cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vīganti (stacija)
Vīganti ir dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Rēzekne I—Daugavpils starp stacijām Aglona un Višķi. Tā atrodas Augšdaugavas novada Višķu pagastā, gandrīz uz robežas starp Augšdaugavas un Preiļu novadiem. Stacija atrodas 1 km no Rēzeknes—Daugavpils šosejas (A13), no stacijas līdz šosejai ved autoceļš V684.
Vēsture
Vīgantu pieturas punkts tika atvērts 1927. gadā, 1942. gadā tas tika pārveidots par izmaiņas punktu (IV klases staciju). Stacijā ir neparasta perona atrašanās vieta — tas atrodas stacijas ceļu Daugavpils virziena kopsavienojumā (blakus pārmijām). Turpat atrodas arī stacijas ēka.
Vērmeļlapu ambrozija
Morfoloģija
Vērmeļlapu ambrozija ir viengadīgs 50-100 cm augsts vienmājas lakstaugs ar stāvu, apmatotu un bagātīgi sazarojušu stublāju.
Lapas ir aptuveni 4-20 cm garas un 3-12 cm platas, divkārt plūksnainas un izvietotas uz apmatota kāta. Lapas apveids vairāk vai mazāk trīsstūrains. Lapas plātnes virspuse ir tumši zaļa, apakšpuse pelēcīga un apmatota.
Vīrišķie ziedi ir zaru galos ķekarveida ziedkopās izvietoti ieapaļi kurvīši. Vīrišķo ziedu vainags ir stobrveidīgs un ziedgultnē ir izvietotas matveidīgas pieziedlapas. Sievišķie ziedi ir reducēti, izvietoti zem vīrišķo ziedu kurvīšiem - pa vienam vai mazskaitlīgos pušķos. Sieviešķo ziedu vīkala lapas ir saaugušas.
Auglis ir olveidīgs sēklenis, ko apņem dzeloņains vīkals ar 5-7 dzeloņiem. Ziedēšanas sezona ir no augusta līdz oktobrim.
Jakobs Silfverbergs
Jakobs Silfverbergs (sv, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Silfverbergs pārstāv NHL komandu Anahaimas "Ducks". Iepriekš spēlējis Zviedrijas hokeja līgas klubā Brynäs IF un NHL komandu Otavas "Senators".
Zviedrijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.
Nakts autobusa maršruts N1
'''N1. nakts autobusa maršruts''' bija Rīgas sabiedriska transporta maršruts, kas kursēja no Centra uz Juglu caur Teiku. Kursēja naktī no piektdienas uz sestdienu un no sestdienas uz svētdienu.
Maršruts tika atklāts 2011. gada 10. jūnija un sākotnēji kursēja līdz Mežciemam, bet no 2012. gada 7. janvāra to saīsināja līdz Juglai. Slēgts tas tika 2020. gada 21. martā, sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.
Maršruts
Centrs — Jugla kursēja pa šādām ielām: Raiņa bulvāris,Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības iela, Silciema iela un Murjāņu iela.
Jugla — Centrs kursēja pa šādām ielām: Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības iela un Raiņa bulvāris.
Pieturvietas
Maršrutā bija 54 pieturas.
Kļovi (Audriņu pagasts)
Kļovi ir ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 244 km attālumā no Rīgas.
Kļovos dzimis un darbojies Stepons Seiļs (1909-1979), literatūrvēsturnieks, rakstnieks.
Miko Lehtonens
Miko Lehtonens (fi) var būt:
Džozefs Čemberlens
Džozefs Čemberlens (en, dzimis, miris ) bija britu uzņēmējs un viens no ietekmīgākajiem politiķiem 19. gadsimta beigu/20. gadsimta sākuma Lielbritānijā, iesākumā no vigu, vēlāk toriju partijas.
Visai neparasti tā laika Lielbritānijā izvirzījies politikā bez universitātes izglītības. Līdz 38 gadiem strādāja ģimenes uzņēmumā. Vēlāk kļuva par Birmingemas mēru. 1876. gadā tika ievēlēts Pārstāvju palātā. No 1880. līdz 1885. gadam bija Tirdzniecības komitejas vadītājs Viljama Gladstona kabinetā. No 1895. līdz 1903. gadam - Koloniju ministrs. Viens no galvenajiem Angļu—būru kara realizētājiem. Ostina Čemberlena un Nevila Čemberlena tēvs.
Orb-D1
Orb-D1 (Orbital Sciences COTS Demonstration Mission) jeb Cygnus 1 bija ASV uzņēmuma Orbital Sciences bezpilota kravas kosmosa kuģa Cygnus pirmais izmēģinājumu lidojums. Misijas mērķis bija demonstrēt Orbital spēju veikt kravas apgādes misiju un, ja izmēģinājumi noritētu veiksmīgi, tas tiktu saslēgts ar Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Kosmosa kuģi palaida 2013. gada 18. septembrī. 29. septembrī Cygnus saslēdzās ar SKS.
Lidojuma gaita
Nākamajās dienās orbītā tas pacēla orbītas augstumu, pietuvojoties stacijai, kā arī veica pirmos demonstrācijas manevrus, lai pārbaudītu spēju veikt ārkārtas izvairīšanās operācijas.
22. septembrī Cygnus bija paredzēts veikt tuvošanās manevrus un savienoties ar SKS. Sakaru seansā ar staciju kosmosa kuģa dators saņemtajos datos atrada neatbilstības, tādēļ tuvošanās operācijas tika atliktas. Tuvās darbības operācijām Cygnus izmanto Japānā izstrādāto sakaru sistēmu PROX, lai ar staciju apmainītos ar navigācijas datiem.
Nākamo saslēgšanās mēģinājumu tika nolemts veikt 24. septembrī. Tad nolēma to atlikt līdz 28. septembrim, lai būtu papildu laiks sagatavoties tuvošanās operācijām un pa šo laiku 26. septembrī ļautu saslēgties ar staciju kosmosa kuģim Sojuz TMA-10M. 29. septembrī Cygnus beidzot pietuvojās SKS. Kosmosa kuģi ar stacijas manipulatoru, kur vadīja Luka Parmitāno un Karena Nīberga, satvēra 11:00 UTC. Tad to pārvietoja uz Harmony moduļa pret Zemi vērsto pieslēgvietu. Saslēgšanās mehānisms tika iedarbināts 12:44 UTC.
22. oktobrī ar manipulatoru Canadarm2 Cygnus tika atvienots no Harmony moduļa un 11:31 UTC palaists brīvā lidojumā. 23. oktobrī tas tika novadīts no orbītas. Dzinēji bremzēšanas manevram iedarbināti 17:41 UTC. Tad tas iegāja atmosfērā un sadega virs Klusā okeāna.
Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija
Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija (abreviatūra: BAFTA) ir bezpeļņas organizācija Apvienotajā Karalistē, kas pasniedz gadskārtējus apbalvojumus par sasniegumumiem kino, televīzijā, videospēlēs un cita veida animācijās. Tā tika nodibināta 1947. gadā.
Par sasniegumiem kinofilmās tiek pasniegtas BAFTA kino balvas. Tās pasniedz vienam no katrā kategorijā iepriekš nominētajiem pretendentiem. Kategorijas ir "Labākā filma", "Labākais aktieris", "Labākā aktrise", "Labākais aktieris otrā plāna lomā", "Labākā aktrise otrā plāna lomā", "Labākais režisors", "Labākais scenārijs" un citas. Par sasniegumiem TV filmās un seriālos tiek pasniegtas BAFTA televīzijas balvas dažādās kategorijās. Kopš 1971. gada katru gadu vienam pretendentam tiek pasniegta balva BAFTA Fellowship par mūža ieguldījumu. Pirmais šo balvu saņēma Alfreds Hičkoks.
Putlica
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 946. gadā. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR.
Cilvēki
Putlicas daļa Mansfelde ir dzejnieka Gotfrīda Benna (Gottfried Benn, 1886—1956) dzimšanas vieta.
Dolma
Dolma jeb vīnogu lapu tīteņi ir sautēti gaļas, parasti jēra, rullīši, kas ietīti vīnogulāju lapās. Kā piedevas var būt pievienoti dažādi dārzeņi, piemēram, sīpoli, baklažāns, tomāti, sarkanie pipari un cukīni. Vīnogulāju lapu vietā dažreiz izmanto arī kāpostu lapas, bet gaļas vietā var lietot rīsus. Ēdiens tiek ēsts gan karstā, gan aukstā veidā kā uzkoda. Dolma ir izplatīta Turcijā, Balkānu pussalā un Kaukāzā. Turcijā šī ēdiena variācija tiek saukta arī par sarmu.
Tildes Jumis
"Tildes Jumis" ir populāra grāmatvedības un uzņēmuma vadības sistēma Latvijā.
Tā parādījās tirgū 1994. gadā un līdz 2020. gada 23. oktobrim piederēja SIA "Tilde", kad tika noslēgts līgums par SIA "Jumis Pro", risinājuma "Tildes Jumis" ražotāja, pārdošanu uzņēmumam SIA "Visma Latvia Holding".
"Tildes Jumis" piedāvā 2 abonējamus produktus — "Tildes Jumis Starts" maziem uzņēmumiem un mākoņrisinājumu "Tildes Jumis Pro".
Rozālija Purgale
Dzīvs gājums
Dzimusi Alūksnē rakstveža ģimenē. Pirmās skolas gaitas sākusi Alūksnes draudzes skolā, vēlāk izglītojusies Alūksnes biedrības vidusskolā, 1923. gadā pabeigusi Rīgas Pirmo valsts vidusskolu.
No 1923. gada studējusi Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē. No 1930. gada Latgales apgabaltiesas tiesamata kandidāte. 1932. gadā Purgale saņēma tiesību zinātņu kandidātes diplomu. 1933. gadā strādājusi par Latgales apgabaltiesas viceprokurori. Tajā pašā gadā iecelta par miertiesnesi, tiesneša amatā strādājusi līdz pat Latvijas okupācijai 1940. gadā.
Pēc Otrā pasaules kara dzīvojusi trimdā Amerikas Savienotajās Valstīs. Bijusi studenšu korporācijas "Gundega" biedre.
Kļovi (Zvirgzdenes pagasts)
Kļovi ir ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā. Atrodas 280 km attālumā no Rīgas.
1109. gads
1109. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Mandegas
Mandegas (arī Mandaga, padomju laikā Sovhozs Skulte) ir apdzīvota vieta Limbažu novada Skultes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Aģes upes labajā krastā pie autoceļa V128 5,5 km no Rīgas jūras līča piekrastes, 40 km no novada centra Limbažiem un 55 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izaugusi padomju laikā kā padomju saimniecības «Skulte» ciemats. Kopš 1983. gada pagasta centrs. Mandegās atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, veikals, kafejnīca, frizētava, vēsturisko ūdensdzirnavu ēkas.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Audriņu traģēdija
Audriņu traģēdija bija nacistiskās Vācijas 1942. gada 2.—4. janvārī Makašēnu pagasta Rēzeknes apriņķa Audriņos īstenota civiliedzīvotāju iznīcināšanas akcija.
Pirmsākums
Audriņus apdzīvoja galvenokārt krievu vecticībnieki. 1941. gada nogalē viena no Audriņu iedzīvotājām Aņisja Glušņova slēpa dēlu sarkanarmieti un piecus viņa biedrus, kas bija izbēguši no Rēzeknes karagūstekņu nometnes un izveidojuši partizānu grupu. 18. decembrī, kad policijas patruļa atklāja slēptuvi, sarkanarmieši izrādīja pretestību un vienu policistu nogalināja, tika nošauts arī viens sarkanarmietis, bet citi aizbēga.
Tajā pašā dienā policisti ar kapteini Boļeslavu Maikovski priekšgalā arestēja Glušņovu kopā ar nepilngadīgo dēlu. Maikovskis personīgi spīdzināja Glušņovu, lai uzzinātu, kur aizbēga viņas vecākais dēls un viņa biedri.
21. decembrī sarkanarmieši nošāva vēl trīs policistus, kuri bija iesaistījušies viņu meklēšanā. Tikai 31. decembrī policijai izdevās sarkanarmiešus aplenkt un apšaudē iznīcināt.
Ierosinājums par ciemata iznīcināšanu
1941. gada 21. decembrī Daugavpils apgabala komisārs Fridrihs Švungs pēc Rēzeknes apriņķa policijas priekšnieka Alberta Eiheļa un 2. iecirkņa priekšnieka Boļeslava Maikovska ierosinājuma izdeva pavēli par represijām pret Audriņu iedzīvotājiem.
22. decembra rītā visi ap 200 Audriņu iedzīvotāji tika apcietināti un ieslodzīti Rēzeknes cietumā. Visā Rēzeknes apriņķī sabiedriskās vietās tika izvietots Ostlandes reihskomisariāta Drošības policijas SS oberšturmbanfīrera Štrauha rīkojums par sādžas iznīcināšanu, iedzīvotāju arestu un 30 Audriņu vīriešu publisku nošaušanu tirgus laukumā Rēzeknē par sarkanarmiešu slēpšanu un apgādāšanu. Rīkojumā nebija minēts, ko tālāk darīt ar citiem arestētajiem audriņiešiem, un iespējams, ka to steidzīgā nogalināšana bija vietējo varas iestāžu iniciatīva un vēlme izkalpoties.
Audriņu iznīcināšana
policisti ar Eiheli un Maikovski priekšgalā ieradās Audriņos. Visas 42 mājas tika nodedzinātas vienlaicīgi plkst. 14.00 pēc vienas signālraķetes šāviena.
1942. gada 3. janvārī Audriņu iedzīvotājus sāka izvest no cietuma uz Ančupānu kalniem, apmēram 5 km attālumā no Rēzeknes. Masu kaps tika izrakts iepriekš. Par atbildīgo par sodu izpildi tika iecelts Rēzeknes apriņķa policijas 4. iecirkņa priekšnieks Haralds Puntulis. Šaušanu veica vietējie policisti, Maltas zonderkomanda Puntuļa vadībā. Ančupānu kalnos tika nošauti 170 cilvēki no Audriņiem.
Vienai no sievietēm cietumā bija piedzimis bērns, kuru māte mēģināja ielikt lupatu kaudzē uz kapa malas. Tomēr vecākais policists Smiltenieks bērnu pamanīja un ar šāvienu nogalināja.
Audriņu iznīcināšana tika aprakstīta 1942. gada 3. jūlija un 8. jūlija Boļeslava Maikovska personīgi parakstītos ziņojumos Daugavpils prokurora vietniekam.
Piemiņa
Pēc Otrā pasaules kara Latvijas PSR un Rietumos norisinājās vairākas tiesas prāvas, kurās izmeklēja arī Audriņu traģēdijas notikumus un tiesāja galvenos vaininiekus. Latvijas PSR VDK 1964.—1965. gadā paveica izmeklēšanu un tiesvedību Rēzeknes apriņķa policijas priekšnieka Alberta Eiheļa, Rēzeknes apriņķa policijas 2.iecirkņa priekšnieka Boļeslava Maikovska un citu Rēzeknes policijas un cietuma darbinieku lietā. Vairāk kā 40 sējumu apsūdzēto, liecinieku, līdzdalībnieku, cietušo nopratināšanas un konfrontācijas protokolos var atrast informāciju par 200 Audriņu iedzīvotāju nošaušanu.
1965. gadā tika izlaista Rīgas Kinostudijas dokumentālā filma par tiesvedību "Spriedums nav pārsūdzams", kura saturēja nepatiesu informāciju par kopējo Ančupānu kalnos nošauto skaitu un inscenējumus.
Kara beigās Boļeslavs Maikovskis, Alberts Eihelis un Haralds Puntulis aizbēga uz Rietumiem un dzīvoja attiecīgi ASV, Vācijā un Kanādā. Neskatoties uz vairākkārtējiem PSRS valdības uzaicinājumiem sodīt viņus kā kara noziedzniekus, tas nenotika, jo tiesa neatrada pietiekami pierādījumu viņu vainai.
1973. gadā traģēdijas upuriem Rēzeknes—Gulbenes šosejas malā tika atklāts arhitekta Jāņa Kakša un tēlnieces Alvīnes Veinbahas veidots piemineklis - Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta.
Vēl viens Audriņu traģēdijas piemineklis ir šķūņa vietā, kur tika sadzīti Audriņu iedzīvotāji pirms aizvešanas uz cietumu. Pie Audriņu pagasta kultūras nama ēkas piestiprināta piemiņas plāksne fašisma upuriem, bet uz piemiņas plāksnes pie pasta ēkas sienas var izlasīt to 30 Audriņu ciema vīriešu vārdus, kuri tika publiski nošauti Rēzeknes tirgus laukumā 1942. gada 4. janvārī.
Katru gadu 4. janvārī Audriņos notiek piemiņas pasākumi.
2015. gada 4. janvārī aizsardzības ministrs Raimonds Vējonis piedalījās Audriņu traģēdijas 73. gadadienas piemiņas pasākumā un uzsvēra, ka "mums jāieskatās acīs vēstures skaidrajam vēstījumam – totalitārs režīms, propaganda, naida sēšana un meli cilvēkus var pārvērst un pārvērš par zvēriem."
Kailvārpu ambrozija
Kailvārpu ambrozija (Ambrosia psilostachya) ir augu suga kurvjziežu dzimtas Ambroziju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp, Latvijā.
Morfoloģija
Lapas ir sēdošas, 5-15 cm garas, pēc formas tās ir vienkārt plūksnainas un plūksnu mala ir zobaina.
Katra zara galā ir var attīstīties ķekarveidīga ziedkopa, kura atšķirībā no pārējā auga nav mataina. Vīrišķie ziedu kurvīši ir novietoti ķekara galotnē, zem tiem pa vienam vai diviem ir sievišķie ziedi. Vīkals saaudzis. Augļu laikā vīkalam, kas saglabājas pie augļa, labi saskatāmi vairāki izciļņi.
Ziedēšanas sezona ir septembrī un oktobrī.
Varavīksnes gatve
Varavīksnes gatve ir lokveida iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Purvciemā. Tā sākas krustojumā ar Ilūkstes ielu un beidzas krustojumā ar bezvārda šķērsielu, kura ir arī savienota ar Ilūkstes ielu. Kopējais ielas garums ir 689 metri.
Vēsture
Pilsētas ielu sarakstos tā pirmo reizi sastopama 1978. gadā ar savu tagadējo nosaukumu.
Ielu savienojumi
Varavīksnes gatve krustojas ar šādām ielām:
Kļavusala (Tilžas pagasts)
Kļavusala ir ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā. Atrodas 255 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V460.
Aleksandrs Grānts
Aleksandrs Grānts (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.
Biogrāfija
Grānts kopā ar Džordžu Ortonu un Džosiju Makrakenu izveidoja Camp Tecumseh, visu zēnu vasaras nometni Multonboro, Ņūhempšīrā. Nometne tika atvērta 1903. gadā. Grānts turpināja nometnes direktora pienākumus pildīt līdz nāvei 1946. gadā. Pēc Grānta nāves nometne kļuva par bezpeļņas organizāciju, kuru vada Pilnvarnieku padome. 2003. gadā nometne svinēja 100. dzimšanas dienu.
Grānts nomira 1946. gada 13. oktobrī, Pensilvānijas pilsētā Narbertā.
Viņa brālis, Diks Grānts, arī piedalījās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Medupe
Medupe ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts līnijā Rēzekne I—Daugavpils starp stacijām Višķi un Zaļumi. Tas atrodas Augšdaugavas novada Dubnas pagastā.
Vēsture
Pieturas punkts tika atklāts 1930. gadā. Pēc piepilsētas vilciena Rēzekne-Daugavpils atcelšanas 1999. gadā, pieturas punkts ir neizmantots. Pasažieru nojume ir saglabājusies.
Pāvija
Pāvija ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Lombardijas reģionā. Tā ir Pāvijas provinces administratīvais centrs. Pāvija atrodas 32 km uz dienvidiem no Milānas, Tičīno upes krastos netālu no tās ietekas Po upē. 2011. gadā pilsēta dzīvoja 71,4 tūkstoši iedzīvotāju. No 568. līdz 774. gadam Pāvija bija Lombardu Karalistes galvaspilsēta.
Viena no Pāvijas sadraudzības pilsētām ir Lietuvas galvaspilsēta Viļņa.
Juris Reps
Juris Reps (dzimis Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists un hokeja treneris.
Spēlētāja karjeras laikā spēlējis uzbrucēja pozīcijā. Laikā no 1958. līdz 1962. gadam spēlējis "Daugavas stadiona komandā", pēc tam (līdz 1967. gadam) "Daugavā", turpmākos deviņus gadus bijis Maskavas "Dinamo" spēlētājs, kā sastāvā izcīnījis trīs PSRS čempionāta sudraba medaļas un četras bronzas medaļas. Laikā no 1978. līdz 1981. gadam spēlējis Rīgas "Dinamo" sastāvā, pēc tam spēlējis "Ķekavā", "Vecmeistarā". Laikā no 1969. līdz 1970. gadam spēlējis PSRS izlasē.
Pēc hokejista karjeras beigām kļuvis par hokeja treneri.
Kārlis Evalds fon Renne
Kārlis Evalds fon Renne (,, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes kavalērijas ģenerālis Krievijas cara Pētera I dienestā. Karoja Krievijas pusē Lielā Ziemeļu karā, tai skaitā karoja Latvijas teritorijā un piedalījās Poltavas kaujā, kā arī piedalījās Pētera I Prutas karagājienā.
Krievijas dienestā no 1702. gada. Pirms tam dienēja Zviedrijas, Nīderlandes, Saksijas un Patkula kaujas vienībās.
1705. gadā piedalījās Bauskas un Jelgavas ieņemšanā. Piedalījās arī Rīgas aplenkumā 1709. un 1710. gadā. Kārlis Evalds fon Renne bija precējies ar Kurzemes hercogienes Annas I oberhofmeistarieni Annu Lūciju un ap 1711. gadu piedalījās Kurzemes hercogistes galma intrigās.
Ajdina
Ajdina (tr) ir pilsēta Turcijas dienvidrietumos, Ajdinas ila administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Formāli kopš 2014. gada Ajdinas municipalitāte iekļauj visu Ajdinas ilu kā vienu no lielpilsētas pašvaldībām (büyükşehir belediyeleri). Pati Ajdina atrodas Efeleras ilčē Lielās Menderesas ielejā 50 km no Egejas jūras krasta.
Anaisa Beskona
Anaisa Beskona (fr; dzimusi ) ir franču bijusī biatloniste, 2018. gada olimpisko spēļu čempione jauktajā stafetē un bronzas medaļniece iedzīšanā un stafetē sievietēm, 2016. gada pasaules čempione jauktajā stafetē.
Karjera
Pasaules kausā debitējusi sprinta sacensībās Holmenkollenē. Līdz šim vienīgo individuālo uzvaru izcīnījusi 2014. gada janvārī PK posmā Antholcā.
Pasaules čempionātos piedalās kopš 2011. gada. Pārsvarā guvusi panākumus stafetēs, ieskaitot jaukto stafeti, tajās izcīnījusi sešas medaļas. 2016. gadā kļuva par pasaules čempioni stafetē. Tajā pašā gadā guva arī lielāko individuālo panākumu pasaules čempionātos, izcīnot sudraba medaļu 15 km distancē.
Olimpiskajā debijā 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos divreiz ieguva 5. vietu — sprintā un 15 km distancē. Savās otrajās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju iedzīšanā un kopā ar Marī Dorēnu-Abēru, Simonu Destjē un Martēnu Furkadu uzvarēja jauktajā stafetē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā pāru (1+1) stafetē kopā ar Emiljēnu Žaklēnu.
Pēc 2021.—2022. gada sezonas noslēdza biatlonistes karjeru.
Jākobs Ogords
Jākobs Ogords (da; dzimis Hersholmā) ir Dānijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007), kas no 2006. līdz 2009. gadam un kopš 2023. gada pārstāv Skotiju.
Biogrāfija
Pirmos panākumus starptautiskajos šaha turnīros guvis 1990. gadu otrajā pusē. 1996. gadā Budapeštā dalījis 3. vietu tradicionālajā šaha turnīrā First Saturday. 1997. gadā dalījis pirmās vietas šaha turnīros Haigeitā un Raterhemā (Anglija), bet 1998. gadā uzvarējis Hemstīdā. 2002. gadā dalījis pirmo vietu, bet 2003. gadā uzvarējis šaha turnīros Helsingērā. 2004. gadā dalījis 3. vietu Stokholmas starptautiskajā šaha turnīrā Rilton Cup. 2004. un 2006. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Arko. 2005. gadā uzvarējis Skotijas šaha čempionātā. 2007. gadā kļuvis par Lielbritānijas šaha čempionātā uzvarētāju. 2010. un 2014. gadā izcīnījis bronzas medaļas Dānijas šaha čempionātos.
Pārstāvējis Dānijas un Skotijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
Pazīstams kā daudzu grāmatu autors par šaha atklātnēm, galotnēm, kombinācijām un šaha stratēģiju.
Brendans Leipsiks
Brendans Leipsiks (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Leipsiks pārstāv KHL komandu Maskavas CSKA. 2012. gada NHL draftā Leipsiku ar kopējo 89. numuru, trešajā kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".
Karjera
Savos junioru gados Leipsiks spēlēja Rietumu hokeja līgas komandā Portlendas "Winterhawks". 2015. gadā tiesības uz Leipsiku ieguva Toronto "Maple Leafs", kuras sastāvā Leipsiks arī debitēja NHL. 2017. gadā Leipsiks pievienojās Vegasas "Golden Knights". Sezonu gan Leipsiks noslēdza Vankūveras "Canucks". Vēlāk pussezonu nospēlējis Losandželosas "Kings". 2019–20. gada sezonu Leipsiks pārstāvēja Vašingtonas "Capitals". 2020. gadā Leipsiks pievienojās KHL komandai Maskavas CSKA, tādējādi noslēdzot savu pirmo līgumu ārpus Ziemeļamerikas.
1095. gads
1095. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.
Spoku pasaule
"Spoku pasaule" (en) ir 2001. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Vācijas melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Daniela Klouvsa tāda paša nosaukuma komiksu grāmatu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem Terijs Zvaigovs. Galvenās lomas filmā atveido Skārleta Johansone, Tora Birča, Breds Renfro, Bobs Balabans, Ileana Duglasa un Stīvs Bušemi. Filmas pirmizrāde notika Sietlas filmu festivālā.
Enida un Rebeka ir divas draudzenes, kuras dzīvo kādā Amerikas pilsētā. Viņu draudzībā parādās plaisa pēc tam, kad Enida sāk interesēties par vecāku vīrieti Seimūru un apņemas palīdzēt viņam romantiskajā ziņā.
Baroka mūzikas dienas Rēzeknē
Baroka mūzikas dienas Rēzeknē (BMD Rēzeknē) ir senās mūzikas festivāls, kas notika no 2005. gada līdz 2016. gadam. Festivāla centrs bija Rēzekne, bet koncerti notika Viļānos, Varakļānos, Dagdā, Pasienē, Stirnienē, Ludzā, Preiļos, Rogovkā, Lūznavā un Rīgā. Festivāla laikā notika arī meistarklases, izstādes un lekcijas. Festivāla mākslinieciskā vadītāja bija baroka čelliste Ilze Grudule, festivāla organizatore un direktore - muzikoloģe Inese Pāvule. Festivālu BMD rīkoja Ilze Grudule, Inese Pāvule un Kesselberg Ensemble, no 2013.-2016. gadam kopā ar http://www.latgalesgors.lv/
Limbažu draudzes novads
Limbažu draudzes novads bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa (līdz 1783. gadam — Rīgas apriņķa) draudzes novadiem.
Baroka mūzikas dienas Rēzeknē
BMD Rēzeknē hronika
2005 “Jubilet tota civitas” I Lai godinām visu pilsētu!
Limbažu draudzes novads
Vēsture
Limbažu draudzes novads izveidojās Rīgas arhibīskapijas Līvu galā. No 1385. gada, kad Rīgas arhibīskaps piešķīra Limbažiem pilsētas tiesības, pilī uzturējās fogts (Stiftsvogt), tajā bija iekārtota katoļu baznīca. Livonijas kara laikā 1558. gadā pili ieņēma un pilsētu nopostīja Ivana IV karaspēks, no 1582. gada pilī uzturējās Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijas Limbažu stārasts. Zviedru Vidzemes laikā 1621. gadā karalis Gustavs II Ādolfs karā izpostīto Limbažu draudzes novadu uzdāvināja Rīgas pilsētai. 1680. gadā Rīgas rāte pēc pilsētas galvenā būvmeistara Ruperta Bindenšū projekta uzcēla Limbažu Sv. Jāņa luterāņu baznīcu.
Muižas
Limbažu draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
Baroka mūzikas dienas Rēzeknē
BMD Rēzeknē hronika
• „Kesselberg Ensemble“ četru dienu laikā notiek pieci koncerti Viļānu, Pasienes, Dagdas, Ludzas un Rēzeknes baznīcās. Koncertu publika pirmo reizi dzird baroka mūziku vēsturiski informētā izpildījumā. Koncertos muzicē mecosoprāns Kriština Rozario (Cristina Rosario), vijolniece Sanita Zariņa, čelliste Ilze Grudule un klavesīniste Ieva Saliete. Programmā itāļu baroka mūzika.
• Krištinas Rozario meistarklases baroka dziedāšanā Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolā.
• Koncertu publikas un pašvaldību atsaucība, kā arī pašu mūziķu gandarījums, Latgales īpašā atmosfēra rosina Kesselberg Ensemble mūziķus un muzikoloģi Inesi Pāvuli koncertsēriju pārdēvēt par festivālu Baroka mūzikas dienas Rēzeknē.
• Inese Pāvule kļūst par festivāla direktori un galveno organizatori līdzās Ilzei Grudulei.
BMD 2006 “Il pianto e il riso delle quattro stagioni” I Četru gadalaiku smiekli un asaras
• Festivāla nedēļas laikā tiek iestudētas divas programmas: kamermūzikas programma “Instrumentālā mūzika Venēcijā 17. un 18. gs. mijā” un Benedetto Marčello izvērstā oratorija “Četru gadalaiku smiekli un asaras”, kurā Kesselberg Ensembe mūziķi apvienojas ar Rēzeknes mūzikas vidusskolas kori. Šī sadarbība kļūst par balstu lielas formas skaņdarbu iestudējumiem visu nākamo gadu festivālos. Festivālā uzstājas Kristīne Jaunalksne – soprāns, Cristina Rosario – mecosoprāns, Daniel Issa – tenors, Jānis Misiņš – bass, Sanita Zariņa un Lāsma Meldere – baroka vijoles, Vincent Flückiger – arhilauta, Ilze Grudule – baroka čells un Ieva Saliete – klavesīns.
• Ilzes Grudule lasa lekciju “Mūzika Venēcijā 17. un 18. gadsimta mijā”.
• Meistarklasi baroka dziedāšanā vada Kristīne Jaunalksne, Kriština Rozario un Daniēls Issa, bet baroka vijoles spēlē – Lāsma Meldere.
• Festivāla četri koncerti izskan Varakļānos, Stirnienē un Rēzeknē.
BMD 2007 “Between the passions” I Starp pārliecību, šaubām un mīlestību
• Festivāla programmā pirmo reizi solo recitāls – šveicieša Vincenta Flikigera (Vincent Flückiger) lautas mūzikas vakars “Klusuma ziedi” Mākslu namā Rēzeknē. Arī turpmākajos festivālos šajā zālē notiek solo koncerti.
• Henrija Persela operas “Didona un Enejs” iestudējums uz Rēzeknes Kultūras nama skatuves – līdz šim pirmais pašmāju operas iestudējums Rēzeknē vispār. Atkārti opera tiek rādīta Preiļu kultūras namā. Režisors ir Ivars Cinkuss. Lomās Kristīne Jaunalksne, Gunta Smirnova, Guntra Kuzmina un Raitis Grigalis un Rēzeknes mūzikas vidusskolas koris. Tērpus veido Ināra Apele, scenogrāfiju – Daina Salmiņa, dejas iestudē Ilmārs Dreļs. Mākslinieciskā vadītāja Ilze Grudule, orķestra koncertmeistars Dominiks Kīfers, klavesīnists Reinuts Tepps.
• Operas iestudējums tiek nominēts “Dienas” gada balvai kultūrā.
• Festivāla noslēgumā izskan Jozefa Haidna opusa “Jēzus pēdējie vārdi pie krusta” kvarteta versija Bāzeles kvartetistu Dominika Kīfera (Dominik Kiefer), Vitālija Šestakova (Vitaliy Shestakov), Emīlijas Jaffes (Emily Yaffe) und Ilzes Grudules izpildījumā koncertos Rēzeknē un Stirnienē.
• No šī gada festivāla izveidojas cieša ikgadēja sadarbība ar Šveices vēstniecību Rīgā.
BMD 2008 „Solitario“ I Spēle vienatnē.
• Visi festivāla koncerti notiek Rēzeknē – pilsētas Kultūras namā, Jēzus Sirds Katedrālē un divi no tiem Luterāņu baznīcā.
• Festivālu ar savu klātbūtni pagodina baroka fagota virtuozs itālis Serdžo Adzolīni (Sergio Azzolini), kopā ar Kesselberg Ensemble nakts koncertā “Saruna ar Mīteli” atskaņojot divus Rīgas baroka laika komponista Johana Gotfrīda Mīteļa koncertus. Koncertā piedalās arī fagotiste Ai Ikeda, klavesīniste Ieva Saliete, vijolnieces Leila Šaijega, Sanita Zariņa, altiste Emīlija Jaffe, čelliste un mākslinieciskā vadītāja Ilze Grudule un kontrabasists Brets Simners.
• Pirmatskaņojumu piedzīvo šveiciešu komponista Hansa-Martina Linde Leilai Šaijegai veltītais skaņdarbs “Zwischen den Zeiten|Laiku grožos”.
Džeikobs Sleivins
Džeikobs Skots Sleivins (en, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Sleivins pārstāv NHL klubu Karolīnas "Hurricanes", kur ir arī kapteiņa asistents. 2012. gada NHL draftā Sleivinu ar 120. numuru, ceturtajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".
Karjera
Pirms debitēšanas NHL, Sleivins spēlēja ASV hokeja līgas komandā Čikāgas "Steel", kā arī Kolorādo Universitātes komandā NCAA līgā. 2020. gadā piedalījies NHL Visu zvaigžņu spēlē.
Baroka mūzikas dienas Rēzeknē
BMD Rēzeknē hronika
• Festivāla noslēguma koncertā skan mūzika no Šveices klosteru un universitāšu bibliotēku arhīviem: Špornija Simfonija, J. K. Baha Magnifikāts, G. Frica Simfonija un Dž. B. Sammartini Miserere. Dzied Diāna Raubiško un Karīna Mihejeva, J. Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolas koris, spēlē “Kesselberg Ensemble” Ilzes Grudules vadībā.
• Tiek izveidots festivāla logotips, kurā ietverts sekundakorda apzīmējums, kā tas tika pierakstīts baroka laika mūzikas partitūrās. Logotips atsaucas ir uz vienīgo laiku mūzikas vēsturē, kad eksistēja basso continuo - mūzikas pamats tolaik.
BMD 2009 "Musicus viator" I Ceļojošais mūziķis
• Festivāla centrā Šveices mūzika, gan baroka laika, gan 20. gadsimta sacerējumi. Festvālu ar savu klātbūtni pagodina Šveices vēstniece Latvijā Gabriela Nuci–Sulpicio (Gabriela Nützi Sulpizio).
Ksaverinova (Vārkavas pagasts)
Ksaverinova (arī Siurinova, latgaliski: Syurinova) ir ciems Vārkavas novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta rietumos 2,3 km no pagasta centra Vārkavas, 6,6 km no novada centra Vecvārkavas un 210,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša), uz dievidiem no ciema atrodas Upmalas pagasta ciems Ksaverinova.
Džeremijs Aironss
Džeremijs Džons Aironss (en; dzimis Kausā, Vaitas salā, Anglijā) ir angļu aktieris. Saņēmis Kīnoakadēmjas balvu nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā" par filmu "Veiksmes atgriešanās" (1991).
Dzimis Vaitas salā, Lamanšā pie Anglijas dienvidu krasta. Pirmā Dž. Aironsa darba vieta bija teātris, kur viņš strādāja par asistentu, pēc tam, kad nespēja nolikt iestājeksāmenus veterinārajā skolā. Divus gadus mācījies aktieru kursos Bristolē. 1971. gadā pārcēlās uz Londonu, kur strādāja teātros un televīzijā. 1980. gadā filmējās savā pirmajā kinofilmā (Nijinsky). 1981. gadā atveidoja galveno lomu romantiskajā filmā "Franču leitnanta draudzene", kur viņa partnere bija Merila Strīpa. Šī filma atnesa Dž. Aironsam pirmo nomināciju BAFTA kino balvai. 1984. gadā spēlēja galveno lomu filmā "Svāna mīlestība" (Swann in Love), tai pašā gadā kļuva par Karaliskā Šekspīra teātra trupas dalībnieku.
Baroka mūzikas dienas Rēzeknē
BMD Rēzeknē hronika
• Ar klavesīna mūzikas vakaru “Pa aizaugušām takām” Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolas Mākslas namā uzstājas Ieva Saliete. Programmā Bērds, Kuperēns, Ramo, Hendelis, Mīgs.
• Kamermūzikas koncertā “Sehnsucht nach Ruhe I Ilgas pēc miera” Stirnienē un Rēzeknē skan 18. gs. vācu ārijas un sonātes. Līdzās Hendeļa, K. F. E. Baha un Mīteļa solo dziesmām pirmo reizi Baltijā tiek atksaņoti šveiciešu komponista, gleznotāja un ievērojamās kultūras figūras Pētera Mīga (Peter Mieg) (1906-1990) neobarokālie skaņdarbi. Kesselberg Ensemble sastāvā uzstājas dziedātāji Kristīne Jaunalksne un René Perler, vijolniece Sanita Zariņa, klavesīniste Ieva Saliete un pianiste rēzekniete Žanete Solovjeva.
• Šveices klosteru un bibliotēku mūzikas programmā “Musicus viator” līdzās Pietro Konti Simfonijai un Antonio Kaldaras mesai izskan Karlo Donato Kossoni (Carlo Donato Cossoni) Magnifikāts. Šis pasaules mūsdienu pirmatskaņojums, kas pašus mūziķus pārsteidz ar savu kvalitāti, kļūst par sākumu Kesselberg Ensemble vairāku gadu ilgajam projektam, kas veltīts mūzikai no Einsiedeln klostera arhīva. Dzied J. Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolas jauktais koris, festivāla orķestris. Mākslinieciskā vadītāja un orķestra koncertmeistare – Sanita Zariņa.
• Friburgas (Šveice) universitātes līdzstrādnieks mūzikas pētnieks Dr. Christoph Riedo uzstājas ar lekciju "Musik aus Schweizer Klöstern" par muzikālijām Šveices klosteru bibliotēkās.
• Noteik Kristīnes Jaunalksnes meistarklase solodziedāšanā un Sanitas Zariņas meistarklase baroka vijolē.
BMD 2010 „Le jardin caché” I Apslēptais dārzs
• Franču baroka mūzikas gads. Franču Kultūras centrs Rīgā sniedz lielu atbalstu festivāla tapšanā. Festivālu ar savu klātbūtni pagodina Francijas vēstniece Latvijā Chantal Poiret kundze un Franču Klutūras centra direktors Jean-Louis Leprêtre kungs.
• BMD goda viesis ir franču kvartetists, čellists, gambists un diriģents Kristofa Kuāna (Christophe Coin) ar savu grupu "L'Ensemble Baroque du Limoges". Notiek viesu grupas instrumentālās franču mūzikas koncerts Rēzeknē.
• Bāzeles grupa “L'Intarsio” - dziedātāja Camilla de Falleiro, čelliste Ilze Grudule, un lautisti Vincent Flückiger un Julian Behr – iepazīstina publiku Rēzeknē un Stirnienē ar franču baroka sonātēm un kantātēm.
• Festivāla noslēguma koncertā Rēzeknes pilsētas kultūras namā skan franču deju svītas un ārijas, viesmāksliniekiem apvienojoties ar Rēzeknes mūzikas skolas un Somijas mūzikas skolas audzēkņiem.
• Pateicoties BMD sadarbības ar Latvijas Mūzikas akadēmiju notiek Christophe Coin un "L'Ensemble Baroque du Limoges" dalībnieku meistarklases Rīgā.
BMD 2011 „Vola cor meum” I Pacelies, mana sirds!
• Kamermūzikas programmā Varakļānu pilī un Rēzeknes pilsētas Kultūras namā skan J. S. Baha un Dž. B. Platti triosonātes “Kesselberg Ensemble” – Sanitas Zariņas, Ilzes Grudules un Marka Maizela (Marc Meisel) izpildījumā.
• Tāpat kā 2009. gadā uzmanības centrā Kossoni mūzika no Ainzīdelnes (Kloster Einsiedeln) klostera bibliotekas krājumiem. Pēc vairāk kā 200 gadiem šī šodien aizmirstā komponista sacerējumi izskan pirmo reizi tieši BMD ietvaros. Mēnesi vēlāk programma tiek atskaņota arī Bāzelē un pašā Einsiedeln klosterī. Par šo Kossoni mūzikas renesansi, pateicoties “Kesselberg Ensemble” koncertiem, latviešu mākslinieks Reno Lazdiņš uzņem dokumentālo īsfilmu.
• Koncertos Rēzeknes Katerdālē un Viļānu baznīcā skan Kossoni mūzika visā daudzveidībā – no solo motetes (“Il Sagrifizio d’Abramo”, “Audite Insulae”) ar instrumentālo pavadījumu līdz opusiem dubultkorim (“Dixit Dominus”, “Beatus vir”) Rēzeknes mūzikas vidusskolas kora izpildījumā.
• Festivāla viesumākslinieku vidū nīderlandiešu dziedātāji Hugo Naessens un Joost van der Linden, ar kuriem festivālam izveidosies cieša sadarbība turpmākajos gados. Abu mūziķu, kā arī Raita Grigaļa un Camillas de Falleiro vadītās meistarklases baroka dziedāšanā rada lielu rezonansi.
• Ilzes Grudules lekcija baroka notācijā.
• Žurnāls “Mūzikas saule” publicē izvērstu interviju ar Camillu de Falleiro, Hugo Naessens un Joost van der Linden.
BMD 2012 „Polskie światło” I Polijas gaisma
• Poļu viduslaiku, renesanses un baroka mūzikas gads. Festivālu ar savu klātbūtni pagodina Polijas vēstniecības Latvijā Pirmais sekretārs Grzegorz Szopinski.
• Festivāls pirmo reizi pievēršas agrīnākai mūzikai – viesi ir Bāzeles viduslaiku grupa „Ensemble Peregrina” ar Polijas sieviešu klosteru mūzikas programmu “Filia praeclara”, kas izskan Rēzeknē un Viļānos.
• Noslēguma koncertā tiek atskaņotas Marcina Melčevska (Marcin Mielczewski) „Vesperae Dominicales”. Orķestra koncertmeistare ir poļu baroka vijolniece Judīte Tupčinska (Judyta Tupczyńska). Koncertā dzied Agnieszka Budzińska-Bennett, Kelly Landerkin - sporāni, Hanna Järveläinen – alts, Kaspars Vēvers – bass, J. Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolas jauktais koris, spēlē istrumetālisti Sanita Zariņa, Ieva Saliete un čella meistarklases dalībnieces Danuta Ločmele, Lauma Liepiņa, kā arī Ilze Grudule. Gregoriāņu dziedājumus izpilda dabrsemināra laikā izveidotā vokālā grupa Kelly Landerkin vadībā.
• Četri festivāla koncerti Rēzeknē, Viļānos un Pasienē kļūst par poļu nacionālo beidrību emocionāliem tikšanās brīžiem, visur dzird poļu valodu, koncerti tiek noslēgti ar kopīgi dziedātu “Gaude Mater Polonia”, poļu patriotisko dziesmu, kas radusies 13. gadsimtā, diriģē Agnieszka Budzińska-Bennett.
• Uz darbsemināru "Ievadkurss gregorisko vesperu dziedāšanā", ko vada Agnieszka Budzinska Bennett un Kelly Landerkin, slavenās Schola Cantorum Bāzelē lektores un gregorikas speciālistes, ierodas studenti, kas vēlas paplašināt zināšanas baznīcas mūzikā, kā arī prakstizējoši mūziķi no Rēzeknes, Aglonas, Stirnienes un Rīgas. Kursu laikā tiek risināti dažādi jautājumi, saistīti ar vienbalsīgo liturģisko mūziku: modalitāte, notācija, kā arī vēsturiski informēts izpildījums.
• Judyta Tupczyńska meistarklase baroka vijolē, Ilzes Grudules meistarklase baroka čellā.
• Latgales Kultūrvēstures muzejā notiek poļu mūsdienu mākslinieku izstāde un muzikoloģes Ineses Pāvules un mākslas kuratores Ineses Dundures diskusija “No mūsdienām uz baroku un vēl senāk atpakaļ”.
BMD 2013 “Ik zag de nieuwe brug” I Es redzēju jauno tiltu
• Nīderlandes mūzikas un pasaules pirmatskaņojumu gads. Festivālu ar savu klātbūtni pagodina Nīderlandes vēstniecības pārstāvis Martijn Lambarta kungs.
• No šī gada festvāls sadarbojas ar Latgales vēstniecību GORS.
• Divi festvāla koncerti notiek Latgales vēstniecībā GORS, bet trešais, kā jau tradicionāli kopš 2006. gada, Stirnienes baznīcā.
• Festivāla programmas tiek veidotas kā tilti starp laikmetiem, valstīm un mūzikas stiliem. Latgales Kultūrvēstures muzejā notiekošajā koncertā “Cerību tilti”, kas veltīts Erasmam, uzstājas virdžinālistes Gertruda Jerjomenko un Darja Zemele.
• Koncertā “Laikmetu tilti” Nīderlandiešu ansamblis „Melomania“ veido tiltu starp baroku un šodienu: mūsdienu skaņraža Casanovas renesanses un baroka stilā komponētās vokāli instrumentālās miniatūras ar H.Heines dzeju. Arī pats komponists Frank Nieuwenhuis ir klāt šajā pasaules pirmatskaņojumā.
• Koncertos “Pasauļu tilti“ skan nīderlandiešu komponista Benedictus Buns (1642-1716) opusi. Šie Austrumnīderlandes mūka skaņdarbi festivāla ietvaros piedzīvo mūsdienu pirmatskaņojumu. Koncertā piedalās Guntra Kuzmina – soprāns, Hugo Naessens – alts, Joost van der Linden – tenors, Raitis Grigalis – bass, J.Ivanova Rēzeknes mūzikas skolas koris, Anna Naudžūne, Laura Šarova – baroka vijoles, Sanita Zariņa – baroka alts, Peeter Sarapuu – baroka fagots, Vincent Flückiger – arhilauta, Solvita Bukša – klavesīns, Ilze Grudule – baroka čells.
• Pēc koncerta GORĀ notiek holandiešu sinepju zupas degustācija.
• Latgales Kultūrvēstures muzejā apskatāma latviešu mākslinieka un fotogrāfa Mārtiņa Gruduļa alias gruu un nīderlandiešu tenora Joost van der Linden fotogrāfiju izstāde “Doesburg I Rezekne. Impressies I Iespaidi”
BMD 2014 “Māja Mītelim” I “Ein Zuhause für Müthel”
• 10. jubilejas festivāla programma veidota, svinot arī Kesselberg Ensemble 10 gadu pastāvēšanu un uzsverot šīs domubiedru kopas kopāsanākšanas iemeslu: 2004. gadā dibinātā Bāzeles latviešu mūziķu grupa par savu galveno uzdevumu uzskata atskaņot rīdzinieka Johana Gotfrīda Mīteļa muziku.
• Festivāla nedēļas centrā ir muzikāls pasitičo “Māja Mītelim” ar un par Mītela mūziku. Uzvedumā skan Mīteļa Fagotakoncerts un Burkharda Kinclera apdarinātās Mīteļa solodziesmas, sempu mākslinieka Vincenta Flikigera kompozīcijas. Režisore Māra Zaļaiskalns, tērpu māksliniece Ināru Apeli un scenogrāfe Dainu Salmiņu, mākslinieciskā vadītāja Ilze Grudule. Mīteli uzvedumā atveido aktieris Marts Mihailovs.
• Spēlē “Kesselberg Ensemble” (Bāzele, Šveice) un baroka fagotists Serdžo Adzolīni (Sergio Azzolini). • Uzvedumā uzstājas dziedātāji Aija Veismane, Hugo Naessens, Joost van der Linden, Raitis Grigalis, instrumentālisti Sanita Zariņa, Raimonds Melderis, Diāna Orlova, Kaspars Vilnītis, Karlīna Īvāne, Ilze Grudule, Viktors Veļičko, Karels Valters, Olivier Picon, Alessandro Dabien, Marc Meisel, Ieva Saliete, Vincent Flückiger. Dzied un tēlo J.Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolas jauktais koris Aijas Lipskas un Ērika Čudara vadībā.
• “Kesselberg Ensemble” koncertos Rēzeknē un Rogovkā kamermūzikas programmā “Ciemos pie Mīteļa” skan rīdzinieka un viņa laikabiedru Karla Filipa Emanuēla Baha un Tēlemana sonātes un kvarteti flautai, vijolei, čellam un klavesīnam. Uzstājas Cecīlija Valtere (Cecilie Valter), Karels Valters, Ilze Grudule un Marks Maizels (Marc Meisel). Koncertu ieraksta un vēlāk ēterā raida Latvijas Radio 3 Klasika.
• Notiek meisarklases baroka instrumentu spēlē un baroka dziedāšanā, ko vada Karels Valters (traversflauta), Marks Maizels (ērģeles, klavesīns), Hugo Naessens (kontratenors) un Joosts van der Lindens (tenors).
• Īpašā darbseminārā, ko vada Olivjē Pikons (Olivier Picon), tiek demnostrēlts Alpu rags un elektoniskais baroka mežrags.
• Latgales Kultūrvēstures muzejā apskatāma izstāde, veltīta BMD desmitgadei.
• Pirmo reizi festivāla vēsturē notiekt koncerts Rīgā – Mūzikas namā “Daile” tiek rādīts muzikālais pastičo “Māja Mītelim”.
• Festivāla mākslinieciskā vadītāja, čelliste Ilze Grudule par multimediālo iestudējumu, operu pastičo "Māja Mītelim" tiek nominēta "Dienas Gada balvai kultūrā 2014" kategorijā "2014. gada spilgtākais notikums mūzikā".
• Vincenta Flikigera skaņdarbs “Padūmoj” tiek nominēts Latgaliešu kultūras balvai “Boņuks” kategorijā “Labākais sniegums akadēmiskajā mūzikā”.
BMD 2015 “Hudební podzim” I Muzikālais rudens
• Čehu mūzikas gads. Sadarbībā ar senās mūzikas festivālu “Hudební léto v Jezeří” Jezeržī pilī (Čehija). Festvālu ar savu klātbūtni pagodina Čehijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Latvijā Miroslavs Koseks.
• Uzstājas Alena Henigova (Hönigová) ar Jana Ladislava Duseka soloprogrammu. Koncertā tiek spēlētas angļu manufaktūras “Broadwood” 19. gadsimta āmuriņklavieres.
• Kvarteta “Eisenberg Quartett” koncertos „Pie grāfa Lobkovica” Lūznavas muižā un GORS mazajā zālē skan Bēthovena, Reslera, Sihas kvarteti. Pirmatskaņojumu piedzīvo Vincenta Flikigera Alenai Honigovai un “Eisenberg Quartett” veltītais skaņdarbs “Broadwood” āmuriņu klavierēm, stīgu kvartetam un semplam.Koncertu GORĀ ieraksta un vēlāk ēterā atskaņo Latvijas Radio 3 Klasika.
• Komiskās operas „Slepkavība atriebības dēļ” (Assasino per Vendetta) izrādes uz GORS skatuves un Mūzikas namā DAILE Rīgā. Mūzika – Johans Jozefs Reslers (Johann Joseph Rösler), librets – Bartolomeo Antoni (Bartolomeo de Antoni), režija – Miroslavs Rovenskijs (Miroslav Rovenský), mākslinieciskā vadītāja – Alena Henigova. Lomās: Izabella - Anna Hlavenkova (Hlavenková), Fernando – Daniēls Issa (Daniel Issa), Rikardo – Jaromirs Noseks (Jaromír Nosek), Bruno – Havjērs Hāgens (Javier Hagen). Eisenberg Quartett: Jana Hitilova (Chytilová), Jiržī Siha (Jiří Sycha) – baroka vijoles, Ivo Anīžs (Ivo Anýž) – baroka alts, Ilze Grudule – baroka čells, Alena Hönigová – āmuriņklavieres. Koris: Denisa Birošová, Ilze Grēvele, Daniela Javorčeková, Daria Moiseeva, Marika Pečená, Aija Cīrule, Václav Mašek, Vladimír John, Miloš Vokáč, Ondřej Pečený, Jan Kukal, Tomáš Vrba, Jakub Fischer.
• GORS konferenču zālē saruna ar komponistiem Jiržiju Sihu un Vincentu Flikigeru.
• Latgales Kultūrvēstures muzejā Rēzeknē fotogrāfa Miloša Žihlas (Čehija) izstāde "Firsta Lobkovica Jezeržī pils laiku griežos".
• Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolā Jiržī Siha, Alena Henigova un Havjērs Hāgens vada meistarklases vēsturisko instrumentu spēlē un dziedāšanā.
BMD 2016 “Gasparam Fricam – 300”
• Festivāls veltīts šveiciešu komponista Gaspara Firca (Gaspard Fritz) 300. dzimšanas dienai. • Īpašie viesi: Claudio Danuser, Christian Zehnder, Lionel Wirz&Lia Jeker, Vincent Flückiger.
• Festivālu atklāj Šveices ierakstu izdevniecības “Musiques Suisses” vadītāja Klaudio Danusera lekcija “Šveices mūzikas vēsture “Musiques Suisses” kompaktdisku sērijā” Latvijas Mūzikas akadēmijā. Lekcija notiek festivālam sadarbojoties ar Latvijas Mūzikas informācijas centru.
• Uz Latgales vēstniecības GORS Lielās skatuves tiek uzvests muzikāls pastičio “Re: Frics”. Uzvedumā skan Gaspara Frica, Kristiāna Cendera un Vincenta Flikigera mūzika. Piedalās modernais jodelētājs Kristiāns Cēnders (Christian Zehnder), modernā tango dejotāji Lionels Vircs (Wirz) un Lija Jekere (Lia Jeker), aktieris Jānis Pampe, semplu mākslinieks Vincents Flikigers un “Kesselberg Ensemble” Ilzes Grudules vadībā. Māra Zaļaiskalns – režija, Ināra Apele – kostīmi, Daina Salmiņa – skatuve, Ervīns Šaicāns – gaismas.
• Kamermūzikas programmā “Daudz laimes dzimšanas dienā, Gaspar!” uzstājas Lenka Torgersena – baroka vijole un Kesselberg Ensmeble: Ilze Grudule – baroka čells, Ieva Saliete – klavesīns, kā arī video mākslinieks Vincents Flikigers. Skan Frica, Bonporti, Bendas un Jirāneka mūzika. Koncertu ieraksta Latvijas radio 3 Klasika.