cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Onihofori
Morfoloģija
Onihoforu ķermenis atgādina tauriņu kāpurus, un ir klāts ar mīkstu kutikulu ar daudzām šķērseniskām krokām. Ķermeņa garums 2 — 20 cm. (Macroperipatus, Trinidada); tēviņi mazāki par mātītēm. Krāsojums ir visdažādākais no spilgta (sarkana, zila) līdz blāvam.
Uz galvas — gaļīgu antenu pāris un acu pāris. Mutes dobumā ir āķveidīgu žokļu pāris. Dažu sugu tēviņiem uz galvas vēl ir izaugumi spermatofora nodošanai. Ķermenis ar 14 — 43 neposmotu kāju pāriem. Kājas veido ķemeņa sieniņu izaugumi, kas bruņoti ar nelieliem nadziņiem; tēviņiem parasti ir mazāks kāju skaits. Vēl tēviņiem uz aizmugurējām kājām ir īpaši dziedzeri, kas izdala feromonu, kas pievilina mātītes. Muskuļu sistēma ir ādas muskuļu maisa veidā, kas ir raksturīgi tārpiem. Ārējā slāņa muskuļi ir gredzenveida, iekšējā — gareniski. Gremošanas sistēma ir cauruļveida. Elpošanas orgāni ir traheju kūlīši, kuru stigmas jeb elpatveres ir izkaisītas pa visu ķermeņa virsmu. Izvadorgāni atveras pie kāju pamatnēm. Asinsrites sistēma ir vaļējā — hemolimfa no ķermeņa dobuma plūst uz sirdi, kas būtībā ir cauruļveida muguras asinsvads ar atverēm. Ķermeņa dobums šeit funkcionē, kā hidrostatisks skelets; arī kājas ir pildītas ar asinīm un tām ir speciāli regulējošie vārsti. Onihoforām ir trepjveida nervu sistēma: no virsrīkles ganglija atiet divi gareniski nervu stobri, kas savā starpā savienojas ar šķērseniskām komisūrām.
Līdzīgo īpašību dēļ onihofori tiek uzskatītas par starpposmu starp posmtārpiem un posmkājiem. Tāpat, kā posmtārpiem, tiem ir segmentēts ķermenis ar mīkstām sieniņām, neposmoti izaugumi, pāru nefrīdijas katrā segmentā un nesazarots barības trakts. Ar posmkājiem tos tuvina elpošana ar trahejām un celoma redukcija: telpu starp iekšējiem orgāniem aizpilda hemocels — ar asinīm pildīts dobums.
Ekoloģija
Onihofori dzīvo tropu un subtropu mežos — zem kritušajām lapām, pūstošos celmos un zem akmeņiem; sastopami arī jūras krastā saskalotajās aļģu kaudzēs. Dzīvošanas vidi nosaka tas, ka plānā (ap 1 μm) kutikula un traheju elpatveres gandrīz nemaz netraucē ūdens iztvaikošanai, tāpēc onihoforām nākas pastāvīgi uzturēties mitrā vidē.
Onihofori ir aktīvi plēsēji, kas medī termītus, zirnekļus un citus sīkos bezmugurkaulniekus. Uz medībām dodas naktī vai lietus laikā. Onihoforām ir savdabīgs medīšanas veids: lai sagūstītu medījumu, tās no speciāliem dziedzeriem, kas atrodas mutes malās, izšļāc lipīgas gļotas. Dažām sugām šāds „spļāviens” var trāpīt upuri attālumā līdz 30 cm. Onihoforiem, tāpat kā zirnekļiem, ir ārējā gremošana: viņu kodiens iešļāc upura ķermenī siekalas, kas satur gremošanas sulas un fermentus. Pēc tam onihofori izveidojušos „buljonu” iesūc mutē.
Vairošanās
Apaugļošanās notiek mātītes ķermenī. Mātītes parasti ir oldzīvdzemdētājas (embrijs attīstās no dzeltenuma, bet izšķiļas mātītes dzimumkanālos) vai arī dzīvdzemdētājas. Dzīvdzemdētāju sugām mātītēs izveidojas placenta, caur kuru pie embrija tiek piegādātas barības vielas. Embriju attīstība var notikt vairāk par gadu.
Izplatība
Vienīgā klase — pirmstraheāti (Protracheata) tiek sadalīta divās dzimtās:
Ziemeļu puslodē izplatīti tikai Meksikā. Zināms ap 90 -110 mūsdienu sugām; mitinās mitrās vietās, galvenokārt tropos. Visas mūsdienu sugas ir sauszemes dzīvnieki.
Fosilā veidā zināmi no kembrija vai pat no vēlā proterozoja (Aysheaia, Xenusion) pie tam, kā jūras dzīvnieki. Vieni jau bija līdzīgi mūsdienu onihoforām, citi bija bruņoti ar dzelkšņiem (Hallucigenia).
Sistemātika
(†) - izmirušu organismu grupa. ]
Bangladeša
Atpalikusi agrāra valsts, biežas dabas katastrofas, zems infrastruktūras attīstības līmenis. Galvenie dabas resursi — koksne, dabas gāze, urāns, akmeņogles, kūdra. Subekvatoriālais klimats sekmē lauksaimniecības attīstību. Lietus periodā plašas teritorijas pārplūst. 15% valsts teritorijas klāj tropiskie meži. Aramzeme aizņem 73% valsts platības, ilggadīgie stādījumi 2%, ganības 5%. Apūdeņo 31 000 km2 teritorijas. Audzē džutu, rīsu, kviešus, cukurniedres, tējas krūmus, kokvilnu, tabaku, prosu, eļļas augus, dārzeņus, mango, ananasus, garšaugus, banānus. Bangladeša ieņem otro vietu pasaulē džutas kopražas ziņā. Liellopu un putnu audzēšana (gaļa, piens, olas). Lauksaimniecībā nodarbināti 63% iedzīvotāji un tā dod 30% no IKP vērtības. IKP uz vienu iedzīvotāju 1570 dolāri (2000. gadā). Rūpniecībā nodarbināti 11% ekonomiski aktīvo iedzīvotāju, pakalpojumu sfērā 26%.
Rūpniecības galvenā nozare ir džutas pārstrāde un kokvilnas rūpniecība. 94% elektroenergijas saražo TES, 6% HES. Iegūst arī dabasgāzi, kaolīnu, kaļķakmeni. Ražo cukuru, papīru, cementu, minerālmēslus, kabeļus, dīzeļus, sērkociņus. Lielākie uzņēmumi Čitagongas melnās metalurģijas un naftas pārstrādes rūpnīcas. Jūras ostas — Čitagonga, Čalna, Mongla. Dzelzceļu kopgarums ir 2745 km. Autoceļu kopgarums — 201 182 km, no tiem ar cieto (asfalta) segumu 10%.
Eksportē džutu un džutas izstrādājumus, zivis, garneles, varžu kājiņas, ādas un ādu izstrādājumus, tēju, apģērbus. Importē mašīnas un tehnoloģiskās iekārtas, naftu un naftas produktus, augu eļļu, kviešus, rīsus, piena produktus, minerālmēslus. Galvenie tirdzniecības partneri ir ASV, Japāna, Lielbritānija, Vācija, Francija, Indija, Singapūra, Ķīna.
Bangladešas nacionālais dzīvnieks ir Bengālijas tīģeris.
Dace Reinika
Dace Reinika (dzimusi Madonā) ir latviešu mūzikas skolotāja, diriģente, ierēdne un politiķe, pārstāv Latvijas Zemnieku savienību un Zaļo un Zemnieku savienību. Bijusi 10. Saeimas deputāte un Tērvetes novada domes priekšsēdētāja. Šobrīd Dobeles novada domes deputāte.
Biogrāfija
Izglītību ieguvusi Cēsu mūzikas vidusskolā, Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā un Latvijas Lauksaimniecības universitātē. D. Reinika ir bijusi A. Brigaderes pamatskolas direktore Tērvetē, vēl vadījusi vairākus skolas ansambļus un strādājusi par mūzikas skolotāju. 2000. gada Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos ar A. Brigaderes pamatskolas 5.—9. klašu kori ieguva Lielo balvu. Ilggadēja jauktā kora "Tērvete" diriģente.
Politiskā darbība
1997. gadā, būdama skolas direktore, D. Reinika tika ievēlēta Tērvetes pagasta padomē no saraksta "Mēs — Tērvetei". No 1999. līdz 2002. gadam viņa bija Tērvetes pagasta padomes priekšsēdētāja vietniece. Laikaposmā no 2004. līdz ievēlēšanai 10. Saeimā strādāja par direktori Labklājības ministrijas Administratīvajā departamentā. 2009. gada pirmajā pusē viņa tika nosaukta kā Kultūras ministres amata kandidāte.
2010. gadā ievēlēta 10. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. Darbojusies Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā, Pieprasījumu komisijā, kā arī bijusi Bērnu un jaunatnes lietu apakškomisijas priekšsēdētāja. 2011. gada ārkārtas Saeimas vēlēšanās ZZS rezultāti bija sliktāki, un D. Reinika vēlreiz Saeimā netika ievēlēta.
Kopš 2013. gada 1. februāra līdz 20. jūnijam strādāja par Tērvetes pagasta pārvaldes vadītāju. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Tērvetes novada domē un 21. jūnijā ievēlēta par novada domes priekšsēdētāju. 2014. gada sākumā D. Reinika atteicās no iespējas kļūt par 11. Saeimas deputāti uz laiku, kamēr partijas beidrs Uldis Augulis ieņem ministra amatu Laimdotas Straujumas valdībā.
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās D. Reinika tika ievēlēta Tērvetes novada domē no apvienības “Mūsu mājas ir te” saraksta, un ievēlēta par domes priekšsēdētāju. Vēlētāju atbalstu saņēma arī 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, kad tika ievēlēta Dobeles novada domē no Latvijas Zemnieku savienības.
Privātā dzīve
Viņas dēls Lauris Reiniks un meita Rūta Reinika ir mūziķi, tāpat mūziķis ir vīrs Artūrs Reiniks — ansambļa "Tērvete" dalībnieks.
FK Jelgava
FK Jelgava ir Latvijas futbola klubs, kas izveidojās 2004. gadā, apvienojoties diviem Jelgavas futbola klubiem — RAF un Viola. No 2010. līdz 2020. gadam spēlēja Latvijas Virslīgā, bet 2021. gadā finansiālu apsvērumu dēļ no dalības Virslīgā atteicās un pašlaik ir jaunatnes futbola klubs (ar akadēmijas statusu) ar apmēram 500 audzēkņiem (no 4 līdz 18 gadu vecumam). Klubs četras reizes ir uzvarējis Latvijas kausa izcīņā (2010, 2014, 2015, 2016). Virslīgā iekļuva pēc uzvaras 2009. gada Latvijas 1. līgas čempionātā. Labākais sasniegums Virslīgā — 2. vieta 2016. gada sezonā.
Vēsture
Klubs dibināts 2004. gadā, bet tas saistīts arī ar iepriekšējiem pilsētas futbola klubiem.
Jelgavas "Metālists"
Klubs pirmo reizi parādījās 1977. gadā un savā debijas reizē Latvijas līgā ieņēma 7. vietu 13 komandu konkurencē. Pēc mazāk kā trim sezonām klubs nomainīja savus īpašniekus — tas atkal tika pievienots mašīnbūves rūpnīcai un tika pārdēvēts par Jelgavas "Automobilists".
Jelgavas "Automobilists"
Kā klubam "Automobilists Jelgava" gāja samērā sarežģīti — labākajā sezonā tas finišēja tabulas vidusdaļā un starp 1983. un 1987. gadu spēlēja 1. līgā. 1987. gadā "Automobilists" zaudēja pārspēlēs par vietu uz Virslīgu Ilūkstes "Zemgale" komandai, bet tā kā Virslīgu paplašināja, tad jau zem nosaukuma RAF, Jelgavai kārtējo reizi bija savs klubs Latvijas augstākajā līgā.
RAF Jelgava
1988. un 1989. gadā RAF sastāvā bija divas komandas, kuras 1990. gadā noformējās vienā. Viena spēlēja zemākajā Padomju Savienības līgā, otra — Latvijas līgā. 1988. un 1989. gadā Viktora Ņesterenko vadībā "vietējā" RAF komanda uzvarēja Latvijas līgā, 1988. gadā tā ieguva arī zelta medaļu un uzvarēja Latvijas kausā. Savukārt "starptautiskajai" RAF komandai neklājās tik spīdoši — kaut arī tās sastāvā bija pāris talantīgu jaunu spēlētāju, tādi kā Vladimirs Babičevs, Dzintars Sproģis, Igors Troickis un Aleksandrs Stradiņš, komandas sniegums bija ļoti bēdīgs. 1989. gadā Ņesterenko pārņēma vadību apvienotajā "RAF" komandā, kas turpināja spēlēt gan Padomju līgā, gan Baltijas līgā. 1990. un 1991. gadā komandas sniegums uzlabojās, bet tad Padomju Savienība sabruka un RAF pievienojās Latvijas Virslīgai.
Deviņdesmito gadu sākumā "RAF" bija viena no spēcīgākajām komandām Virslīgā, trīs reizes finišējot otrajā vietā un vienreiz trešajā (1992. gadā zaudēja zeltu Rīgas "Skonto" komandai, finišējot ar vienādu punktu skaitu sezonas noslēgumā). Kad rūpnīca nonāca finasiālajās problēmās, komandai uzradās jauns sponsors Latvijas Universitāte, 1996. gadā tika nomainīts arī komandas nosaukums un atrašanās vieta tika nomainīta uz Rīgu, spēles aizvadot Latvijas Universitātes stadionā.
RAF Rīga
Kā RAF Rīga komanda nospēlēja tikai vienu sezonu, pabeidzot to 5. vietā, bet 1996. gadā ieguva Latvijas kausu. Pēc sezonas klubs atkal nomainīja nosaukumu, šoreiz uz "Universitāte Rīga".
Universitāte Rīga
Vienīgā sezona zem nosaukuma "Universitāte Rīga" nenesa nekādus augļus un klubs finišēja 6. vietā, pēc sezonas klubs tika izformēts.
RAF Jelgava (atkal)
Klubs ar nosaukumu RAF Jelgava parādījās atkal 2001. gadā šoreiz jau 1. līgā. Pēc 2003. gada sezonas klubs apvienojās ar citu Jelgavas klubu — Jelgavas "Viola", liekot pamatus FK Jelgavas izveidei.
FK Jelgava
2009. gada sezonā, uzvarot Latvijas Pirmās līgas čempionātā, iekļuva Latvijas futbola Virslīgā. 2010. gada 19. maijā FK Jelgava uzvarēja Latvijas kausa izcīņā, finālā (Skonto stadionā, Rīgā) ar 6:5 pēcspēles 11 metru sitienu sērijā pārspējot FK Jūrmala-VV komandu. Pa ceļam uz finālu tika pārspēti futbola klubi SK Liepājas Metalurgs (ceturtdaļfinālā) un Skonto FC (pusfinālā).
2010. gada vasarā FK Jelgava iekļuva UEFA Eiropas līgā un sāka startu šajā turnīrā uzreiz no 2. kvalifikācijas kārtas. Norvēģijā pret Molde FK spēle beidzās 0:1, bet Jūrmalā (Slokas stadionā) jelgavnieki uzvarēja ar 2:1, taču viesos vairāk iesisto vārtu dēļ nākamajā kvalifikācijas kārtā iekļuva Molde FK.
2010. gada 2. septembrī Jelgavā tika atklāts Zemgales Olimpiskais centrs, kura atklāšanas svētku kulminācija bija futbola spēle starp FK Jelgava un Blackpool FC, kas 2010. gadā spēlēja Anglijas Premjerlīgā. Spēle beidzās ar rezultātu 2:1 mājinieku labā — vārtus guva Vladislavs Kozlovs un Oļegs Malašenoks.
2011. gadā FK Jelgava devās "Ziemeļanglijas tūrē", kur ar 0:0 nospēlēja pret Fleetwood FC un 1:1 pret Blackpool FC, tādējādi ieejot vēsturē ar to, ka pēc 3 spēlēm pret Anglijas klubiem, FK Jelgava nevienu spēli nav zaudējis. Laika posmā no 2014. līdz 2016. gadam trīs reizes spēc kārtas uzvarēja Latvijas kausa izcīņā.
2016.—2017. gada UEFA Eiropas līgas sezonā pārvarēja divas kvalifikācijas kārtas, uzvarot Islandes klubu Breidablik un Slovākijas klubu Bratislavas "Slovan", taču nākamājā kārtā piekāpās Jeruzalemes "Beitar". Tas līdz šim ir sekmīgākais kluba starts UEFA klubu turnīros.
No 2021. gada FK Jelgava ir jaunatnes futbola klubs (akadēmija) un startē Latvijas jaunatnes čempionātā un Latvijas Sieviešu futbola 1.līgā.
Iegūtās vietas Latvijas čempionātā
* Neskaitot Virslīgas klubu otrās komandas, kuras 1. līgas čempionātā startēja ārpus konkurences.
Resnais Tonijs
Merions Entonijs "Resnais Tonijs" D'Amiko (en) ir tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Tēlu ierunājis Džo Mantenja.
Pirmoreiz viņš "Simpsonos" parādījās seriāla trešās sezonas ceturtajā sērijā Bart the Murderer. Resnais Tonijs ir bandīts, Springfīldas mafijas boss. Seriāla 22. sezonas sērijā Donnie Fatso viņš mirst no sirdslēkmes, Resno Toniju aizvieto viņa identiskais brālēns Fit Tony, taču pēc masas pieauguma viņš tiek nosaukts par Resno Toniju.
Smaiļošana un kanoe airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Kanoe airēšanas sacensības 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs notika no 11. līdz 23. augustam, Šunji olimpiskajā airēšanas un kanoe parkā, Pekinā.
Slaloma sacensības
Tika sadalīti 4 medaļu komplekti šādās disciplīnās:
Smaiļošanas un kanoe airēšanas sacensības
Tika sadalīti 12 medaļu komplekti šādās sacensībās:
Factory Records
Factory Records bija Apvienotās Karalistes neatkarīgā ierakstu kompānija, kas atradās Mančestrā. To dibināja 1978. gadā, un tās paspārnē bijušas vairākas ievērojamas grupas, piemēram, Joy Division, New Order, A Certain Ratio, The Durutti Column, Happy Mondays un uz īsu laiku arī James un Orchestral Manoeuvres in the Dark.
Tāpat kā 4AD Records, Factory Records bija sava radošā darba grupa (īpaši, ierakstu producents Mārtins Henets un grafiskais mākslinieks Pīters Sevils), kas izveidoja specifisku tēlu gan izdevniecībai, gan arī grupām, kas slēgušas līgumu ar to.
Ierakstu izdevniecība pieņēma unikālu kataloģizācijas sistēmu, kas numurēja ne tikai mūzikas ierakstus, bet arī vizuālos mākslas darbus un citus ar izdevniecību saistītus objektus.
Spricis Paegle
Spricis Paegle ( — ) bija latviešu uzņēmējs, politiķis un sabiedriskais darbinieks. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
Biogrāfija
Dzimis Ķoņu pagasta "Kalna Kriņģeļos". 1901. gadā pabeidzis Rīgas Politehnisko institūtu kā inženieris tehnologs. Augstskolā iestājies studentu korporācijā Selonija. Pēc studijām strādājis fabrikā Vidusāzijā, bet vēlāk muitas dienestā Polijā, Rīgā. 1912 gadā pirmās Latvju operas līdzdirektors. No 1913. gada darbojies Lauksaimnieku ekonomiskā biedrībā. Vairāku biedrību un rūpniecības uzņēmumu dibinātājs. Pirmā pasaules kara laikā viņš darbojās bēgļu palīdzības organizācijās.
1917. gada rudenī Paegle piedalījās Demokrātiskā bloka dibināšanā. Kad Demokrātiskais bloks apvienojās ar Latviešu Pagaidu Nacionālo padomi, izveidojot Tautas padomi, pārstāvējis tajā Latvijas Neatkarības partiju. Piedalījies Latvijas proklamēšanā. Latvijas Pagaidu valdības pirmajā Ministru kabinetā ieņēmis tirdzniecības un rūpniecības ministra amatu (1918. gada 19. novembris — 1919. gada 13. jūlijs). Pēc tam darbojies Latvijas Sarkanajā Krustā, kur ieņēmis Galvenās valdes vicepriekšnieka amatu. Publicējis presē, sarakstījis grāmatas "Kā Latvijas valsts tapa" (autora apgādībā, Rīgā, 1923.), "Latvijai veltīts mūžs".
Pēc Latvijas okupācijas Latvijas Sarkanais Krusts tika slēgts. Pēc vāciešu ienākšanas Paegle kā priekšnieka vietnieks darbojas labdarības organizācijā "Tautas palīdzība". No 1944. gada trimdā Vācijā. Tur vadījis atjaunoto Latvijas Sarkano Krustu.
Miris 1962.gada 1.decembrī veco ļaužu mītnē Insulā pie Berhtesgādenas. Pelnu urna bija novietota latviešu urnu kapsētā Esslingenē. Vēlāk viņa bija pārvesta no Vācijas un apglabāta Meža kapu “Selonijas” nodalījumā.
Šķaunes pagasts
Šķaunes pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Bērziņu, Svariņu un Ezernieku pagastiem, kā arī Ludzas novada Istras un Pasienes pagastiem.
Daba
Augstākie pauguri (194,1 m un 186,5 m vjl.) atrodas Šķaunes valnī, kas ir ZA-DR virzienā orientēta vaļņveida reljefa forma Latvijas un Baltkrievijas pierobežas joslā, tās kopējais garums 16 km.
44% pagasta platības aizņem meži: Andžānu mežs, Jeļņiks, Kucini, Laipeņas, Landskoronas mežs, Orehovka, Zamšu mežs.
Upes
Pagasta teritorijā ir desmit upes:
Gaiļupe, Grova, Oļšanīks, Vonogupeite, Deņica, Guseņica, Malcenka, Moļneica, Sarja, Zeiļovas upīte.
Ezeri
Pagasta teritorijā ir trīspadsmit ezeri:
Purvi
Pagasta teritorijā ir deviņi purvi:
Bricu pūrs, Būbins, Molneicas pūrs, Muizinīku pūrs, Paļšu purvs, Siunoklis, Trešā Paļts, Tronišku pūrs, Zeiļovas pūrs.
Aizsargājams dabas objekts pagasta teritorijā ir Landskoronas muižas parks (pl. 6,4 ha), kur aug divi dižkoki – kļava un sudrabkļava. Pie Cirša ezera un Bricu apkaimē apzinātas divas reti sastopamu augu atradnes.
Vēsture
Latvijas PSR laikā 1945. gadā pagastā izveidoja Krasnopoles, Meikšānu, Muizenieku, Pundoru, Šķaunes un Šuškovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1960. gadā Šķaunes ciemam pievienoja daļu likvidētā Pundoru ciema. 1973. gadā Šķaunes ciemam pievienoja Muizenieku ciemu, bet daļu Šķaunes ciema iekļāva Bērziņu ciemā.
1990. gadā Šķaunes ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.
Pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas vairāki valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes kultūras piemineklis.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Šķaune (pagasta centrs), Muižnieki, Krasnopole, Landskorona.
Izglītība un kultūra
Pagastā darbojas Šķaunes pamatskola, bibliotēka, Tautas nams , katoļu baznīca. Pagasta bibliotēkā izveidota Marijas Andžānes piemiņas istaba.
Ahemenīdu impērija
Ahemenīdu impērija, dažreiz zināma kā Pirmā persiešu impērija, bija valsts, kuru aptuveni 550. gadā p.m.ē. izveidoja Persijas ķēniņš Kīrs Lielais, un kura pastāvēja līdz 336. gadam p.m.ē., kad to iekaroja Maķedonijas Aleksandrs Lielais. Ahemenīdu impērija tika izveidota, balstoties uz Mīdijas konfederācijas pārvaldītajām teritorijām. Impērijas uzplaukuma laikā Ahemenīdu dinastijas kontrolē atradās Senā Ēģipte, Babilonija, Mazāzija (Līdija), daļa no Senās Grieķijas un citas teritorijas. Galvenā reliģija bija zoroastrisms.
Valsts izveidošanās un pārvaldīšana
525. gadā p.m.ē. Ahemenīdi iekaroja un pakļāva arī Seno Ēģipti, tad paplašināja savas robežas līdz Indas upei austrumos, tā kļūstot par milzīgu impēriju. Persijas ekspansija Kīra Lielā laikā būtiski atšķīrās no veida, kā zemes un tautas sev pakļāva agrākie tirāni. Ja, piemēram, asīrieši parasti lietoja tikai militāru spēku, Kīrs jaunas teritorijas Persijas kundzībai pakļāva vairāk ar diplomātisku veiklību un viltu. Šīs teritorijas apdzīvojošās tautas persieši parasti iekļāva savas valsts struktūrā, bieži piešķirot tām samērā plašas pašpārvaldes tiesības, atšķirībā no asīriešiem, kas piekopa plašas tautu izvešanu ar mērķi tās pārtautot. Šinī ziņā Persiju nereti mēdz dēvēt par vēsturē pirmo federālo valsti vai impēriju, kurā līdzās dzīvoja simtiem tautu un pastāvēja iecietība starp dažādām reliģijām. Politekonomijas, valsts pārvaldes un sabiedrisko attiecību kontekstā tas ir vērtējams kā nozīmīgs jaunievedums visai tālākai cilvēces pieredzei. Pēc Kīra nāves šie sasniegumi turpināja pilnveidoties tālāk.
Tā, persiešu ķēniņš Dārijs I (522—486 p.m.ē.) visu valsti sadalīja satrapijās — administratīvās vienībās ar samērā lielu autonomijas pakāpi. Tām bija jāmaksā stingri noteikti nodokļi, jāapgādā karaspēks, jāuztur ceļi, tilti u.c. Lai satrapiju pārvaldnieki — satrapi neiegūtu pārāk lielu varu, viņu rīcībā karaspēks netika nodots. Vienotā impērijas karaspēka komandieri bija pakļauti tieši valdniekam. Tādējādi Dārijs I valstī precīzi nošķīra militāro un civilo varu, kā arī, lietojot mūsdienu terminoloģiju — ārpolitiku un iekšpolitiku. Tas bija vēl viens nozīmīgs ieguldījums civilizācijas valsts pārvaldīšanas pieredzē.
Lielā decentralizācija un milzīgā valsts teritorija lika īpašu uzmanību pievērst sakariem. Tika izveidots plašs ceļu tīkls, bet uz visiem svarīgākajiem ceļiem apmēram 25 km attālumā cita no citas bija izvietotas pasta stacijas, kur tika nomainīti zirgi un vedēji, un gan vieni gan otri, kā arī ceļotāji varēja atpūsties. Līdz ar to var teikt, ka persieši bija pirmie, kas sāka veidot loģistiku kā sistēmu. Tas bija viens no galvenajiem priekšnosacījumiem, pateicoties kuriem Persijā strauji attīstījās gan saimniecība, gan daudzveidīga, daudznacionāla kultūra. Tieši persiešu laikā izveidojās lielā mērā vienota Vidējo Austrumu kultūra, dzīvesveids un paražas ar daudzām arī mūsdienās šim reģionam raksturīgajām īpatnībām.
Pašaizdegšanās
Pašaizdegšanās ir tāda aizdegšanās, kuru izraisa vielas pašsasilšana.
Ar pašaizdegšanos saprot lēnu, vairākas stundas ilgstošu eksotermisku sadalīšanās/oksidēšanās procesu, līdz vielas temperatūra sasniedz pašaizdegšanās temperatūru.
Piroforas vielas
Nātrijs ir piroforas vielas piemērs, kura, saskaroties ar skābekli, ūdeni vai mitru gaisu, var spontāni aizdegties. Piroforu vielu pašaizdegšanās temperatūra ir zemāka par istabas temperatūru un spontānai uzliesmošanai bieži pietiek vielas saskarei ar gaisu vai ūdeni. Piroforas vielas raksturojas ar lielu īpatnējo virsmas laukumu. Reneja niķelis ir pirofora viela, jo tās daļiņas ir ļoti mazas.
Dažas vielas, kuras var spontāni aizdegties
Pastāv uzskats par cilvēku spontānu aizdegšanos, tomēr šādiem apgalvojumiem pagaidām vēl nav ticamu izskaidrojumu.
Fricis Blumbahs
Fricis Blumbahs (dzimis, miris ) bija latviešu astronoms.
Biogrāfija
Fricis Blumbahs piedzima 1864. gada 23. oktobrī Lībagu pagasta Slaparās. Viņa tēvs bija Slaparu saimnieks Jānis. Frici skolas gaitās virzīja un arī materiāli palīdzēja mātes brālis Lībagu Putniņciema Baložu saimnieks, veterinārzinātņu maģistrs, literatūras un valodniecības pētnieks Kristaps Kārlis Preipičs-Brīvkalns. Fricis beidza Talsu apriņķa skolu, 1883. gadā iestājās Tērbatas universitātē, kur beidza fizikas—matemātikas fakultāti.
Darba gaitas Fricis Blumbahs uzsāka Pulkovas observatorijā, pēc tam strādāja Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijas fizikālajā zinātniskās pētniecības laboratorijā par fizikas profesora N. G. Jegorova asistentu. Kad Dmitrijs Mendeļejevs 1893. gadā organizēja Krievijas metroloģisko dienestu, kur ietilpa arī Galvenā svaru un mēru palāta, viņš uzaicināja Frici Blumbahu par šīs iestādes mehāniķi. Blumbahs kļuva par laika etalonu laboratorijas organizētāju un vadītāju, bija Pēterburgas universitātes profesors.
Mendeļejevs iedēvēja Frici par Fjodoru, tāpēc Krievijas enciklopēdijās var lasīt Fjodora Blumbaha vārdu. Fricis Blumbahs darbojās Krievijas astronomijas biedrībā, kur ieguva plašu popularitāti pēc 1896. gada augustā (pēc vecā stila 28. jūlijs) organizētās Ļenas (Čekurskas) ekspedīcijas. Ekspedīcija pilnā aptumsuma laikā ieguva ļoti labus saules vainaga fotouzņēmumus. Blumbahs izdarīja arī 1937. gada augustā iegūtos Finslera komētas fotouzņēmumus. Līdz pat Dmitrija Mendeļejeva nāvei 1907. gadā Fricis Blumbahs bija viņa tuvākais līdzstrādnieks, liela daļa Mendeļejeva arhīva rakstīta ar Blumbaha roku.
Vēlāk zinātnieks apceļoja Vāciju, Šveici, Franciju, Holandi, Itāliju, Mezopotāmiju, bet Anglijā uzraudzīja pirmā Pulkovas observatorijas 50 centimetru teleskopa lēcas izgatavošanas darbus. No 1928. līdz 1934. gadam viņš vadīja laboratoriju Krievijas naftas produktu izpētei, pierādot, ka eksportējamā benzīna un smēreļļas kvalitāte dažkārt pat pārsniedz Amerikas naftas produktu kvalitāti.
Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda loceklis no 1946. gada septembra, Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks, Latvijas Valsts universitātes Astronomijas katedras vadītājs Fricis Blumbahs miris 1949. gada 10. jūnijā un apbedīts Rīgā, Meža kapos.
Blumbaha vārdā nosaukts asteroīds 352646 Blumbahs. Talsos Fr. Blumbaha vārdā nosaukta iela.
Krājumu vadība
Krājumu vadība ir uzņēmuma inventarizācijas teorija, modelis un prakse. Tās uzdevums ir veidot materiālu resursus vai patēriņa ražojumu krājumus noteiktā laika intervālā. Krājumus veido, lai panāktu ikvienas organizācijas nepārtrauktu un efektīvu darbību.
Krājumu uzskaites vadības darbības modelis
Krājumu uzskaite sastāv no trīs posmiem- plānošana, ražošana, sadale. Realizācijas brīdī ziņas par stāvokli noliktavā var būt novecojušas un neatbilst faktiskajām vajadzībām, tāpēc, lai novērstu ražošanas apturēšanu, veido krājumus.
1) piegādātāja uzticamība,
2) gadījuma svārstības,
3) pieprasījuma svārstības,
4) piegādes apjoma svārstības,
5) laika intervāls starp piegādēm,
6) nosacījumu izmaiņas,
7) pieprasījums attiecīgajā sezonā,
9) inflācija,
10) cenu palielināšana.
Minētie faktori veido tendenci krājumus noliktavā palielināt. Bet ir daži faktori, kuri liek domāt par krājumu samazināšanu. Tie ir:
1) krājumu glabāšanas izmaksas,
2) krājumu dabīgie zudumi uzglabāšanas laikā (iztvaikošana, izžūšana, nobiršana, utt.),
3) krājumu kvalitātes izmaiņas ( satrūdēšana, sacietēšana, ārēja izskata maiņa),
4) novecošana, kas īpaši raksturīga modes precēm, sadzīves tehnikai, datoriem, u. t. t.
Krājumu uzskaites vadība
Krājumu vadība ietver preču pasūtījumu apjomu noteikšanu, šo apjomu saņemšanu un sadalīšanu starp apgādes sistēmas dalībniekiem. Noteikumu kopumu, ar kuru palīdzību pieņem šos lēmumus, sauc par noliktavas uzskaites stratēģiju (operāciju gatavošanu un veikšanu). Katrai operācijai ir kādas izmaksas. Optimālā stratēģija samazina šīs izmaksas. Atrast optimālo stratēģiju ir noliktavas uzskaites vadības teorijas uzdevums. Salīdzinot operāciju izmaksas, ņem vērā tikai mainīgās izmaksu sastāvdaļas, kuras ir atkarīgas no stratēģijas izvēles. Tātad, vairākos noliktavas uzskaites vadības modeļos var neņemt vērā lielāko administrācijas (izņemot pasūtīšanas izmaksas) izmaksas daļu. Optimālas stratēģijas atrašanas uzdevuma matemātiskā nostādne ir būtiski atkarīga no pētījuma situācijas. Faktoru kopums, kuru ievēro, ļauj runāt par vienotu noliktavas uzskaites vadības modeli.
Krājumu vadības uzdevuma elementi
Tātad krājumu vadības uzdevuma elementi ir:
2) pieprasījums,
3) noliktavas krājumu papildināšanas iespējas,
4) izmaksas funkcija,
5) ierobežojumi,
6) noliktavas uzskaites vadības stratēģija.
Krājumu vadības sistēmas klasifikācija
1) noliktavas uzkrājuma veidi( izejvielas, pusfabrikāti, gatavā produkcija, instrumenti, rezerves daļas),
2) uzkrājumu glabāšanas vieta (pie ražotāja, pie patērētāja, bāzē),
3) sistēmas struktūra (atsevišķa noliktava, noliktavu sistēma),
4) noliktavas krājumu īpašības (sortimenta daudzveidība, derīguma termiņš, iespēja sabojāties glabāšanas laikā),
5) piegādes procesa un pieprasījuma statiskās īpašības (stacionārs, pieprasījuma savstarpējā atbilstība, piegādes gadījuma raksturs),
6) sistēmas mērķis,
7) ierobežojumi (uzkrājumu sortimentu, apjomu, partijas lielumu, piegādes procesa drošība, ekonomiskie rādītāji),
8) informācijas raksturojums (datu periodiskums, pieprasījuma novērtēšana, zaudējumu koeficenta novērtēšana).
Noliktavas apgādes sistēma
Noliktavas apgādes sistēma ir pasūtījumu un noliktavu kopums. Darba gaitā starp tām tiek veiktas dažādas operācijas. Vienkāršākajā gadījumā sistēma sastāv no vienas noliktavas. Minimālā izmaksu funkcija tiek sastādīta sistēmai kopumā. Ir iespējami trīs apgādes sistēmas konstruēšanas varianti- decentralizēta, lineāra un ešelonēta.
Pirmajā gadījumā visas noliktavas apkalpo tieši patērētājus, un iztrūkums vienā vai dažās noliktavās var būt segts, izmantojot pārpalikumu citās noliktavās. Otrajā gadījumā tiek apskatīta ražošanas ķēde un tiek aprēķināta uzkrājumu sadalīšana. Trešajā gadījumā iztrūkums tiek segts ar noliktavas uzkrājumu palīdzību.
Apgādes sistēma tiek kvalificēta arī pēc glabājamo inventāra skaita un glabājamās mantas stabilitātes īpašībām. Sortimenta daudzveidība ir pamata faktors, kurš sarežģī modeli un dažādi tiek attēlots uz visiem pārējiem modeļa elementiem. Pieprasījums var būt neatkarīgs vai komplektēts, piegādes daļēji vai pilnīgi savienotas vai dalītas, soda aprēķināšana var būt neatkarīga vai notikt pēc sagaidāmā deficīta maksimuma vai deficīta varbūtības, ierobežojumi tiek uzdoti neatkarīgi vai kopīgi pēc nomenklatūras veida.
Krājumu papildināšana
Krājumu papildināšana vienmēr notiek ar kaut kādu gadījuma aizkavēšanos attiecībā uz pieprasījuma izteiksmes momentu, bet šīs aizkavēšanās loma un ilgums ir stipri atkarīgi no konkrētiem nosacījumiem, kas dažos gadījumos var novienkāršot uzdevumu. Iespējamas novienkāršošanas pakāpe ir atkarīga no sekojošiem variantiem:
1)	momentāna piegāde,
2)	piegādes aizkavēšanas uz fiksētu laiku,
3)	gadījuma aizkavēšanas ar zināmo ilguma sadalījumu.
Piegādes aizkavēšanās var palielināties zema pieprasījuma periodā, kad piegādātājs krāj pasūtījumus pirms ražošanas sākuma. Šo modeli labi apraksta masveida apkalpošanas sistēma. To pašu efektu var novērot, kad ir ļoti liels pieprasījums, kas rada pasūtījumu rindu.
Noliktavas izmaksas funkcija
Noliktavas izmaksas ir pieņemtās stratēģijas efektivitātes rādītājs, kas ietver sekojošas izmaksas:
2) transporta izdevumi un pasūtījuma izmaksas,
3) soda izmaksas.
Ierobežojumi
Ierobežojumi noliktavas uzskaites vadības uzdevumos var būt dažāda rakstura. Ir sekojoši ierobežojuma veidi:
-	pēc noliktavas uzskaites maksimālā apjoma,
-	pēc vidējās cenas,
-	pēc piegādes skaita dotajā laika intervālā,
-	pēc piegādes maksimālā apjoma vai pēc šā apjoma dalāmības ar pieņemtu minimālo lielumu,
-	pēc pieprasījumu daļas ( bez aizkavēšanas).
Krājumu vadības stratēģija
Krājumu vadības stratēģija, t.i. pasūtījuma laika un apjoma noteikšanas likumu struktūra (pielikumos parasti skaitās kā zināmu), un uzdevums parasti reducējas uz dažādu konstantu (stratēģijas parametru) noteikšanas uzdevumu. Periodisku stratēģiju gadījumā pasūtījumu dara katrā periodā T, kritisko līmeņu stratēģiju gadījumā — kad ir krājuma samazināšana līdz līmenim s un zemāk. Otrā atšķirība starp stratēģijām ir pasūtījuma apjoma noteikšanas likums: patstāvīga partija ar apjomu g vai partija, kura papildina esošo krājumu līdz kritiskajam līmenim S. Minētie likumi attiecas uz stacionārām situācijām un var laicīgi tikt koriģētas uz nestacionārām (piemēram, pirms pirmssvētku tirdzniecības maksimuma).
Soģi
Soģi (ivritā: shoftim שופטים), seno izraēļu reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp Kanaānas iekarošanu un Izraēlas karalistes izveidošanu, kuru darbība apraktīta Bībeles Soģu grāmatā. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī divpadsmit cilšu vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.
Soģi
Papildus, Pirmajā Samuēla grāmatā pieminēts, ka arī priesteris Ēlis un pravietis Samuēls bija soģi. Samuēls bija pēdējais soģis un iesvētīja pirmos Izraēlas karalistes ķēniņus Saulu un Dāvidu.
Cīņas sports 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grieķu-romiešu cīņa līdz 74 kg vīriešiem
2008. gada vasaras olimpisko spēļu grieķu - romiešu cīņas sacīkstēs vīriešiem svara kategroijā līdz 74 kilogramiem uzvaru izcīnija Gruzijas sportists Manučars Kvirkelija. Sacīkstes tika aizvadītas 13. augustā.
Pacific Racing
Pacific Racing bija Formula 1 komanda no Lielbritānijas. Komanda piedalījās F1 sacīkstēs no 1994. līdz 1995. gadam, kopā 33 sacensībās.
Pirmā sezona (1994)
Uzvarot daudzās mazo formulu sacīkstēs,. gadā Pacific debitēja F1 sacīkstēs. Debija gan bija paredzēta gadu agrāk. Komandai trūka finansējuma, tāpēc piloti Pols Belmondo un Bertrāns Gašo reti, kad kvalificējās. Tad, kad tas notika, viņi izstājās.
Otrā sezona un bankrots (1995)
. gadā komanda nomainīja Ilmor motorus pret Ford. Šajā gadā piloti, atšķirībā no iepriekšējās sezonas, spēja arī finišēt. Tas gan neglāba komandu no finansiālām grūtībām, tāpēc pēc sezonas tā piedzīvoja bankrotu. Labākais rezultāts bija astotā vieta, kuru sasniedza Gašo un Montermīni.
Čikāgas skola (socioloģija)
Čikāgas skola socioloģijā un vēlāk arī kriminoloģijā apzīmē pētījumus ko izdarījuši Čikāgas Universitātes un citu Čikāgas augstkolu pārstāvji, sākot no divdesmitā gadsimta divdesmitajiem gadiem, un tajos izteiktās teorijas. Čikāgas skolas pārstāvji specializējās urbānajā socioloģijā un veica savus pētījumus apvienojot teoriju ar etnogrāfisku izpēti Čikāgas tuvumā. Čikāgas skolas pārstāvji iztēlojās pilsētas kā lielas kopienas, kas sastāv no vairākām mazām grupām, kurām būtu jāsadarbojas, lai kopiena attīstītos.
Botina komēta
Komēta tika novērota 1975. un 1986. gadā perihēliju laikā. 1997. gada 17. aprīlī, kad komētai atkal vajadzēja būt perihēlijā, tā vairs netika novērota. 2007. gada beigās komētas meklēšanā iesaistījās 10 lielākie uz zemes esošie teleskopi kā arī Spicera kosmiskais teleskops, tomēr komēta netika atrasta, lai gan pēdējo novērojumu laikā tika lēsts, ka komētas kodols ir apmēram 1,6 km diametrā. Pagaidām tiek uzskatīts, ka komēta ir sadalījusies gabalos, pēdējoreiz pietuvojoties Saulei.
Komēta ir pazīstama ar to, ka to bija paredzēts pārlidot Deep Impact kosmiskajam aparātam EPOXI misijas laikā. Tā kā komētu paredzētajā laikā vairs nevarēja novērot, Deep Impact tās vietā apmeklēs Hartleja 2 komētu.
Vecpils pagasts
Vecpils pagasts ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Dunalkas, Durbes, Aizputes, Kalvenes un Bunkas pagastiem.
Upes
Upes pagasta teritorijā ir Lāņupe un Dubļupe.
Ezeri
Ūdenstilpe — Tīpors.
Vēsture
Mūsdienu Vecpils pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dižilmājas muiža (Gut Groß-Ilmajen, Dižilmāja), Dižlāņu muiža (Gut Groß-Lahnen, Vecpils), Dižstroķu muiža (Gut Groß-Strohken, Dižstroķi), Mazilmājas muiža (Gut Klein-Ilmajen, Mazilmāja), Mazlāņu muiža (Gut Klein-Lahnen, Mazlāņi), Vecpils muiža (Gut Altenburg).
Vecpils pagasts izveidots ap 1890. gadu, kad apvienoti Vecpils, Lāņu, Stroķu, Lekšu un Ilmājas muižu pagasti. 1935. gadā pagasta platība bija 97,3 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Vecpils un Stroķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vecpils ciemam pievienoja Stroķu ciemu. 1958. gadā Vecpils ciemam pievienoja daļu Aizputes ciema, bet daļu Vecpils ciema iekļāva Aizputes ciemā. 1968. gadā daļu pagasta teritorijas pievienoja Kalvenes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vecpils pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Durbes novadā. 2021. gadā Durbes novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vecpils (Dižlāņi) (pagasta centrs), Mazlāņi, Mazstroķi, Dižstroķi, Lekši, Dižilmāja, Mazilmāja.
Deniss Kuļašs
Deniss Kuļašs (dzimis 1983. gada 31. martā) ir krievu hokejists, aizsargs, Krievijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) Kuļašs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ufas "Salavat Julajev" rindās.
Spēlētāja karjera
Nespējot iekļūt Omskas "Avangard" pamatsastāvā, savu profesionālo karjeru Kuļašs uzsāka Maskavas "CSKA" rindās, klubā spēlējot no 2003. līdz 2005. gadam. Denisa spēle tika ievērota arī Ziemeļamerikā, kā rezultātā 2003. gada NHL draftā viņu izvēlējās Nešvilas "Predators" vienība. No 2005. līdz 2007. gadam Kuļašs spēlēja Maskavas "Dinamo" sastāvā, taču tad atgriezās "CSKA" rindās. 2010. gada janvārī Kuļašs tika aizmainīts uz savu dzimto Omskas "Avangard" vienību.
2011.—12. un 2012.—13. gada sezonas Kuļašs aizvadīja Kazaņas "Ak Bars" sastāvā, taču tad atgriezās "Avangard", kļūstot arī par tās kapteini. "Avangard" sastāvā spēlēja līdz pat 2015.—16. gada sezonas noslēgumam. 2016. gada maijā noslēdza divu gadu līgumu ar Ufas "Salavat Julajev".
2011. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles ietvaros Kuļašs izdarīja 177,58 kilometrus stundā ātru metienu, tādējādi uzstādot jaunu pasaules rekordu.
Nikolajs Kabanovs
Nikolajs Kabanovs (ru; dzimis Rīgā) ir Latvijas krievu izcelsmes žurnālists un politiķis, bijis vairāku Saeimas sasaukumu deputāts, pārstāv partiju "Saskaņa".
Biogrāfija
Nav ieguvis augstāko izglītību.
Atmodas laikā (1989—1991) darbojies Latvijas Tautas frontes laikraksta "Atmoda" krievu redakcijā, vēlāk laikrakstos Балтийское время, СМ-Сегодня (1992—1996, ziņu nodaļas vadītājs), 7 пятниц (1996—1999, bijis arī galvenā redaktora pienākumu izpildītājs), Вести Сегодня (1999—2002, publikāciju nodaļas vadītājs). Laikrakstā Вести Сегодня turpinājis publicēties arī pēc tam, kad sācis darboties politikā.
Politiskā darbība
2002. gadā ievēlēts 8. Saeimā no apvienības PCTVL saraksta. 2003. gada pavasarī kļuva par mēnešraksta Социалист Латвии redaktoru un PCTVL Saeimas frakcijas sekretāru. Kopš 2003. gada rudens bija jaunizveidotās partijas BITE politiskais sekretārs, PCTVL Koordinācijas padomes loceklis (līdz BITE likvidācijai un PCTVL pārstrukturēšanai 2007. gadā). 2006. gadā N. Kabanovs tika izslēgts no Saeimas Ārlietu komisijas par nacionālā naida kurināšanu: dalību filmas Нацизм по-прибалтийски ("Baltijas nacisms") uzņemšanā un publiskošanā. Tai pašā gadā ievēlēts 9. Saeimā no PCTVL.
2008. gadā pārgāja uz partiju "Jaunais Centrs" un pievienojās apvienības "Saskaņas Centrs" Saeimas frakcijai. 2009. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2010. gadā ievēlēts 10. Saeimā no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, tāpat vēlētāju atbalstu saņēma arī ārkārtas vēlēšanās 2011. gadā, kad tika ievēlēts 11. Saeimā. 12. Saeimas vēlēšanās nekandidēja uz vietu parlamentā.
Biedrības "Demokrātisko vērtību un integrācijas neatkarīgā asociācija" valdes loceklis.
2018. gada rudenī ievēlēts 13. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gada rudenī, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.
Skandāli
2012. gada 25. septembrī vairāki deputāti un žurnālisti izteica aizdomas, ka Kabanovs Saeimas Valstiskās audzināšanas apakškomisijas sēdē varētu būt ieradies alkohola reibumā. Kabanovs apgalvojumus noliedza un viņus apsūdzēja apmelošanā. Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija Kabanovam par iespējamo atrašanos alkohola reibumā darba laikā izteica rakstisku brīdinājumu.
Molmasa
Molmasa (apzīmē ar M \) ir vielas masa, kuras daudzums ir viens mols. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar molekulas masas un Avogadro skaitļa reizinājumu.
Molmasa vienkāršā veidā ir saistīta ar viena elementārobjekta masu. Ja viena elementārobjekta relatīvā molekulmasa ir Mr, tad šī objekta masa ir Mru. Atommasas vienība u ir 1/12 no atoma 12C masas, ko apzīmē ar mc:u = mc/12. Ievietojot to izteiksmē Mru viena elementārobjekta masa ir MrMc/12. Vienam molam elementārobjektu summārā masa ir (NA - Avogadro skaitlis) reizes lielāka: M = Mr(6,02*1023mc/12). Bet saskaņā ar mola definīciju 6,02 * 1023 atomu 12C summārā masa ir 12 grami: 6,02 * 1023 mc = 12 g. Ievietojot to iepriekšējā izteiksmē, dabūjam M=Mr g/mol.
Harolds Lasvels
Harolds Lasvels (1902. gada 13. februāris — 1978. gada 18. decembris) bija amerikāņu politologs un komunikāciju teorētiķis, Čikāgas skolas pārstāvis. Viņa teorijas apvienoja biheiviorisma un freidisma elementus, padarot viņu par vienu no pirmajiem politologiem, kas izmantoja psiholoģijas teorijas politikas pētīšanā. Viņš uzskatīja, ka demokrātija vienmēr rada konfliktus, kurus var novērst ar propagandas palīdzību un ka vidusmēra cilvēks ne vienmēr rīkojas savās interesēs tāpēc elitei vajadzētu pielietot propoganu, lai panāktu, ka neinformētās masas rīkojas savās labākajās interesēs. Viņš arī uzskatīja, ka efektīvai propagandai nepieciešams veikt ilgtermiņa kampaņas lēnām iemācot sabiedrībai saistīt noteiktus simbolus ar noteiktām emocijām, ja šāda stratēģija ir veiksmīga tiek izveidoti spēcīgi simboli, kas var tikt izmantoti dažādos nolūkos. Šāda veida simbols ir, piemēram, valsts karogs - tas izraisa indivīdā noteiktas emocijas, kas radušās ilgstošā laika periodā, nevis kāda viena iepriekšēja gadījuma rezultātā un to var izmatot dažādās tālākās kampaņās, lai parādītu, ka to mērķis ir patriotisks.
Kārols I Anžū
Kārols I Roberts (,, , ; dzimis 1288. gadā, miris ) bija pirmais Anžū dinastijas Ungārijas un Horvātijas karalis no 1308. līdz 1342. gadam.
Vectēvs, Neapoles karalis Kārlis II atsūtīja Kārolu I uz Ungāriju 1300. gadā, kad uz troni bija vairāki pretendenti, bet dažādās valsts daļās faktiski valdīja vietējie oligarhi. Neskaidrās situācijas dēļ karalis tika kronēts trīs reizes. Kārolam tomēr izdevās konsolidēt varu valstī un viņš kļuva par vienu no veiksmīgākajiem karaļiem Ungārijas vēsturē. Veica valsts pārvaldes reformas. Noorganizēja augstvērtīgu zelta monētu kalšanu. Ārpolitikā kopā ar Bohēmiju un Poliju veiksmīgi darbojās pret Hābsburgu interesēm.
Bizoni
Bizoni, bizonu ģints (Bison) ir viena no dobradžu dzimtas (Bovidae) ģintīm, kas pieder pie vēršu apakšdzimtas (Bovinae). Bizonu ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas: Amerikas bizons un sumbrs. Abas sugas gandrīz tika iznīcinātas 19. un 20. gadsimta mijā, bet savlaicīgie aizsardzības pasākumi ir nesuši rezultātus, un abas sugas ir atjaunojušās.
Izskats un īpašības
Abas bizonu sugas ir lielākie sauszemes dzīvnieki savos izplatības areālos Ziemeļamerikā un Eiropā. Lai arī ārēji abas sugas izskatās ļoti līdzīgas, tām ir vairākas būtiskas atšķirības. Amerikas bizonam ir 15 ribu pāri, bet sumbram 14. Amerikas bizonam ir 4 jostas skriemeļi, bet sumbram ir 5. Salīdzinot ķermeņa proporcijas, sumbram ir garākas kājas nekā bizonam. Amerikas bizons vairāk barojas ar zāli un mazāk ar koku lapām. Līdz ar to tā galva vienmēr ir uz leju, bet sumbram vairāk uz augšu. Amerikas bizona kažoks ir mataināks, bet aste plikāka. Sumbra ragi ir vērsti izteiktāk uz priekšu nekā Amerikas bizonam, un tie ir labāk piemēroti cīņai. Amerikas bizonu ir vieglāk pieradināt nekā sumbru.
Uzvedība un barība
Bizoni veido lielas grupas, kas barības meklējumos nepārtraukti pārvietojas. Jaunie buļļi, kuriem nav savu govju, uzturas pa vienam vai veido nelielus vecpuišu barus.
Bizoniem ir raksturīga vārtīšanās uz zemes — gan uz sausas zemes, gan mitras. Tie parasti vārtās, līdz āda pilnībā ir segta ar dubļiem. Šo ieradumu skaidro ar aizsardzību pret kukaiņu kodumiem, ar vēlmi ātrāk atbrīvoties no matojuma, kas pavasarī mainās, ar rotaļāšanos, ar sociālo komunikāciju un tēviņu riesta ieradumiem. Bizoni ir samērā neparedzami dzīvnieki. Tie var izskatīties mierīgi, pat flegmatiski un slinki, bet tad pēkšņi uzbrukt bez brīdinājuma. Tie var skriet ļoti ātri, sasniedzot ātrumu 55 km/h, turklāt bizoni auļos var skriet ilgu laiku. Cīņai bizoni izmanto ne tikai ragus, kas ir abiem dzimumiem, bet arī smago galvu. Trieciens ar galvu var būt ļoti spēcīgs, īpaši, ja bizons ir ieskrējies ar 55 km/h. Amerikā tos uzskata par bīstamākiem dzīvniekiem nekā grizli lāčus.
Bizoni pamatā barojas ar zāli. Tie barojas arī ar zemu krūmu zariem un lapām.
USA-224
USA-224, zināms arī kā NRO L-49, ir ASV izlūkpavadonis. Tas tika palaists Nacionālais izlūkošanas birojs vajadzībām.
Pavadonis tika palaists 21:10:30 UTC ar nesējraķeti Delta IV Heavy no Vandenberga Gaisa spēku bāzes. Šis bija pirmais Delta IV Heavy lidojums no Kalifornijas un lielākā raķete, kas startējusi no rietumkrasta.
Lai gan kosmiskā aparāta parametri un misijas detaļas oficiāli netiek izpaustas, neatkarīgi eksperti uzskata, ka NRO L-49 ir optoelektroniskās izlūkošanas KH-11 sērijas pavadonis. KH-11 pēc izmēriem un formas ir salīdzināms ar Habla kosmisko teleskopu. Domājams, ka USA-224 nomainīja resursus gandrīz iztērējušo USA-161, kurš tika palaists 2001. gadā.
Austrālāzija
Austrālāzija ir termins, ko dažkārt izmanto, lai apzīmētu Okeānijas reģionu, kas iekļauj Austrāliju, Jaunzēlandi, Jaungvineju un tuvākās salas Klusajā un Indijas okeānā (Ašmora un Kartjē Salas, Austrumtimora, Ziemsvētku Sala, Kokosu (Kīlinga) Salas, Norfolka). Terminu ieviesa Šarls de Bross (Charles de Brosses) 1756.g. publicētajā darbā Histoire des navigations aux terres australes. Nosaukums ir atvasināts no latīņu valodas un nozīmē "dienvidos no Āzijas".
Politiskā ģeogrāfija
Ģeopolitiski terminu "Austrālāzija" visbiežāk lieto, lai kopīgi apzīmētu Austrāliju un Jaunzēlandi, dažkārt iekļaujot arī Papua-Jaungvineju. Pastāv daudzas organizācijas, kuru nosaukumā iekļauts "(Karaliskā) Austrālāzijas biedrība" un kas attiecināmas uz Austrāliju un Jaunzēlandi.
Agrākos laikos nosaukumu "Austrālāzija" lietoja apvienotajām Austrālijas un Jaunzēlandes sporta komandām, piemēram, tenisa komanda starp 1905. un 1913.g. (Deivisa kausa ieguvēja 1907., 1908., 1909. un 1911.g.) un olimpiskā komanda 1908. un 1912.g. vasaras Olimpiādēs.
Ekoloģiskā ģeogrāfija
No ekoloģiskā viedokļa Austrālāzija ir atsevišķs ekoreģions ar kopēju evolūcijas vēsturi, floras un faunas īpatnībām. Šādā kontekstā Austrālāzijā iekļaujama Austrālija, Jaungvineja un tuvākās Indonēzijas salas no Lombokas līdz Sulavesi. Jaunzēlande šajā ziņā veido atsevišķu ekoreģionu.