cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
26. aprīlis
Pēc ASV ielūguma 40 valstis rīkoja drošības samitu Vācijā, lai apspriestu turpmākas ieroču piegādes Ukrainai, kā arī lai nodrošinātu valsts ilgtermiņa drošību pēc kara beigām. Uzaicināto valstu vidū ir ASV sabiedrotās Eiropā, kā arī Austrālija, Japāna, Somija un Zviedrija.
Starptautiskās krimināltiesas virsprokurors Karims Hans pievienosies ES komandai kas Ukrainā izmeklē pastrādātos kara noziegumus.
Starptautiskās Hokeja federācijas (IIHF) padome nolēmusi atsaukt tiesības Krievijai rīkot 2023. gada pasaules čempionātu.
27. aprīlis
Krievija ir izšāvusi uz Ukrainu vairāk nekā 1300 raķešu, un Krievijas raķešu arsenāls līdz ar to ir divkārt samazinājies, televīzijā paziņoja Ukrainas aizsardzības ministra vietniece Hanna Maļara.
Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO) varētu iesaistīties civiliedzīvotāju evakuācijā no Krievijas karaspēka aplenktās Ukrainas pilsētas Mariupoles. Principiāla vienošanās par to panākta organizācijas ģenerālsekretāra Antoniu Gutērreša pretrunīgi vērtētās tikšanās laikā ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu.
Vācijas ekonomikas ministrs Roberts Hābeks sacījis, ka Vācija ir "ļoti, ļoti tuvu" neatkarībai no naftas importa no Krievijas, nosaucot naftas embargo pret Krieviju par iespējamu.
28. aprīlis
Krievijas okupētajā Ukrainas dienvidu pilsētā Hersonā trešdienas vakarā atskanējuši sprādzieni pie televīzijas torņa, uz laiku pārtraucot Krievijas telekanālu pārraidi, vēsta Ukrainas un Krievijas mediji.
Krievija paziņojusi, ka kopš kara sākuma ir izvedusi no Ukrainas uz savu teritoriju vairāk nekā miljonu cilvēku, tai skaitā 183 000 bērnu.
Ukrainas prezidents atzinīgi novērtēja Eiropas Savienības plānu atcelt importa nodevas Ukrainas precēm un sacīja, ka tas palīdzēs "uzturēt" Ukrainas ekonomiku, kuru ir smagi skāris Krievijas postošais iebrukums.
29. aprīlis
Ukrainas iekšlietu ministrijas pārstāvji ziņo, ka raķete, kas nokritusi Kijivā, tikusi izšauta no Melnās jūras puses, visticamāk, no Krimas.
ANO plāno veikt maksājumus diviem miljoniem karā cietušu ukraiņu, ceturtdien paziņoja ANO ģenerālsekretārs Antoniu Gutērrešs kopīgā preses konferencē ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski Kijivā.
Ukrainas prezidenta biroja vadītāja padomnieks Oleksijs Arestovičs norādījis, ka kara ēna šobrīd krīt arī uz Ukrainas kaimiņvalstīm, norādot uz Moldovu, kuras separātiskajā reģionā Piedņestrā pēdējā laikā bijušas dažādas provokācijas.
30. aprīlis
Francijas prezidents Emanuels Makrons sola pastiprināt militāro un humāno atbalstu Ukrainai. Par šādu soli nesen pārvēlētais Francijas valsts galva paziņoja pēc sarunas ar savu ukraiņu kolēģi Volodimiru Zelenski. Makrons uzskata miera panākšanu Ukrainā par vienu no sava otrā pilnvaru termiņa prioritātēm.
ASV ir sākušas papildus apmācīt Ukrainas karavīrus kādā militārā bāzē Vācijā, preses konferencē paziņoja Pentagona preses sekretārs Džons Kērbijs, sakot, ka neskaitot Vāciju, Eiropā ir vēl vismaz divas vietas, kur Ukrainas Bruņoto spēku karavīri tiek apmācīti ārvalstu bruņojuma izmantošanai.
1. maijs
Karadarbības dēļ Ukrainas Infrastruktūras ministrija devusi rīkojumu slēgt ostas Berdjanskā, Mariupolē, Hersonā un Skadovskā. Valdība šādu lēmumu pieņēmusi, jo nav iespējams apkalpot kuģus un pasažierus un garantēt kuģošanas drošību un vides aizsardzību.
Ukrainas ģenerālprokurore Irina Venediktova paziņojusi, ka ir uzsākti vairāk nekā deviņi tūkstoši izmeklēšanu par pastrādātajiem kara noziegumiem. Viņa paskaidrojusi, ka atbrīvotajos Kijivas, Sumu un Čerņihivas apgabalos jau ir iespējams identificēt konkrētus noziedzniekus, kurus apsūdz par izvarošanu, spīdzināšanu un marodierismu.
Notiek civiliedzīvotāju evakuācijas process no Krievijas spēku aplenktās Mariupoles. To apstiprināja Apvienoto Nāciju Organizācijā un Starptautiskajā Sarkanā Krusta komitejā, vēstīja BBC.
Pulka "Azov" komandiera vietnieks Svjatoslavs Palamars informējis, ka rūpnīcā "Azovstaļ" karavīri ar virvēm no gruvešiem palīdz izkļūt ārā civiliedzīvotājiem — tie ir gados vecāki cilvēki, sievietes un bērni.
Aģentūra "Deutsche Welle" ziņo, ka Vācija ir atbalstījusi Eiropas Savienības plānus noteikt aizliegumus naftas ievešanai no Krievijas.
ASV Pārstāvju palātas spīkere Nensija Pelosi iepriekš neizziņotā vizītē Kijivā tikās ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski.
Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba intervijā Ķīnas valsts ziņu aģentūrai "Siņhua" ierosinājis Ķīnai kļūt par vienu no Ukrainas drošības garantētājām.
Lielbritānijas premjerministrs Boriss Džonsons telefonsarunā ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski solījis, ka Apvienotā Karaliste turpinās sniegt militāro palīdzību Ukrainai.
2. maijs
Eiropas Komisija šonedēļ gatavojas ierosināt noteikt pakāpenisku Eiropas Savienības embargo Krievijas naftas importam. Tā paziņojuši avoti diplomātiskajās aprindās. Iespējas bloka mērogā noteikt embargo Krievijas naftai palielinājušās pēc tam, kad tam piekritusi Vācija, kas iepriekš pret to iebilda, kā iemeslu minot, ka šāds aizliegums nodarītu pārāk lielu kaitējumu tās ekonomikai.
Ukraina vasarā iegūs piekļuvi sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem Lietuvā un Polijā. Tā pavēstījis Ukrainas gāzes transportēšanas sistēmas ģenerāldirektors Serhijs Makohons.
Latvijā kustība "Gribu palīdzēt bēgļiem" un platforma "kurp.es" izveidojušas Ukrainas atbalsta pasākumu kalendāru.
3. maijs
Lielbritānija piešķirs Ukrainai vēl 357 miljonus eiro vērtu militāro palīdzību, tai skaitā radioelektroniskās cīņas līdzekļus un radaru sistēmas.
Ukrainas rietumu pilsētā Ļvivā ieradušies ASV diplomāti, kas uz laiku bija pametuši valsti.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis aicināja pastiprināt sankcijas pret Maskavu. Viņaprāt, nepieciešams bloķēt Krievijas ienākumus no energoresursu pārdošanas un arī visas eksporta un importa operācijas.
4. maijs
Krievijas karaspēks izšāvis vairāk nekā 20 raķešu uz dažādiem Ukrainas reģioniem, un vairākums šo raķešu tika raidītas no Kaspijas jūras reģiona. Apšaudītas sešas dzelzceļa stacijas Ukrainas centrālajā daļā un rietumos. Krievija Ukrainā pirmoreiz ar raķetēm apšaudīja Aizkarpatu apgabalu.
Ukrainas Gaisa spēku lidaparāti diennakts laikā veica desmitiem uzlidojumu. Iznīcinātāju aizsegā triecienaviācijas grupas deva apmēram 10 raķešu un bumbu triecienus pretinieka spēku koncentrācijas vietām, munīcijas noliktavām un dzīvajam spēkam.
Eiropas Komisija ierosinājusi noteikt jaunas sankcijas Krievijas naftas eksportam saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā.
5. maijs
Ukrainas bruņotie spēki paziņojuši, ka no Krievijas iebrucējiem tikušas atbrīvotas vairākas apdzīvotās vietas uz Mikolajivas un Hersonas apgabalu robežas.
Kramatorskā gaisa uzlidojumā un apšaudē cietuši vismaz 25 civiliedzīvotāji, tostarp sešiem nepieciešama ārstēšana slimnīcā. Apšaudītas deviņas dzīvojamās mājas, skola un daudzi civilās infrastruktūras objekti.
Ukrainas vicepremjere Irina Vereščuka informēja, ka pēdējā diennaktī caur humānajiem koridoriem no Mariupoles un vairākām citām apdzīvotām vietām evakuēti 344 cilvēki — sievietes, bērni un veci cilvēki.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis lūdzis ANO ģenerālsekretāram Antoniu Gutērrešam palīdzēt noorganizēt iedzīvotāju evakuēšanu no rūpnīcas “Azovstaļ” teritorijas Mariupolē.
6. maijs
No metalurģijas uzņēmuma "Azovstaļ" teritorijas Mariupolē un pilsētas izdevies evakuēt vēl apmēram 500 ukraiņu, paziņoja Ukrainas prezidenta biroja vadītājs Andrijs Jermaks.
Latvijas, Igaunijas un Lietuvas ārlietu ministri piektdien ieradās vizītē Kijivā. Viņi tikās ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski un ārlietu ministru Dmitro Kulebu, kā arī apmeklēja karadarbības skarto Irpiņas pilsētu.
7. maijs
Ukrainas bruņotie spēki sekmīgi atvairījuši Krievijas armijas uzbrukumu Izjumas virzienā Harkivas apgabalā. Netālu no Čūsku salas Melnajā jūrā ar bezpilota lidaparāta „Bayraktar” palīdzību ir izdevies iznīcināt Krievijas desanta kuteri un divus zenītraķešu kompleksus „Tor”.
Lai palēninātu Ukrainas pretuzbrukumu ziemeļaustrumos, Krievijas spēki sākuši spridzināt tiltus, vēsta Ukrainas armija.
Krievijas karaspēks uzbrukumā Luhanskas apgabalā iesaistījis privātās militārās kompānijas "Vagner" kaujiniekus un lielu daudzumu militārās tehnikas, cenšoties izlauzties līdz Popasnai, sestdien paziņojis apgabala militārās administrācijas vadītājs Serhijs Haidajs.
Izdevies evakuēt visus civiliedzīvotājus no rūpnīcas "Azovstaļ" Mariupolē, apliecināja Ukrainas vicepremjere Irina Vereščuka.
ASV prezidents Džo Baidens paziņoja par jaunu ASV ieroču paketi Ukrainai 150 miljonu ASV dolāru vērtībā, lai palīdzētu Ukrainai atsist Krievijas iebrukumu. Palīdzība iekļaus artilērijas ieroču munīciju, pretartilērijas radarus, elektroniskās slāpēšanas iekārtas un rezerves daļas.
8. maijs
Luhanskas apgabala Bilohorivkas ciema skolā, kur trāpījusi raķete, varētu būt desmitiem bojāgājušo.
Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba rosināja izveidot speciālu tribunālu, lai sauktu Krievijas vadību pie atbildības par bruņotu iebrukumu.
9. maijs
Ukrainas prezidenta administrācijas padomnieks Oleksijs Arestovičs paziņoja, ka Krievijas karaspēks turpina pastrādāt zvērības pret civiliedzīvotājiem okupētajās teritorijās.
Mariupoles aizstāvji no bataljona "Azov" paziņoja, ka "Azovstaļ" tuvumā turpinās intensīvas cīņas, kurās dzīvību zaudē gan ukraiņu, gan krievu karavīri.
Krievijā, Ukrainā un arī Baltkrievijā tradicionāli tika pieminēta "Uzvaras diena". To svinēja arī Ukrainā. Tiesa, jau astoņus gadus Ukraina cenšas uzvaru Otrajā pasaules karā pieminēt līdzīgi, kā to dara pārējā Eiropā. Pēdējos gados šo svētku galvenais lozungs bija — "Atceramies, uzvaram". Šogad šis sauklis ir — "uzvarējām nacismu, uzvarēsim arī rašismu". Nemainīgs ir palicis arī no Eiropas aizgūtais piemiņas simbols — sarkanā magone.
Lielbritānija paziņoja par jaunām tirdzniecības sankcijām Krievijai, kā arī Baltkrievijai. Londona noteica jaunus importa tarifus, to vidū arī platīnam un pallādijam. Tika noteikti arī eksporta aizliegumi rūpniecībai nepieciešamām precēm.
10. maijs
Krievijas karaspēks izšāva uz Odesu septiņas raķetes, nogalinot vienu cilvēku un ievainojot piecus, tā sociālajā tīklā "Facebook" paziņoja Ukrainas Bruņoto spēku Operatīvā pavēlniecība "Dienvidi".
Ziņu aģentūra „Reuters” vēstīja, ka ASV Kongress plāno piešķirt Kijivai gandrīz 40 miljardu dolāru vērtu militāro un humāno palīdzību. Tas ir vairāk par Baidena iepriekš pieprasītajiem 33 miljardiem dolāru.
Izdevums  Politico  vēstīja, ka Eiropas Komisijā apspriež iespēju emitēt jaunus Eiropas Savienības parāda vērtspapīrus, lai palīdzētu Ukrainai segt īstermiņa finansēšanas vajadzības nākamajiem trīs mēnešiem.
Japāna paplašināja sankcijas pret Krieviju. Sankciju sarakstā tika iekļauti 70 uzņēmumi un vairāk nekā 130 personas.
11. maijs
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis videouzrunā norādīja, ka bruņotie spēki pamazām atspiež iebrucējus no Harkivas.
No kara plosītajām teritorijām turpinās civiliedzīvotāju evakuācija. Līdz šim izglābti 35 000 cilvēku, paziņoja Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis.
12. maijs
Ukrainas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka valsts aizstāvji Luhanskas apgabalā iznīcina tiltus, lai kavētu Krievijas karaspēka virzību uz priekšu.
Ukrainas speciālisti sākuši atmīnēšanu no Krievijas armijas atbrīvotajās teritorijās. Speciālisti uzskata, ka šis process var ilgt piecus līdz desmit gadus.
Ukrainas vicepremjere Irina Vereščuka paziņoja, ka „Azovstaļ” atrodas vēl aptuveni tūkstotis karavīru, no kuriem puse esot smagi ievainoti. Ukrainas valdība ir piedāvāja Krievijai apmainīt ievainotos Mariupoles aizstāvjus pret krievu karagūstekņiem, taču pagaidām Krievija nekādu atbildi nav sniegusi.
„Azovstaļ” teritorijā esošo jūras kājnieku komandieris Serhijs Volina ar sociālā tīkla „Twitter” starpniecību vērsās pie tā īpašnieka Īlona Maska ar lūgumu palīdzēt izvest viņa karavīrus no rūpnīcas un nogādāt uz kādu trešo valsti.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis paziņoja, ka ukraiņiem karš ar Krieviju beigsies tikai tad, kad viņi būs atguvuši visas sev piederošās teritorijas.
13. maijs
Doneckas apgabala militārā pārvalde informēja, ka situācija reģionā ir sarežģīta, bet tiek kontrolēta. Ienaidnieks uzbrūk Limanas virzienā, bet visi mēģinājumi forsēt upi un pavirzīties uz priekšu nav bijuši veiksmīgi.
Odesas mērs Genādijs Truhanovs informēja, ka iepriekš īstenotā raķešu trieciena rezultātā bojājumi nodarīti valsts nozīmes arhitektūras piemineklim — Voroncova pilij.
Krievija ir bloķējusi Melnās jūras piekrasti, neļaujot Ukrainai eksportēt miljoniem tonnu graudu.
Krievijas karaspēks ar artilēriju apšaudīja bēgļu kolonnu, kura izbrauca no Hersonas apgabala.
ASV senators no Republikāņu partijas Rends Pols Senātā bloķēja ātru likumprojekta pieņemšanu, kas paredz piešķirt palīdzības paketi Ukrainai 40 miljardu ASV dolāru apjomā.
Apvienotās Karalistes ārlietu ministre Elizabete Trasa aicināja starptautiskos sabiedrotos noteikt papildu sankcijas pret Krieviju, līdz tā pilnībā pametīs Ukrainu un piekritīs mieram.
14. maijs
Ukrainā no Krievijas karaspēka okupācijas līdz šim ir atbrīvotas 1015 apdzīvotās vietas, paziņoja Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis.
Ukrainā tiesas priekšā stājās 21 gadu vecais Krievijas armijas seržants Vadims Šišimarins, kurš ir apsūdzēts kara noziegumos par 62 gadus veca vīrieša nogalināšanu ar šāvienu galvā. Notiesāšanas gadījumā apsūdzētajam draud mūža ieslodzījums.
Eiropas Savienība plānojusi piešķirt vēl 500 miljonus eiro ieroču un cita militārā aprīkojuma piegādēm Ukrainas bruņotajiem spēkiem. Tādējādi ES kopējais finansiālais atbalsts Ukrainai sasniedzis divus miljardus eiro.
15. maijs
Mariupoles metalurģijas rūpnīcā "Azovstaļ" smagos antisanitāros apstākļos, bez ūdens un pārtikas joprojām atrodas aptuveni 600 ievainoto, pavēstīja Doneckas apgabala policijas pārstāvis, kas pats atrodas krievu ielenktajā rūpnīcā. Tika ziņots, ka Ukraina ved sarunas par 60 cilvēku evakuēšanu no "Azovstaļ", kamēr krievu iebrucēji turpina rūpnīcu apšaudīt no visa veida ieročiem un bombardēt no gaisa.
Eirovīzijas dziesmu konkursā uzvarēja Ukrainas pārstāvji "Kalush Orchestra" ar dziesmu "Stefania". Uzvara Ukrainai tika prognozēta vēl pirms konkursa saistībā ar Krievijas sākto karadarbību pret šo valsti. Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis apsveica uzvarētājus un sacīja, ka Ukraina darīs visu, ko spēs, lai nākamgad sarīkotu konkursu Mariupolē.
Žoržs de Zogebs
Žoržs de Zogebs (de) bija austriešu jātnieks. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.
Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas pasta piegāžu sacensībās. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
15. maijs
Krievijas prezidents Vladimirs Putins brīdināja Somijas kolēģi, ka pievienošanās NATO un atteikšanās no Somijas neitrālā statusa būtu "kļūda", jo Somijas drošībai draudu neesot.
Ungārijas jaunā prezidente Katalina Novāka inaugurācijas ceremonijā nosodīja Krievijas iebrukumu Ukrainā un paziņoja, ka savā pirmajā ārvalstu vizītē dosies uz Poliju, tādējādi nepārprotami norādot, ka vēlas atjaunot labās attiecības ar Varšavu.
16. maijs
Lai izmeklētu Krievijas iebrucēju pastrādātos kara noziegumus, Ukrainā ieradīsies 42 Starptautiskās krimināltiesas izmeklētāji, paziņoja Krimināltiesas galvenais prokurors Karims Hāns.
17. maijs
No aplenktās tērauda rūpnīcas "Azovstaļ" Mariupoles pilsētā tika evakuēti 264 Ukrainas karavīri.
18. maijs
No Krievijas karaspēka aplenktās rūpnīcas “Azovstaļ” evakuēta vēl viena Ukrainas karavīru grupa. Viņi nogādāti prokrieviski noskaņoto separātistu izveidotajā tā dēvētajā Doneckas tautas republikā.
Francijas prezidents Emanuels Makrons telefonsarunā ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski solīja palielināt ieroču piegādes Ukrainai.
ASV Valsts departaments izveidoja jaunu nodaļu — "Konflikta observatorija" ("Conflict Observatory"), lai pētītu, dokumentētu un publiskotu Krievijas kara noziegumus Ukrainā.
19. maijs
Ziņots, ka Krievijas armija Donbasā apšaudīja 68 civilos objektus, tai skaitā 43 dzīvojamās ēkas un divas skolas, informēja Ukrainas Apvienoto spēku grupējums. Uzbrukumos gāja bojā vismaz 15 mierīgie iedzīvotāji, un starp tiem ir divas ģimenes ar nepilngadīgiem bērniem, bet septiņi cilvēki ievainoti.
Ukrainas spēki turpināja aizsardzības operāciju Doneckas un Luhanskas virzienos. Ukrainas raķešu un artilērijas vienības sadarbībā ar aviāciju veica triecienus pa 90 mērķiem, kuros iznīcināti ienaidnieka karavīri un tehnika.
Ukrainas galvaspilsētā Kijivā pēc trīs mēnešu pārtraukuma atkal tika atvērta ASV vēstniecība.
20. maijs
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis izteicās, ka Ukraina pēc kara tiks veidota kā valsts ar augstu drošības līmeni, izmantojot labākās drošības tehnoloģijas pēc vadošo valstu parauga.
ASV Senāts apstiprināja palīdzības paketi Ukrainai 40 miljardu ASV dolāru apjomā.
Pēc amerikāņu žurnāla "Time" lasītāju versijas Ukrainas prezidents V. Zelenskis kļuvis par gada ietekmīgāko cilvēku.
21. maijs
Ukrainas prezidents V. Zelenskis uzrunā ierosināja partnervalstīm atzīt, ka Krievijai jābūt materiāli atbildīgai par saviem noziegumiem.
22. maijs
Ukrainas un rietumu analītiķu aplēses liecina, ka pēc pusotra vai diviem mēnešiem Ukrainas armija sasniegs savas kaujas gatavības maksimumu, paziņoja Ukrainas prezidenta biroja vadītāja padomnieks Oleksijs Arestovičs.
23. maijs
Šveices pilsētā Davosā darbu atsāka Pasaules ekonomikas forums, kurā pulcējās pasaules globālā un biznesa elite. Foruma galvenā tēma — karš Ukrainā.
26. maijs
Ap Severodoneckas pilsētu turpinās sīvas cīņas.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis savā videouzrunā noraidīja dažu Rietumu politiķu mudinājumus Ukrainai teritoriāli piekāpties Krievijai.
27. maijs
Ukrainas pilsētā Severodoneckā, par kuru notiek sīvas kaujas, nogalināti vismaz 1500 cilvēku.
Kopš februāra Krievija ir bloķējusi Ukrainas ostas, neļaujot izvest aptuveni 24 miljonus tonnu kviešu un kukurūzas.
29. maijs
Ukrainas prezidents V. Zelenskis pirmo reizi kopš kara sākuma apmeklēja Harkivu.
30. maijs
Ukrainā Krievijas uzbrukumos bojāgājušo civiliedzīvotāju skaits vairākus desmitu reižu pārsniedz kritušo karavīru skaitu, intervijā raidorganizācijai BBC paziņoja premjerministrs Deniss Šmihaļs.
31. maijs
Ukrainā Poltavas apgabala tiesa piespriedusi 11 ar pusi gadu cietumsodu diviem Krievijas karavīriem, kuri tika apsūdzēti par apdzīvotu vietu apšaudīšanu.
1. jūnijs
ASV nosūtīs Ukrainai modernas raķešu sistēmas, paziņoja prezidents Džo Baidens.
Vācijas kanclers Olafs Šolcs pauda gatavību piegādāt Ukrainai modernu bruņojumu.
2. jūnijs
Prezidents V. Zelenskis uzrunā Luksemburgas parlamentam pavēstīja, ka Krievijas kontrolē nonākuši 20% Ukrainas teritorijas, kas ir ap 125 000 kvadrātkilometru liela platība.
3. jūnijs
Eiropas Savienība oficiāli apstiprināja sesto sankciju paketi pret Krieviju. Tās aizliedz pirkt un importēt Krievijas jēlnaftu un vairākus naftas produktus.
4. jūnijs
Krievijas iebrukuma dēļ gandrīz 14 miljoni ukraiņu pametuši savas mājas.
5. jūnijs
Krievija veikusi raķešu triecienus pa galvaspilsētu Kijivu, pirmoreiz kopš 28. aprīļa. Tiek domāts, ka raķetes raidītas no lidmašīnām Tu-95 virs Kaspijas jūras.
6. jūnijs
Ukrainā karadarbībā nogalināts Krievijas ģenerālmajors Romāns Kutuzovs, kurš komandēja tā dēvētās Doneckas tautas republikas 1. armijas korpusu.
7. jūnijs
Prezidents Zelenskis intervijā izdevumam “The Financial Times” sacīja, ka Ukrainas interesēs nav konflikta iesaldēšana.
8. jūnijs
Ukrainas parlamenta priekšsēdētājs Ruslans Stefančuks viesojoties Eiropas Parlamentā vēstīja, ka Ukraina ir cienīga jau šomēnes kļūt par Eiropas Savienības kandidātvalsti.
9. jūnijs
Krievijas iebrucēji ieņēmuši lielāko daļu no Severodoneckas pilsētas, kurā kaujas turpinās jau vairākas nedēļas. Prezidents Zelenskis paziņoja, ka cīņa par Severodonecku var kļūt izšķiroša Donbasa reģiona liktenim.
Doneckas separātistu tiesa piespriedusi nāvessodu diviem Lielbritānijas un vienam Marokas pilsonim, kuri Ukrainas pusē cīnījās pret Krievijas iebrukumu, nonākot krievu spēku gūstā.
10. jūnijs
ANO nosodīja Ukrainas pusē karojošo un gūstā nonākušo ārvalstu karavīru notiesāšanu uz nāvi.
11. jūnijs
Zelenskis mudināja pastiprināt starptautisko spiedienu, lai izbeigtu Krievijas jūras spēku blokādi Melnās jūras ostās, kas ir apturējusi Ukrainas graudu eksportu, draudot izraisīt globālu pārtikas krīzi.
Ukrainā tiek izmeklētas 16 486 krimināllietas par Krievijas karavīru pastrādātiem noziegumiem.
12. jūnijs
Prezidentam Zelenskim tika piešķirta Borisa Ņemcova prēmija.
Severodoneckā pēc Krievijas iebrucēju apšaudēm ķīmiskajā rūpnīcā izcēlies ugunsgrēks.
13. jūnijs
"Amnesty International" apsūdzējusi Krieviju kara noziegumos.
14. jūnijs
Krievijas agresijas dēļ Ukraina šogad paredzējusi par 40% mazāku graudaugu ražu nekā pagājušogad.
15. jūnijs
ASV prezidents Džo Baidens paziņojis par jaunu palīdzības paketi Ukrainai.
Ukraina saņēmusi tikai 10% no prasītā ieroču daudzuma, sacījusi Ukrainas aizsardzības ministra vietniece Hanna Maļara.
16. jūnijs
Vācijas kanclers Olafs Šolcs, Francijas prezidents Emanuels Makrons un Itālijas premjers Mario Dragi ieradušies Ukrainas galvaspilsētā Kijivā, lai paustu atbalstu Ukrainai.
17. jūnijs
Severodoneckā simtiem mierīgo iedzīvotāju, kuri patvērušies ķīmijas rūpnīcā "Azot", vairs neesot iespējas evakuēties nepārtraukto Krievijas artilērijas apšaužu dēļ.
Krievijas okupētajā Hersonas reģionā tiek pastiprinātas represijas pret vietējiem iedzīvotājiem.
18. jūnijs
Ukrainas bruņotie spēki kopš Krievijas iebrukuma sākuma zaudējuši apmēram 50% savas tehnikas.
19. jūnijs
Ukraina aizliegusi ievest grāmatas no Krievijas un Baltkrievijas.
Lielbritānijas armijas Ģenerālštāba priekšnieks Patriks Sānderss britu karavīriem aicinājis viņus gatavoties jaunam karam Eiropā, ko varētu mēģināt izraisīt Krievija.
20. jūnijs
Ukrainas parlaments ratificējis Stambulas konvenciju.
21. jūnijs
Ukrainas rekonstrukcijai pēc Krievijas iebrukuma varētu būt nepieciešams atbalsts vairāk nekā viena triljona eiro apmērā, prognozējis Eiropas Investīciju bankas prezidents Verners Hoijers.
22. jūnijs
Ukrainā sagrauti 20-30% infrastruktūras, paziņoja Ukrainas infrastruktūras ministrs Oleksandrs Kubrakovs.
23. jūnijs
Eiropas Savienības dalībvalstu līderi vienojušies par kandidātvalsts statusa piešķiršanu Ukrainai un Moldovai.
24. jūnijs
ASV nosūtīs Ukrainai bruņojumu vēl par 450 miljoniem dolāru, paziņoja Baltais nams.
25. jūnijs
Krievija pilnībā okupējusi Severodonecku, paziņojis tās mērs Oleksandrs Strjuks.
26. jūnijs
G7 valstu līderi apņēmušies Ukrainai sniegt beztermiņa militāro, finansiālo un humāno atbalstu.
27. jūnijs
Krievijas raķete trāpījusi Kremenčukas pilsētas tirdzniecības centrā, esot vismaz 10 upuri.
Krievija nonākusi tehniskā defolta stāvoklī, jo nav spējusi izpildīt ārējā parāda saistības apmēram 100 miljonu ASV dolāru apmērā.
28. jūnijs
Ukrainas pilsētā Kremenčukā glābēji pabeiguši izpostītā tirdzniecības centra pārmeklēšanu. Uzbrukumā tika nogalināti vismaz 18 civiliedzīvotāji, ap 60 cilvēku tika ievainoti.
29. jūnijs
Gūstekņu apmaiņas rezultātā Ukrainā atgriezušies 144 karavīri.
Zelenskis ierosinājis izslēgt Krieviju no ANO Drošības padomes un apturēt tās dalību ANO Ģenerālajā asamblejā.
1. jūlijs
Krievijas raķešu uzbrukumā Odesas apgabalā nogalināti vairāk nekā 20 cilvēku.
2. jūlijs
Prezidents Zelenskis paziņoja, ka Krievija uz Ukrainu izšāvusi ap 3000 raķešu.
4. jūlijs
Konferencē Šveicē tiks vākti līdzekļi Ukrainas atjaunošanai. Ukraina gatavojas okupētās Hersonas atbrīvošanai.
5. jūlijs
40 valstis apņēmušās palīdzēt Ukrainas atjaunošanā.
6. jūlijs
Krievijas karaspēks 55 reizes apšaudījis Sumu apgabalu Ukrainā.
7. jūlijs
Krievijas raķešu triecienu rezultātā sagrauta Harkivas pedagoģiskā universitāte.
8. jūlijs
Bijušais NATO spēku komandieris Eiropā pavēstījis, ka Ukrainai ir visas tiesības apšaudīt Krimas tiltu, taču Ukrainas pārstāvji sacīja, ka pagaidām neplāno to darīt.
9. jūlijs
ASV nosūtīs Ukrainai militāro palīdzību vēl par 400 miljoniem dolāru.
10. jūlijs
Krievijas karaspēka raķešu triecienā Doneckas apgabala Časivjaras pilsētā gājuši bojā vismaz 15 cilvēki.
Ukrainā, par spīti karam, sākusies labības pļauja.
11. jūlijs
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis uzdevis armijai gatavoties valsts dienvidu atbrīvošanai.
Bijušais Polijas prezidents Lehs Valensa sacīja, ka Krieviju vajadzētu sadalīt un samazināt tās iedzīvotāju skaitu līdz 50 miljoniem, jo tādējādi mazinātos tās draudi pārējai pasaulei.
Ukrainā par bezvēsts pazudušiem tiek uzskatīti 7000 ukraiņu karavīru.
12. jūlijs
Baltais nams pavēstījis, ka Irāna plāno pārdot Krievijai kaujas dronus.
13. jūlijs
Ukraina sekmīgi iznīcinājusi Krievijas munīcijas noliktavas.
Turcijas pilsētā Stambulā norisinājušās sarunas par Ukrainas ostu atbloķēšanu labības eksportam.
14. jūlijs
Sarunās par Ukrainas graudu eksportēšanu pa Melno jūru ir panākts progress.
Raķetes triecienā Vinnicā gāja bojā 26 cilvēki.
Krievija uzsāka "brīvprātīgo mobilizāciju": līdz mēneša beigām 85 federālajos apgabalos, tostarp Krimā un Sevastopolē, bija paredzēts katrā savervēt 400 vīru.
15. jūlijs
Volodimirs Zelenskis mudināja starptautisko sabiedrību atzīt Krievijas Federāciju par teroristisku valsti.
ASV Pārstāvju palāta pieņēma grozījumus, kas paredzēja 100 miljonus dolāru, lai apmācītu ukraiņu pilotus uz ASV iznīcinātājiem. Pārstāvis Ādams Kinzingers sacīja: "Pagājušajā naktī palāta pieņēma manu abu partiju atbalstīto Ukrainas iznīcinātāju pilotu likumu, kas atļauj ukraiņu iznīcinātāju pilotu apmācību ASV. Es aicinu Senātu nodot šo kritisko tiesību aktu prezidentam. Slava Ukrainai!"
Ukraina apgalvoja, ka Krievija izmanto Zaporižjas atomelektrostaciju ieroču uzglabāšanai un kā bāzi, no kuras tos izšaut.
16. jūlijs
Krievijas aizsardzības ministrs Sergejs Šoigu, veicot karaspēka apskati nenosauktā "komandpunktā" Donbasā, pavēlēja karaspēkam palielināt nocietinājumus "visos darbības virzienos" Ukrainā, liekot domāt, ka Krievijas armija, iespējams, pieliek punktu ziņotajai "operacionālajai pauzei" gar frontes līnijām.
17. jūlijs
Ukrainas prezidents ierosināja no amata atbrīvot Ukrainas drošības dienesta vadītāju Ivanu Bakanovu un Ukrainas ģenerālprokurori Irinu Venediktovu. Tika konstatēts, ka līdz 60 abu aģentūru darbinieki ir sadarbojušies ar Krievijas spēkiem.
18. jūlijs
Prezidents Volodimirs Zelenskis sacīja, ka Ukraina var nodarīt "ievērojamus zaudējumus" Krievijas spēkiem Rietumu ieroču dēļ. Ukrainas bruņoto spēku komandieris Valerijs Zalužnijs sacīja: "Svarīgs faktors, kas veicina mūsu aizsardzības līniju un pozīciju saglabāšanu, ir savlaicīga M142 HIMARS sistēmu ierašanās, kas sniedz precīzus triecienus ienaidnieka kontroles posteņiem, munīcijas un degvielas noliktavām."
19. jūlijs
Ukrainas parlaments nobalsoja par ģenerālprokurores Irinas Venediktovas un Ukrainas drošības dienesta vadītāja Ivana Bakanova atlaišanu, atlaistas arī citas izlūkdienesta amatpersonas, tostarp priekšnieka vietnieks.
Antoņivkas tilts tika bojāts Ukrainas raķešu triecienā.
20. jūlijs
Sīrija oficiāli pārtrauca diplomātiskās attiecības ar Ukrainu.
Savā 16. palīdzības paketē ASV valdība paziņoja par papildu HIMARS sistēmu, raķešu un artilērijas šāviņu piegādi Ukrainai.
21. jūlijs
Apvienotās Karalistes aizsardzības ministrs Bens Volless paziņoja, ka Apvienotā Karaliste tuvāko nedēļu laikā nosūtīs "50 000 artilērijas šāviņu, pretbateriju radaru sistēmas un simtiem dronu" un "daudz" artilērijas ieroču. MI6 vadītājs Ričards Mūrs sacīja, ka Krievijas spēja spiegot ir samazināta uz "pusi".
Kompānijas "Metinvest", kurai pieder dzelzs un tērauda rūpnīca "Azovstaļ", izpilddirektors apsūdzēja Krieviju 500 miljonu sterliņu mārciņu vērtā tērauda nozagšanā un izvešanā no Ukrainas, kas eksportēts uz vairākām Āfrikas un Āzijas valstīm. Par daļu no tērauda jau bija samaksājušas Eiropas valstis, tostarp Apvienotā Karaliste.
22. jūlijs
Krievija un Ukraina parakstīja vienošanos ar ANO un Turcijas starpniecību, lai no Ukrainas Melnās jūras ostākm atsāktu graudu eksportu, ko bloķējusi Krievija.
ASV paziņoja par jaunu palīdzības paketi, kurā ietilpst 580 Phoenix Ghost bezpilota lidaparāti.
Kā vēsta avoti no Ukrainas puses, Ukrainas spēki Hersonas apgabalā pie Visokopiļļas ielenkuši aptuveni 1000 līdz 2000 Krievijas karavīru. Krievija paziņoja par prokrievisko ukraiņu brīvprātīgo vienības izveidi ar nosaukumu "Odesas brigāde".
23. jūlijs
23. jūlijā, nepilnu dienu pēc graudu eksporta līguma parakstīšanas ar Ukrainu, Krievija uz Odesas jūras tirdzniecības ostu palaida raķetes Kaļibr. Pēc Ukrainas teiktā, divas no četrām raķetēm tika pārtvertas.
24. jūlijs
Krievijas Aizsardzības ministrija apgalvoja, ka triecienā Dņipro pilsētai iznīcinājusi 100 HIMARS raķetes. Reuters neguva apstiprinājumu šim apgalvojumam.
25. jūlijs
Slovākija apsver iespēju nodot Ukrainai 11 savas MiG-29 lidmašīnas, ja tā apmaiņā varēs saņemt rezerves lidmašīnas no NATO.
26. jūlijs
Tiek ziņots, ka Krievijas spēki ieņēma Vuhlehirskas spēkstaciju, otro lielāko spēkstaciju Ukrainā, tuvojoties Bahmutai. Ukraina šo informāciju apstiprināja nākamajā dienā.
Ukraina saņēmusi sešas britu pretgaisa raķešu palaišanas iekārtas Stormer HVM.
Ukraina apgalvo, ka ar HIMARS raķetēm atkal uzbrukusi Antoņivkas tiltam.
ASV ir gatavas ārstēt ievainotos Ukrainas karavīrus viņu Landštūlas reģionālajā medicīnas centrā Vācijā. Šī ir pirmā reize, kad šāda ārstēšana ir atļauta Ukrainas karavīriem militārajās, nevis civilajās slimnīcās.
27. jūlijs
Antoņivkas tilts tiek slēgts civiliedzīvotājiem. Ukrainas bruņoto spēku pārstāvis sacīja, ka viņu mērķis nav iznīcināt tiltu. Kā ziņo BBC, Rietumu amatpersonas tiltu raksturoja kā pilnīgi neizmantojamu.
Ukrainas prezidenta biroja padomnieks Oleksijs Arestovičs paziņoja, ka notiek masveida Krievijas spēku pārdislocēšana uz Hersonas apgabalu.
Saskaņā ar ASV kongresmenes Elisas Slotkinas teikto, kura strādā ASV Pārstāvju palātas Bruņoto spēku komitejā, demokrāti un republikāņi atbalsta tāla darbības rādiusa ATACMS raķešu nosūtīšanu Ukrainai.
28. jūlijs
Doneckā karojošie ukraiņu karavīri un virsnieki piedāvājuši pierādījumus par ievērojamu Krievijas artilērijas apšaudes samazināšanos. Vairākas bijušo rietumvalstu karavīru grupas ir nodrošinājušas neformālu pamata apmācību Ukrainas jauniesauktajiem.
29. jūlijs
Oleņivkas cietumā notika sprādziens, kurā, pēc Krievijas propagandas mediju ziņām, tika nogalināti 40 sagūstītie Ukrainas karagūstekņi un 75 ievainoti. Ukrainas ģenerālštābs paziņoja, ka triecienu veikusi Krievija, lai slēptu Ukrainas karagūstekņu spīdzināšanu un nogalināšanu. Pašlaik tiek apgalvots, ka nogalināti vairāk nekā 50 Ukrainas karagūstekņi, tostarp Mariupolē sagūstītie Azovas pulka karavīri. Krievija apgalvoja, ka cietumam trāpīja HIMARS raķetes, un piedāvāja raķetes fragmentus kā pierādījumu. Ukraina lūdza ANO un Sarkano Krustu veikt izmeklēšanu. Sarkanais Krusts lūdzis Krievijas amatpersonām piekļuvi Oleņivkas cietuma nometnei, taču atbilde nav saņemta.
30. jūlijs
Saskaņā ar Odesas reģionālās valsts pārvaldes galvenā runasvīra Serhija Bratčuka teikto, ukraiņu HIMARS raķete iznīcināja Krievijas vilcienu, kas naktī uz 30. jūliju bija ieradies stacijā Hersonas apgabala Briļivkā no Krimas. Raķete iznīcināja 40 automašīnas, nogalināja 80 un ievainoja 200 krievu karavīrus.
31. jūlijs
Krievija ir apsūdzējusi Ukrainu bezpilota lidaparāta triecienā Melnās jūras flotes štābam Sevastopolē, ievainojot piecus cilvēkus un atceļot Krievijas Jūras spēku dienas svinības. Drons ir aprakstīts kā pašdarināts, un tajā bija mazjaudas sprādzienbīstama ierīce.
1. augusts
Pirmais kuģis ar graudiem ir atstājis Odesu saskaņā ar ANO un Turcijas starpniecību noslēgto vienošanos starp Ukrainu un Krieviju par pārtikas eksportu no Ukrainas. Pēc Turcijas teiktā, kuģis dosies uz Libānu.
ASV ir paziņojušas par 17. palīdzības paketi Ukrainai, kuras vērtība ir 550 miljoni USD, tostarp 75 000 155 mm artilērijas šāviņi un vairāk HIMARS munīcijas.
2. augusts
Pirmais kuģis ar Ukrainas graudiem ir ieradies Turcijā, un saskaņā ar Ukrainas valdības teikto sekos vēl vairāk. Vēlāk tajā pašā nedēļā no Čornomorskas un Odesas ieradās trīs kuģi, kas piekrauti ar Ukrainas kukurūzu, aptuveni 58 000 tonnu daudzumā, un vēl četri graudu kuģi izgāja no Ukrainas ostām ceļā uz Turciju.
Krievijas Augstākā tiesa Azovas pulku ir atzinusi par teroristu grupējumu. Tas ļauj Azovas pulka cīnītājiem piemērot bargākus sodus. Kareivjiem draud līdz 10 gadu cietumsods, virsniekiem līdz 20 gadiem cietumā.
3. augusts
Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras vadītājs Rafaels Grosi paziņojis, ka Krievijas okupācijas apstākļos Zaporižjas atomelektrostacijā valda haoss.
4. augusts
Ziemeļmaķedonija paziņoja, ka dāvinās Ukrainai četras Su-25 lidmašīnas, kuras Ukraina Ziemeļmaķedonijai pārdeva 2001. gadā.
5. augusts
ASV valdība gatavo jaunu militārās palīdzības paketi Ukrainai aptuveni 1 miljarda dolāru vērtībā.
6. augusts
Vitālijs Gura, Krievijas atbalstīto kolaborantu Kahovkas rajona priekšnieka vietnieks, tika sašauts un vēlāk nomira.
8. augusts
Pentagons ir apstiprinājis, ka Ukrainai nezināmā datumā ir piegādātas raķetes AGM-88 HARM pēc atlūzu atrašanas netālu no krievu pozīcijām.
ASV Aizsardzības departaments paziņoja par 18. militārās palīdzības paketi Ukrainai.
9. augusts
Krievijas spēku Saki militārajā bāzē Novofedorivkā, Krimā, ir dzirdēti aptuveni 12 sprādzieni. Bāze atrodas aptuveni 220 kilometru attālumā no Ukrainas spēku pozīcijām. Ukraina apgalvoja, ka iznīcinātas vismaz 9 Krievijas lidmašīnas, neapstiprinot sprādzienu avotu.
10. augusts
Prezidents Zelenskis sacīja, ka "šis Krievijas karš... sākās ar Krimu un jābeidzas ar Krimu - ar tās atbrīvošanu". Iepriekš viņš bija teicis, ka pieņems pamieru ar Krieviju, ja viņi atgriezīsies savās 24. februāra pozīcijās.
11. augusts
Okupētā Zaporižjas apgabala kolaborantu administrācija izvirzījusi 30 dienu ierosinājumu sarīkot referendumu par tās "pievienošanos Krievijai", kas tikšot rīkots 11. septembrī, ja vien ierosinājums netiks atsaukts.
12. augusts
ANO ģenerālsekretārs Antoniu Guterrešs ir lūdzis izveidot demilitarizētu zonu ap Zaporižjas atomelektrostaciju pēc tam, kad nesen notika apšaude, kas skāra radioaktīvo materiālu uzglabāšanas vietu.
13. augusts
Zviedrijas aizsardzības ministrs Pēters Hultkvists sacīja, ka viņa valsts ir gatava tiešai ieroču ražošanai Ukrainas vajadzībām.
14. augusts
Ukraina apgalvoja, ka krievu komandieri Hersonas pilsētā atkāpušies no rietumiem uz Dņepras upes austrumu krastu, atstājot Krievijas spēkus Hersonā izolācijā.
15. augusts
Ukraina apgalvoja, ka ar HIMARS raķeti uzbrukusi bāzei, kas tika izmantota kā PMK "Wagner" štābs. Ukrainas Luhanskas gubernators Serhijs Haidajs sacīja, ka vietu atklājis kāds Krievijas žurnālists.
16. augusts
Ir ziņots par sprādzieniem ieroču noliktavā Maiskē, Džankojas rajonā, Krimas ziemeļos. Cietuši divi cilvēki. Krievijas amatpersonas apgalvo, ka tas noticis ugunsgrēka dēļ. Kāda Ukrainas amatpersona sacīja, ka sprādzieni bija "demilitarizācija darbībā". Pēc Ukrainas amatpersonas teiktā, sprādzienus sarīkojusi elitāra Ukrainas militārā vienība.
17. augusts
Krievijas raķete trāpīja trīsstāvu dzīvojamai ēkai Harkivā, nogalinot 12 un ievainojot 20 cilvēkus, tostarp vismaz vienu bērnu. Ēka tika pilnībā iznīcināta.
18. augusts
Ukraina apgalvo, ka ir veikusi triecienu Nova Kahovkai, izmantojot HIMARS raķeti, nogalinot 12 un ievainojot 10 krievu.
19. augusts
ASV valdība ir paziņojusi par savu 19. militārās palīdzības paketi Ukrainai, kuras vērtība ir aptuveni 775 miljoni ASV dolāru.
20. augusts
Krievija apgalvoja, ka Ukraina veikusi bezpilota lidaparāta uzbrukumu Krievijas Melnās jūras flotes štābam Krievijas okupētajā Krimā.
Krievijā netālu no Maskavas sprāgstot automašīnai, gājusi bojā galēji labējā filozofa un "krievu pasaules" ideologa Aleksandra Dugina meita Darja Dugina
23. augusts
Kanādas premjerministrs Džastins Trudo ir paziņojis par 3,85 miljonu C$ dažādām apmācību programmām, tostarp Ukrainas policijai un neatliekamās palīdzības dienestiem.
24. augusts
ASV Aizsardzības departaments ir paziņojis par savu 20. militārās palīdzības paketi Ukrainai, kuras vērtība ir 3 miljardi ASV dolāru.
Krievijas raķešu uzbrukumā dzelzceļa stacijai Čaplinē, Dņipropetrovskas apgabalā, tika nogalināti 25 civiliedzīvotāji un vairāk nekā 80 ievainoti.
25. augusts
Putins ir devis rīkojumu līdz gada beigām iesaukt 137 000 karavīru priekš kara Ukrainā, lai gan nav skaidrs, vai šie karavīri tiks iesaukti vai būs brīvprātīgie.
26. augusts
3:30 pēc vietējā laika Ukrainas spēki ar 10 HIMARS raķetēm uzbruka viesnīcai "Donbas" Luhanskas apgabala Kadijivkas pilsētā, ziņo Krievijas propagandisti. Ukraina ziņo, ka viesnīca tika izmantota kā kazarma un tajā nogalināti 200 desantnieki.
27. augusts
Krievija ir bloķējusi Kodolieroču neizplatīšanas līguma projektu, kas tiek pārskatīts reizi piecos gados, saistībā ar sadaļu, kas attiecas uz Ukrainu.
28. augusts
ASV paziņoja par HIMARS sistēmu un GMLRS raķešu ražošanas palielināšanu, lai palīdzētu Ukrainai.
29. augusts
Ukraina ir sākusi pretuzbrukumu dienvidos. Ukrainas valdība paziņoja, ka tās spēki ir pārrāvuši Krievijas pirmo aizsardzības līniju netālu no Hersonas, savukārt Ukrainas armija arī apgalvoja, ka ir veikusi triecienu Krievijas militārajai bāzei Hersonas apgabalā. Ukraina apgalvo, ka no kaujas lauku pametuši daudzi Krievijas desantnieki.
30. augusts
Ukraina apgalvo, ka izmantojusi no koka izgatavotus HIMARS sistēmu mānekļus. Tas varētu izskaidrot Krievijas apgalvojumus par vairāku HIMARS sistēmu iznīcināšanu.