par kuģa drošību jāspriež pēc izobatām vai dziļuma skaitļiem, kas uznesti uz kartes. Vietās, kur izlikts pietiekoši daudz noenkuroto navigācijas drošības zīmju, no šīm prasībām var atkāpties. Uz katras novilktās kursa līnijas uzraksta īstā kursa skaitlisko vērtību un distanci. Tos noņem no kartes ar transportieri un mērcirkuli. Uz kartes novilktā līnija, pa kuru nolemts iet, ir īstā kursa līnija, ja nav ne vēja, ne straumes nonesuma; ceļa driftes līnija, ja ir vēja nonesums; ceļa līnija, ja ir straumes nonesums. Izmantojot magnētisko kompasu, nepieciešams uz kartes doto variāciju attiecināt uz tekošo gadu. Pēc tam to atzīmē uz kartes gar visu novilkto kursa līniju, sadalot pēdējo pa gabaliem atbilstoši variācijas izmaiņām ik pa 0,5°.
Atbilstoši acs augstumam aprēķina pa ceļam esošo bāku un uguņu atklāšanās attālumus. Atklāšanās vietas atzīmē uz novilktās kursa līnijas. Atkarībā no bāku izvietojuma atbilstošās vietās uz tās atzīmē paņēmienus, pēc kuriem būs visizdevīgāk pārbaudīt kuģa atrašanās vietu. Ja pārgājiens paredzēts rajonos, kur ir stipras pastāvīgas vai plūdmaiņu straumes, kā arī stipra ūdens līmeņa krišanās, kas var radīt grūtības tālākam pārgājienam, tad arī šādus rajonus atzīmē uz kartes.
Lai stūrmanis jau iepriekš kaut vai aptuveni zinātu, kad pēc kuģa laika jāatklājas vienai vai otrai bākai, jāpaiet navigācijas ziņā svarīgākie krasta priekšmeti, jāmaina kurss, jāieslēdz un jāizslēdz gaitas ugunis (saules riets un lēkts, kad to nevar novērot, ja laiks apmācies), kad jāatklājas krastam pēc lielāku līču, jūru vai okeānu šķērsošanas utt., tad, izvedot iepriekšējo lagrēķinu, šie momenti jāaprēķina. To izdara pamatojoties uz varbūtējo vidējo ātrumu attiecībā pret jūras dibenu.
Tā kā iepriekšējā lagrēķina izstrādāšanas laikā ne vienmēr būs precīzi zināma stunda, dažreiz pat datums, kad tieši jāiziet jūrā, tad visus aprēķinus izdara, izraugoties tā saucamo "operatīvo laiku". Pēc tā visizdevīgāk pieņemt, ka iziešana jūrā notiks pusnaktī, t.i., pulksten 00 st. 00 min pēc kuģa laika. Tālākos iepriekšējā lagrēķinā vēlamos momentus aprēķina pēc operatīvā laika un pieraksta attiecīgās vietās uz kartes uz kursa līnijas. Ja iznāk, ka faktiskais iziešanas laiks no ostas nav pusnaktī, bet citā momentā, kā tas parasti mēdz būt, tad stūrmanim pie visiem iepriekš aprēķinātajiem momentiem vienmēr jāpieskaita korekcija. Tā ir stundu un minūšu skaits, kad pēc operatīvā laika atstāta osta, t.i., pēc pusnakts. Tas pats attiecas arī uz datumu. Aprēķinot laiku dažādiem pārgājiena punktiem, jāievēro, ka jāņem vērā kuģa pulksteņu pārbīdīšana, šķērsojot attiecīgo laika joslu robežmeridiānus: ejot ar kursiem no 0° līdz 180° — par vienu stundu uz priekšu, ar kursiem no 180° līdz 360° — par vienu stundu atpakaļ. Par ostas atstāšanas laiku skaita nevis to momentu, kad tiek atdoti pietauvošanās gali, bet gan to, kad kuģis, izejot jūrā, pēc visiem manevriem paiet garām attiecīgās ostas pieņemšanas bojai un tālāko ceļu turpina ar pilnu gaitu.
Minētais attiecībā uz laiku rāda, ka katrs iepriekšējā lagrēķinā aprēķinātais moments ir aptuvens un var nesakrist ar faktisko momentu. Tas attiecas arī uz gaitas uguņu ieslēgšanas un izslēgšanas laiku, kas atkarīgs vēl no kuģa vietas koordinātu precizitātes Saules rietēšanas un lēkšanas momentos. Ja faktiskais datums atšķiras no operatīvā, tad šie momenti attiecībā uz saules lēktu un rietu jāpārrēķina. Būs jāpārrēķina arī ūdens līmeņa augstums paisuma un bēguma laikā, ja iepriekšējā lagrēķinā tas ir aprēķināts un paredzēts šķērsot rajonus, kur stūrmanim jāzina dziļums zem kuģa ķīļa.
Žoržs Limps
Žoržs Žozefs Limps (fr; dzimis, miris ) bija franču airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Lagrēķins
Iepriekšējais lagrēķins
Ja pārgājiens notiek tuvu krastam un šaurumos, ieteicams pārgājiena karti sagatavot, lai tā būtu uzskatāmāka. Lietderīgi izcelt navigācijas ziņā svarīgākos punktus uz kartes ar krāsaino zīmuli, tos viegli apvelkot, lai pēc tam varētu izdzēst. Tādi priekšmeti var būt ne tikvien parastās bākas, bet arī citi — atsevišķas mājas, krasta pauguri, zemesragi, kas iestiepjas jūrā, utt., kurus iespējams izmantot kuģa vietas orientēšanai. Tāpat ieteicams izcelt sēkļu un citu bīstamo vietu rajonus, gar kuriem paredzēts vadīt kuģi. Lokācijas vajadzībām jāizceļ tie krasta reljefa rajoni, kurus var izmantot šim nolūkam.
Žoržs Limps
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Limps startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Francijas airēšanas komandas Club Nautique de Lyon dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja sudraba medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.
Lagrēķins
Mūsdienas
Precīzu pavadoņu navigācijas sistēmu attīstība ir sasniegusi tādu līmeni, ka precīza kuģa atrašanās vieta ir pieejama pastāvīgi. Tādēļ vairumā gadījumu cilvēku veikts lagrēķins vairs nav nepieciešams. Tomēr mūsdienās to izmanto, lai iegūtu sagaidāmo pozīciju (estimated position (EP) — angļu val.) tajā brīdī, kad būs nepieciešams nākamo reizi atlikt uz kartes kuģa atrašanās vietu. Tādā veidā ir iespējams pārbaudīt vai laika periodā līdz nākamās pozīcijas atlikšanai, kuģis atradīsies drošībā attiecībā pret navigācijas ziņā bīstamām vietām.
Lagrēķins tiek plaši izmantots inerciālajās navigācijas sistēmās, kur kā sensori kalpo lineārie un leņķiskie akselerometri. Dažās inerciālajās navigācijas sistēmās ietilpst arī žiroskopiskie elementi, lai pilnīgi uzrādītu objekta leņķisko stāvokli. Pat tad, ja inerciālās navigācijas sistēmas nav, dažas integrētās navigācijas sistēmas (Integrated Navigation Systems (INS) — angļu val.) spēj aprēķināt kuģa atrašanās vietu izmantojot datus no žirokompasa, Doplera lagas un precīza pulksteņa, ja pavadoņu navigācijas sistēmas ir izgājušas no ierindas.
Sergejs Dīmanis
Sergejs Dīmanis, arī Sergejs Dīmans (1951), ir Latvijas ekonomists un politiķis, bijušais partijas "Līdztiesība" līdzpriekšsēdētājs (1993—2001).
Dzīvesgājums
Dzimis 1951. gada 16. jūnijā Rīgā Leonīda Dīmana ģimenē. Viņa vecvecāki 20. gadsimta sākumā bija pārcēlušies uz Krieviju, bet pēc Otrā pasaules kara Dīmaņa vecāki atgriezās Latvijā. Mācījās latviešu skolā, ģimenē runāja krieviski.
1974. gadā beidza studijas Latvijas Valsts Universitātē (LVU) un iestājās aspirantūrā. Aizstāvēja ekonomikas zinātņu kandidāta disertāciju un no 1977. gada bija politekonomijas docētājs LVU. 1979. gadā iestājās PSKP.
Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma Dīmanim anulēt deputāta mandātu (94 deputāti par, 23 pret, viens atturējās).
1993. gadā Dīmanis kļuva par vienu no kustības "Līdztiesība" vadītājiem, 1994. gadā bija 5. Saeimas deputāta Filipa Stroganova palīgs. 1995. gadā S. Dīmanis bija Latvijas Sociālistiskās partijas dibinātāju skaitā.
1998. gadā naturalizācijas ceļā ieguva Latvijas pilsonību. 2005. gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā.
Nakts reportieris
"Nakts reportieris" (en) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir Dens Gilrojs. Galvenās lomas atveido Džeiks Jillenhols, Renē Ruso, Rizs Ahmeds un Bils Pakstons. Filmas pirmizrāde notika Toronto kinofestivālā.
Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs".
Kad Luiss Blūms, cilvēks, kuram izmisīgi nepieciešams darbs, ielaužas Losandželosas kriminālžurnālistikā, viņš nojauc robežu starp novērotāju un sava stāsta zvaigzni.
Suite Française
Suite Française ir 2015. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Irēnes Nemirovskas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Sauls Dibs. Galvenās lomas atveido Mišela Viljamsa, Kristīna Skota Tomasa, Matiass Šoenertss, Sems Railijs, Rūta Vilsone, Margota Robija un Lamberts Vilsons. Filmas pirmizrāde notika Apvienotajā Karalistē.
Filmas sižets norisinās Otrā pasaules kara laikā, kad vācu nacisti ir okupējuši Franciju. Galvenie varoņi ir Francijas ciemata iedzīvotāja Lusilla un Vācijas karavīrs Bruno, starp kuriem lēnām uzplaukst mīlestība.
Šarls Perēns
Šarls Žans Batists Perēns (fr; dzimis, miris ) bija franču airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Perēns startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Francijas airēšanas komandas Club Nautique de Lyon dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja sudraba medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.
Edmunds Bērks
Edmunds Bērks (en, dzimis, miris ) bija angļu–īru valstsvīrs, rakstnieks, orators, politikas teorētiķis un filozofs. Dzimis Dublinā, 1750. gadā pārcēlies uz dzīvi Londonā un bija parlamenta biedrs no 1765. līdz 1794. gadam. Edmunds Bērks visizteiktāk parlamentā pauda viedokli, ka Lielbritānijas Karalistes tuvredzīgajai koloniālpolitikai Amerikas kolonijās būs negatīvas sekas.
Edmunda Bērka kā politikas teorētiķa un filozofa visslavenākais darbs ir "Pārdomas par Franču revolūciju" (1790).
Z for Zachariah
Z for Zachariah ir 2015. gada zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Roberta S. O'Braiena tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Kreigs Zobels. Galvenās lomas atveido Čīvetels Edžiofors, Margota Robija un Kriss Pains. Filmas pirmizrāde notika Sandensas kinofestivālā.
Aiz kulisēm
"Aiz kulisēm " (en) ir 2014. gada ASV romantiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir Džīna Prinsa-Baitvuda. Galvenās lomas atveido Gugu Mbata-Rova, Minnija Draivere, Neits Pārkers un Denijs Glovers. Filmas pirmizrāde notika Toronto filmu festivālā.
Slavas spiediens slavenai dziedātājai Noni ir pārāk liels. Viss mainās, kad viņa satiek Kazu, jaunu policistu, kurš strādā, lai palīdzētu Noni atrast drosmi attīstīt savu balsi un kļūt par dziedātāju, par kādu Noni bija lemts kļūt.
Denizdžans Temizkans
Denizdžans Temizkans (tr; dzimis ) ir Turcijas FIDE meistars šahā (2014).
Biogrāfija
Daudzkārtējais Turcijas jauniešu šaha čempionātu laureāts, tajā skaitā divus gadus pēc kārtas bijis otrais U13 un U14 vecuma grupās zēniem (2013, 2014). 2008. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionāta U8 vecuma grupā zēniem. 2009. gadā bijis otrais Pasaules skolnieku šaha čempionātā U9 vecuma grupā zēniem. 2013. gadā uzvarējis Eiropas skolnieku šaha čempionātā U13 vecuma grupā zēniem.
Emīls Vegelēns
Emīls Robērs Vegelēns (fr; dzimis, miris ) bija franču airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Daniels Subērāns
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Subērāns startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Francijas airēšanas komandas Club Nautique de Lyon dalībniekiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja sudraba medaļu, startējot pirmajā fināla braucienā.
M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs
M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs (lt) ir 1921. gadā dibināts mākslas muzeju komplekss, kas atrodas Lietuvā, Kauņā.
Muzeja centrālā ēka Art Deco un agrīnā funkcionālisma stilā tika uzbūvēta starp pasaules kariem, kad Kauņa bija faktiskā Lietuvas galvaspilsēta. Lai arī muzejs primāri veltīts Mikaloja Konstantīna Čurļoņa daiļradei, tajā atrodas arī Lietuvas tautas un lietišķās mākslas priekšmeti, kā arī gleznu kolekcija no 15. līdz 20. gadsimtam. Bez centrālās ēkas Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs sastāv vēl no 11 struktūrvienībām Kauņā un Druskinikos. Tie ir memoriālie un mākslas muzeji, izstāžu zāles, to skaitā Velnu muzejs.
Ļubļanas "Cedevita Olimpija"
Ļubļanas "Cedevita Olimpija", pazīstams arī kā KK Cedevita Olimpija (sl), ir Slovēnijas basketbola klubs no Ļubļanas. Klubs spēlē Slovēnijas basketbola līgā, Adrijas līgā un Eirokausā. Tas tika dibināts 2019. gadā, pārņemot nosaukumu no iepriekš pastāvējušā kluba KK Olimpija, kura vēsture aizsākās 1946. gadā, bet jauno komandu veidoja apvienojot to ar Horvātijas komandu no Zagrebas KK Cedevita. Mājas spēles aizvada arēnā Arena Stožice ar 12 480 vietām.
Klubos, no kuriem veidota KK Cedevita Olimpija, ir spēlējusi virkne izcilu basketbolistu. KK Cedevita pārstāvējuši Jusufs Nurkičs un Mikels Želabals, savukārt KK Olimpija Ārons Beinss, Dāvis Bertāns, Primožs Brezecs, Ivo Daneu, Gorans Dragičs, Denijs Grīns, Šarūns Jasikēvičs, Vinko Jelovacs, Erazems Lorbeks, Kērtiss Miledžs, Marko Miličs, Boštjans Nahbars, Rašo Nesterovičs, Vladimirs Stepanija, Luka Šamaničs, Beno Udrihs, Jirži Velšs, Jure Zdovcs.
LEGO filma
Filma 2014. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā dziesma".
Ļubļanas "Cedevita Olimpija"
KK Olimpija spēlējuši vairāki Latvijas basketbolisti. Dāvis Bertāns pārstāvēja "Olimpija" no 2010. gada līdz 2012. gadam, savukārt 2001. gadā tās sastāvā bija Kaspars Cipruss, bet no 2002. līdz 2004. gadam "Olimpija" pārstāvēja viens no tālaika Latvijas izlases līderiem Roberts Štelmahers.
LEGO filma
Parasts LEGO celtnieks, kurš pēc kāda pravietojuma tiek uzskatīts par īpašu, tiek pieņemts darbā, lai apturētu kādu ļaunu tirānu, kurš vēlas salīmēt LEGO pasauli tā, kā to pats vēlas.
Zemeslodes
"Zemeslodes" ir Jāņa Šipkēvica un Reiņa Sējāna dziesma, ko izpilda grupa Instrumenti.
Tā kā singls nāca klajā 2009. gada Ziemassvētkos un 2010. gadā ieguva Gada labākās dziesmas titulu Latvijas mūzikas ierakstu Gada balvas ceremonijā. Šī electro indiepop žanra dziesma tika iekļauta grupas debijas albumā “Tru” (2011), kura ieskaņojums tapa “Greenhouse Studios” Reikjavīkā. 2011. gada Latvijas mūzikas ierakstu izvērtēšanā albums „Tru” tika novērtēts kā Gada labākais albums. Dziesma skanēja 2014. gadā Pasaules koru olimpiādes zvaigžņu koncertā, Rīgas Doma kora skolas jubilejas sarīkojumā, tās izpildījumā piedalījās pianists Vestards Šimkus.
2018. gadā "Zemeslodes" ieguva 96. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.
Jauns sākums
"Jauns sākums" (en) ir 2014. gada ASV muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Karnijs. Galvenās lomas atveido Kīra Naitlija, Marks Rafalo, Heilija Steinfelda, Ādams Levins un Džeimss Kordens. Filmas pirmizrāde notika Toronto filmu festivālā.
Filma 2014. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā dziesma".
Filmā dziedātāju un dziesmu autori Grētu Džeimsu atklāj ierakstu kompānijas vadītājs Dens Maligans, kurš nolemj sadarboties ar Grētu, lai producētu viņas albumu, kas ierakstīts dažādās publiskās vietās Ņujorkā.
The Way, Way Back
The Way, Way Back ir 2013. gada drāma, kuras režisori un scenārija autori ir Džims Rašs un Nats Faksons. Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Elisona Džaneja, Sems Rokvels, AnnaSofija Roba, Maija Rūdolfa, Laiems Džeimss, Robs Kordrijs un Amanda Pīta. Filmas pirmizrāde notika Sandensas kinofestivālā.
14 gadus vecais Dankans kopā ar māti Pemu, viņas draugu Trentu un Trenta meitu Stefu dodas vasaras brīvdienās uz nelielu pilsētiņu pie jūras. Kautrīgajam Dankanam ir grūtības iejusties apkārtējā sabiedrībā, tomēr drīz vien viņš sadraudzējas ar ūdens atrakciju parka vadītāju Ouenu.
Augusts Smagars
Augusts Smagars bija latviešu dzejnieks un folklorists.
Dzimis Lietuvā, kur viņa tēvs strādāja par dzelzceļa remontstrādnieku. Mācījies Kārsavas pamatskolā un Balvu komercskolā. 1930. gadā iestājās Latvijas Universitātes Matemātikas un dabas zinātņu fakultātē, vēlāk pārgāja uz jurisprudences nodaļu. Viņa pirmais dzejolis tika publicēts 1927. gadā laikrakstā "Latgolas Vords". 1932. gadā tika izdots viiņa pirmais dzejoļu krājums "Laikmeta termometrs".
1944. gadā padomju vara viņu apcietināja un izsūtīja uz Sibīriju. Latvijā viņš atgriezies 1954. gadā ar smagi iedragātu veselību. 1967 sarakstīja autobiogrāfisko stāstu par Sibīrijā nodzīvoto laiku. 1970. gados izdevis vairākus dzejoļu krājumus.
Svētā Birgita
Svētā Birgita (dzimusi kā Birgita Birgersdotere 1303. gadā Zviedrijā, mirusi Romā) bija astoņu bērnu māte, Romas katoļu baznīcas svētā un Eiropas katoļu līdzaizbildne. Ticīgajiem viņa īpaši pazīstama kā mistiķe un Svētā Pestītāja ordeņa dibinātāja, kurā par pirmo vecāko kļuva viņas meita Katrīna, kura tagad pazīstama kā Svētā Katrīna no Zviedrijas. Pasaulē, dažādās zemēs, arī Zviedrijā, Birgitas vārds laika gaitā ir pārveidojies un tiek lietots dažādi — Birgita, Brigita, Bridžita utt.
Augusts Smagars
Dzejnieks miris 1985. gada 21. jūlijā Rīgā. Pēc četrām dienām apbedīts Siguldas kapos.
Svētā Birgita
Dzīvesgājums
Tiek uzskatīts, ka Birgita Birgersdotere dzimusi 1303. gada 1. jūnijā. Viņas tēvs bija tiesnesis un ietekmīgs cilvēks visā Zviedrijā. Jau bērnībā Birgita ieguva viduslaiku sievietēm netipisku humanitāro un garīgo izglītību.
Peripters
Peripters (grc — kolonnu ieskauts; no  — apkārt un  — spārns, sānu kolonāde) ir arhaikas un klasikas perioda sengrieķu tempļu pamattips. Tā ir plāna taisnstūrveida celtne, no četrām pusēm apjozta ar kolonādi. Attālums no kolonādes līdz naosa sienām ir viens interkolumnijs. Apkārt no visām pusēm visbiežāk tika pielietots doriskais orderis, kolonnas stāvēja vienā rindā.
Iekšpusē peripters sastāvēja no pronaosa un naosa (la). Naosa aizmugurē parasti tika izveidots opistodoms. Kā tempļu lielākajā daļā ieeja tradicionāli atradās austrumu pusē. Peripters noformējās 7. gadsimta pr.Kr. sākumā un kļuva par izplatītāko arhaiskā perioda tempļu tipu.
Svētā Birgita
Dzīvesgājums
Daļu savas dzīves Birgita dzīvoja kā laicīga sieviete. 1316. gadā, trīspadsmit gadu vecumā viņa laimīgi apprecējās ar dievbijīgu kristieti, Nerkes grāfistes tiesnesi Ulfu Gudmarsonu, viņu laulībā bija astoņi bērni. Kopā ar savu vīru viņi izveidoja nelielu slimnīcu, kurā bieži apmeklēja slimniekus. Bridžita bija pieradusi kalpot nabadzīgajiem un tika novērtēta par viņas pedagoģiskajām spējām.
Kopš 1335. gada viņa ieņēma galma dāmas vietu karaļnamā. Taču galma spožumam un laicīgās dzīves vilinājumam Birgitas dzīvē nebija nekādas vērtības. Viņas uzskati bija veidojušies kristīgās pazemības gaisotnē.
Atzīmējot laulības 25 gadadienu Birgita kopā ar vīri 1342. gadā devās svētceļojumā uz Svētā Jēkaba kapu Santjago da Kompostellas pilsētā Spānijā. Šajā svētceļojumā Birgitas vīrs saslima un atceļā 1344. gadā nomira. Viņas dzīvē sākās jauns cēliens, kurā Birgita pārcēlās uz Romu un pilnīgi nodevās tikai Kristus godināšanai. Birgita nomira 1373. gada 23. jūlijā Romā. 1374. gadā viņas mirstīgās atliekas pārveda uz dzimteni, kur tās guldīja Vadstenas baznīcā.
1391. gadā pāvests Bonifācijs IX kanonizēja Birgitu par svētu. 1999. gada 1. oktobrī pāvests Jānis Pāvils II viņu pasludināja par Eiropas debesīgo aizbildni.
Svētās Birgitas 700 gadu atceres svētki
Zviedrijā, 2003. gada 31.maijā un 1. jūnijā notika Svētās Birgitas 700 gadu atcerei veltīti valsts mēroga svētki. Svētku viesu vidū bija daudzu Baltijas jūras valstu augstākās garīdzniecības un valdību pārstāji. Latviju pārstāvēja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ar dzīvesbiedru Imantu. Svinīgajos pasākumos piedalījās arī Zviedrijas karalis Kārlis XVI Gustavs un karaliene Silvija. Svētku dienā tika atklātas izstādes, notika simfoniskās mūzikas koncerti un dievkalpojumi. Vadstenā, kur atrodas Birgitas dibinātais klosteris, Zviedrijas karalis atklāja Svētās Birgitas konventa muzeju.
Peripters
Pats pazīstamākais līdz mūsdienām nonākušais peripters ir Atēnu akropoles Partenons (447.—438. gads pr.Kr.). Periptera ārējās formas savos darbos izmantoja 17.-19. gadsimta klasicisma, neoklasicisma un ampīra arhitekti.
2018. gada Āzijas spēles
2018. gada Āzijas spēles (id) jeb '''18. Āzijas spēles''' bija daudzu sporta veidu sacensības, kas no līdz  norisinājās Indonēzijas pilsētās Džakartā un Palembanā.
Pirmo reizi Āzijas spēles bija divās pilsētās. Atklāšanas un noslēguma ceremonija norisinājās Geloras Bungas Karno stadionā, Džakartā. Atsevišķas disciplīnas tika novadītas arī apkārt esošajās pilsētās, piemēram, Bandunā.
2018. gada Āzijas spēlēs pirmo reizi kā demonstrāciju sporta veidi bija e-sports un kanoe polo. Tiek plānots, ka e-sports nākamajās spēlēs, 2022. gadā, būs viens no oficiālajiem sporta veidiem.
Norises vietas izvēle
Tika pārskatīti varianti, kur organizēt spēles un 2014. gada septembrī par Āzijas spēļu norises vietu tika izvēlētas Indonēzijas pilsētas Džakarta un Palembana. Tika izskatīts variants spēles pārcelt uz 2019. gadu, bet Indonēzija atteicās no šī varianta, jo šajā gadā šajā valstī notiks vispārējās valdības vēlēšanas.
Ajdana Hojdžetova
Ajdana Hojdžetova (az; dzimusi ) ir Azerbaidžānas starptautiskā lielmeistare šahā (2018).
Biogrāfija
Pārstāvējusi Azerbaidžānu Pasaules šaha olimpiādē:
Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.
Mežone
"Mežone" (en) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Šerilas Streidas tāda paša nosaukuma memuāru. Filmas režisors ir Žans Marks Valē. Galvenās lomas atveido Rīza Viterspūna, Lora Derna, Tomass Sadoskis un Gabija Hofmana. Filmas pirmizrāde notika Tellaridas filmu festivālā.
Filma tika nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā aktrise galvenajā lomā" un "Labākā otrā plāna lomā".
Filmā tiek parādīts Šerilas Streidas vairāk nekā 100 jūdžu garais ceļojums pa pārgājienu taku, kas tika veikts, lai atgūtos no nesenas personīgas traģēdijas.
Mežonīgie stāsti
"Mežonīgie stāsti" (es) ir 2014. gada Argentīnas un Spānijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Damians Sifrons. Galvenās lomas filmā atveido Rikardo Darins, Oskars Martiness, Leonardo Sbaraglja un Rita Kortese.
Savelijs Kramarovs
Savelijs Kramarovs (ru, dzimis, miris ) bija ebreju izcelsmes padomju un amerikāņu aktieris.
Mežonīgie stāsti
Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".
Filmā apvienoti seši īsi stāsti, kas izpēta cilvēka raksturu gadījumos, kad iesaistīti cilvēki un tiem draudošas briesmas.
Savelijs Kramarovs
Viņa tēvs bija pazīstams Maskavas advokāts, kuru divreiz arestēja PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts. Māte mirusi, kad Savelijam bija 16 gadi. 1954. gadā viņš iestājies teātra studijā "Pirmais solis".
1981. gadā pārcēlies uz dzīvi Izraēlā, jo bija sācis nopietni nodarboties ar jogu un pievērsies reliģijai, tādējādi kļūstot par aizdomīgu personu padomju varai. Kramarova lūgumu emigrēt uz Izraēlu noraidīja. 1981. gadā viņš uzrakstīja vēstuli toreizējam ASV prezidentam Ronaldam Reiganam un 1981. gada 31. oktobrī viņam atļāva pamest PSRS. Vēlāk viņš aizbrauca uz Losandželosu, kur sāka filmēties maznozīmīgās lomās.
Kā kinoaktieris debitējis 1959. gada filmā Ребята с нашего двора. Savas karjeras laikā filmējies vismaz 42 filmās, no kurām populārākās ir: "Pirmais trolejbuss" (1963), "Pasaka par zaudēto laiku" (1964), "Nenotveramie atriebēji" (1966), "Nenotveramo jaunie piedzīvojumi" (1968), "Divpadsmit krēsli" (1971), "Fortūnas džentlmeņi" (1971), "Ivans Vasiļjevičs maina profesiju" (1973), "Afoņa" (1975), "Divpadsmit krēsli" (TV miniseriāls, 1976), "Mimino" (1977). Pēc pārcelšanās uz ASV tēlojis nelielas lomas tādās filmās, kā 2010: The Year We Make Contact (1984), "Amerikāņu Maskava" (Moscow on the Hudson, 1984), "Sarkanā tveice" (1988), "Tango un Kešs" (Tango & Cash, 1989), Love Affair (1994).
1995. gada sākumā aktierim konstatēja vēzi. Miris, apbedīts netālu no Sanfrancisko.
Tanzānijas futbola izlase
Tanzānijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Tanzāniju starptautiskās sacensībās. To pārvalda Tanzānijas Futbola federācija. Tanzānijas izlase ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Āfrikas Nāciju kausa finālturnīrā piedalījusies divas reizes — 1980. un 2019. gadā, abas reizes neizkļuva no grupas.
Izlases vēsturei pieskaita arī laiku pirms apvienošanās ar Zanzibāru, kad tā startēja kā Tanganjikas futbola izlase. Tanzānijas daļa Zanzibāra ir asociētā CAF locekle. Tās izlasei nav tiesību piedalīties FIFA Pasaules kausā un Āfrikas Nāciju kausā, bet tā var piedalīties citos turnīros un draudzības spelēs.
Truā
Truā (fr, ) ir pilsēta Francijas centrālās daļas ziemeļos, Obas departamenta administratīvais centrs, vēsturiskā Šampaņas reģiona centrs. Atrodas Sēnas upes krastā, 150 km uz dienvidaustrumiem no Parīzes. 2012. gadā Truā dzīvoja 60 tūkstoši iedzīvotāju. Tās aglomerācijā, kas stiepjas 15 km garumā gar Sēnas upi, dzīvo ap 180 tūkstošiem cilvēku.
Mērvienības Trojas unce nosaukums cēlies no šīs pilsētas nosaukuma.
Kārlis Heinrihs fon Paukers
Kārlis Heinrihs fon Paukers (de, ru; dzimis, miris ) bija Jelgavā dzimis filologs, latīnists, sengrieķu valodas un literatūras profesors. Magnusa Georga fon Paukera dēls no pirmās laulības. Atbalstīja jaunā Leonīda Arbuzova skološanos.
Beidzis Jelgavas ģimnāziju, no 1838. gada studēja filoloģiju Tērbatas Universitātē. 1842. gadā šeit ieguva kandidāta grādu, papildinājās Berlīnē pie Augusta Beka. Atgriezdamies dzimtenē, 1850. gadā ar darbu De Sophocle herois medici sacerdote Tērbatā ieguva maģistra grādu, bet 1870. gadā ar darbu De, latinitate scriptorum historiae Augustae meletemata - doktora grādu. No 1850. gada ieņēma Jelgavas ģimnāzijas grieķu valodas vecākā pasniedzēju amatu. Vairākas reizes tika aicināts pasniegt ārzemju (Prāgas, Berlīnes) universitātēs, tomēr attiecās. 1861. gadā kļuva par Tērbatas Universitātes literatūras vēstures, klasisko valodu filoloģijas un pedagoģijas profesoru. Pēdējos dzīves gadus pavadīja Tallinā.
Edže Alkima Eredže
Edže Alkima Eredže (tr; dzimusi 2001. gadā) ir Turcijas šahiste.