cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Didzis Šmits
Politiskā darbība
2006. gadā, pirms 9. Saeimas vēlēšanām, iestājies partijā "Jaunais laiks", kļūstot arī par partijas Saeimas frakcijas konsultantu un preses sekretāru. 2009. gadā D. Šmits bija partijas "Jaunlatvija" dibinātāju skaitā, ievēlēts par partijas vadītāju un kandidēja Rīgas domes vēlēšanās, taču saraksts vēlētāju atbalstu neguva. 2010. gadā D. Šmits piedalās partiju apvienības "Par labu Latviju" dibināšanā, pārstāvot tajā partiju "Jaunlatvija", taču partijas kopsapulce vēlāk dalības ieceri noraidīja.
2018. gadā D. Šmits iestājās partijā KPV LV, no tās saraksta tika ievēlēts 13. Saeimā. Veidojot Krišjāņa Kariņa valdību, D. Šmitam tajā bija paredzēts ekonomikas ministra portfelis, taču neilgi pirms balsojuma par valdības apstiprināšanu viņš no piedāvājuma atteicās. 2019. gada Valsts prezidenta vēlēšanās viņš kandidēja uz Valsts prezidenta amatu, piekāpjoties Egilam Levitam. Vēlāk izstājies no KPV LV Saeimas frakcijas un partijas. 2021. gada maijā, kad KPV LV Saeimas frakciju bija pametuši virkne deputātu, tika paziņots, ka D. Šmits atgriezīsies frakcijas sastāvā, lai gan viņš nepiedalījās Saeimas sēdēs kopš Covid-19 pandēmijas laikā ieviestā Saeimas attālinātā darba sākuma.
2022. gada sākumā kļuvis par Latvijas Zaļās partijas biedru un sadarbojās ar Zaļo un Zemnieku savienības Saeimas frakciju. 2022. gada rudenī notikušajās Saeimas vēlēšanās ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Apvienotais saraksts". Decembrī apstiprināts par zemkopības ministru Krišjāņa Kariņa valdībā.
Personīgā dzīve
D. Šmita māsa ir māksliniece Gita Šmite, precējusies ar reklāmas un sabiedrisko attiecību speciālistu Ēriku Stendzenieku.
Vilis Vītols
Vilis Vītols var būt:
Albans Lafons
Albans Marks Lafons (fr, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Lafons pārstāv Ligue 1 komandu Nantes un ir arī komandas kapteinis.
Iepriekš spēlējis Francijas komandā Toulouse un Itālijas komandā Fiorentina.
Pārstāvējis vairākas Francijas jauniešu izlases.
Sedriks Bakambu
Sedriks Bakambu (fr, dzimis ) ir Kongo Demokrātiskās Republikas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kongo DR futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Bakambu pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Galatasaray".
Savu karjeru sācis Francijas komandā Sochaux, kur piecu sezonu laikā nospēlējis 107 mačus un guvis 21 vārtus. 2014.—2015. gada sezonu aizvadījis Turcijas Superlīgas komandā Bursaspor. Vēlāk noslēdzis piecu gadu līgumu ar La Liga komandu Villarreal, kur viņš kopumā nospēlēja trīs gadus. 2018. gadā pievienojies Ķīnas komandai Beijing Guoan. 2022. gada janvārī atgriezies Francijā un pievienojies Marseļas "Olympique".
Pārstāvējis dažādu vecumu Francijas jauniešu izlases, tomēr 2015. gadā debitējis Kongo DR futbola izlases sastāvā. Piedalījies 2017. un 2019. gada Āfrikas Nāciju kausā.
Sasniegumi
Beijing Guoan
Individuālie sasniegumi
Ļevs Kameņevs
Ļevs Kameņevs (ru; dzimis, miris ) bija krievu/ebreju izcelsmes padomju politiķis.
Dzīvesgājums
Partijas iekšienē kopā ar Zinovjevu balsoja pret sacelšanos pret Krievijas Pagaidu valdību. Neskatoties uz to, tika ievēlēts pirmajā boļševiku Politbirojā, bet pēc Oktobra revolūcijas uzvaras īsu brīdi bija Krievijas valdības (Viskrievijas CIK) vadītājs. 1919. gadā kļuva par partijas Maskavas organizācijas līderi. Kad 1922. gadā Ļeņins vairs nespēja pildīt partijas līdera lomu, kopā ar Staļinu un Zinovjevu izveidoja triumvirātu pret ietekmīgo Trocki.
Vēlāk tomēr kopā ar Trocki un Zinovjevu nostājās opozīcijā Staļinam, bet tika atbīdīts no varas. 1936. gadā kopā ar Zinovjevu tiesāts paraugprāvā - Pirmajā Maskavas procesā, un sodīts ar nāvi.
Kagaiņu grāvis
Kagaiņu grāvis ir Gaujas (Mierupītes) labā krasta pieteka Cēsu novadā. Ietek Gaujā lejpus Klebēķīša ezera.
Foļvaroka
Foļvaroka var būt:
Krustpils rajons
Krustpils rajons bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1962. gadam. Tas atradās Latgalē Daugavas labajā pusē un robežojās ar Pļaviņu, Madonas, Preiļu un Līvānu un Jēkabpils rajoniem.
Izveide
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Jēkabpils apriņķis tika sadalīts Jaunjelgavas, Jēkabpils, Aknīstes, Neretas, Pļaviņu un Krustpils rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Krustpils rajons ietilpa Daugavpils apgabalā.
Likvidācija
1962. gada 17.aprīlī ar Latvijas PSR Augstākās padomes Prezidija dekrētu Nr.17 "Par Latvijas PSR Jēkabpils un Krustpils rajonu apvienošanu" Krustpils rajons tika likvidēts. Apvienotais rajons tika nosaukts par Jēkabpils rajonu, jo 1960. gadu sākumā valstī valdīja antireliģiska kampaņa, kas nepieļāva, ka jaunizveidotā rajona nosaukumā būtu vārds Krustpils, kas saistīts ar reliģiju un baznīcu.
Krustpils rajons kā administratīvi teritoriālā iedalījuma vienība pastāvēja vairāk ka 12 gadus. Krustpils pilsēta bija rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs. Krustpils rajonam bija savs laikraksts "Dzirkstele".
Nikolajs Vatutins
Nikolajs Vatutins (ru; dzimis, miris ) bija krievu izcelsmes PSRS ģenerālis, fronšu pavēlnieks Otrā pasaules kara laikā.
Dzīvesstāsts
Dzimis zemnieku ģimenē. 1920. gadā iesaukts Sarkanajā armijā. Piedalījās kaujās pret Mahno armiju. No 1926. gada studēja Frunzes Kara akadēmijā un Krievijas Ģenerālštāba akadēmijā. 1938. gadā tika iecelts par Kijivas kara apgabala štāba priekšnieku.
1940. gadā piedalījās Besarābijas (mūsdienās Moldova) okupācijā. Pēc Vācijas iebrukuma PSRS no 1941. gada 30. jūnija līdz 1942. gada maijam bija Ziemeļrietumu frontes štāba priekšnieks un plānoja Ļeņingradas aizstāvēšanas operācijas. No 1942. gada 14. jūlija līdz 1942. gada 22. oktobrim bija Voroņežas frontes komandieris. 1942. gada oktobra līdz 1943. gada 28. martam bija Dienvidrietumu frontes komandieris un viens no Staļingradas kaujas padomju puses komandieriem. No 1943. gada marta līdz 1943. gada oktobrim atkal komandēja Voroņežas fronti. Šajā laikā bija viens no komandieriem Kurskas kaujā. Pēc tam komandēja 1. Ukrainas fronti, kuras karaspēks 6. novembrī ieņēma Kijivu.
1944. gada 29. februārī Vatutins tika ievainots Ukrainas nemiernieku armijas uzbrukumā frontes aizmugurē Ukrainas rietumos (mūsdienu Ostrohas rajonā). Ievainojuma rezultātā mira hospitālī Kijivā. Apglabāts parkā Kijivas centrā. 2015. gadā Vatutina meita lūdza Krievijas varas iestādes palīdzēt pārnest Vatutina pīšļus uz Krievijas militāro kapsētu Mitiščos.
Nikola Vlašičs
Karjera
Savu karjeru Vlašičs sāka Horvātijas Pirmās līgas komandā HNK Hajduk Split. Savu debiju Vlašičs piedzīvoja UEFA Eiropas līgas kvalifikācijas spēlē pret Īrijas komandu Dundalk. Vlašičs tajā spēlē guva vārtus un kļuva par jaunāko futbolistu, kas ir guvis vārtus starptautiskās sacensībās. 2017. gadā viņš pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai Everton F.C. 2018. gadā uz īre tiesībām pievienojās Maskavas CSKA.
Horvātijas futbola izlases sastāvā debitēja spēlē pret Meksiku.
Sasniegumi
Horvātijas izlase
Vārnu ielas republika
"Vārnu ielas republika" ir 1970. gada Latvijas PSR bērnu piedzīvojumu filma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Jāņa Grīziņa tāda paša nosaukuma 1928. gada stāsta (izdots 1957. gadā) motīviem.
Hakeri (filma)
"Hakeri" (en) ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Īens Softlijs. Galvenās lomas atveido Andželīna Džolija, Džonijs Lī Millers, Fišers Stīvenss un Loreina Brako. Filmas pirmizrāde notika ASV.
Vārnu ielas republika
Sižets
Filmas darbība notiek Rīgas nomalē, Grīziņkalnā, vienā no strādnieku rajoniem, uzreiz pēc 1905. gada revolūcijas. Vārnu ielas bērni, kuru tēvi strādā tuvējās fabrikās un rūpnīcās, stājas pretī "Tuliāna impērijai" — puišeļu grupai, tirgoņu bērniem no blakus esošās Lauku ielas.
Hakeri (filma)
Filmas galvenie varoņi, piecu vidusskolas vecuma hakeru grupa, iesaistās naudas izspiešanas sazvērestībā.
Vārnu ielas republika
Lomās
Epizodēs: Ēvalds Valters, Oļģerts Šalkonis, Pēteris Cepurnieks, Ērika Ferda, Maiga Mainiece, Māra Zemdega, Artūrs Kalējs, Žanis Priekulis, Haralds Topsis, Jānis Zenne
Kāmenca
Kāmenca ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Baucenes apriņķī pie Švarce Elsteres upes.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1225. gadā. 1319. gadā ieguva pilsētas tiesības. Viduslaikos ietilpa Lužicas līgā. Līdz 1635. gadam - Bohēmijas, vēlāk - Saksijas sastāvā. VDR laikos pie pilsētas bija kara aviācijas bāze.
Cilvēki
Kāmenca ir mākslinieka Georga Bāzelica (Georg Baselitz, 1938) un rakstnieka Gotholda Efraima Lesinga (Gotthold Ephraim Lessing, 1729-1787) dzimtā pilsēta.
Boatengs
Boatengs var būt:
Roberts Slotiņš
Roberts Slotiņš (dzimis ) ir latviešu distanču slēpotājs un biatlonists.
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi
Šajā lapa uzskaitīti 2004. gada Eiropas čempionāta futbolā oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi. Sastāvi ar 23 futbolistiem (no kuriem 3 ir vārtsargi) tika iesniegti līdz 2004. gada 2. jūnijam. Dzimšanas dati korekti uz 12. jūniju — dienu, kad sākas čempionāts.
Roberts Slotiņš
Izglītība
Pabeidzis Mazsalacas vidusskolas 9 klases (2007. gadā). 2010. gadā absolvējis skolu Amattiopisto Lappia Somijā kā celtnieks. Tāpat arī beidzis Amattiopisto Lappia skolu 2012. gadā kā pavārs. Strādājis par celtnieku un tulku.
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi
Treneris: Oto Rehāgels
Roberts Slotiņš
Karjera
Slotiņš ir piedalījies divos Pasaules čempionātos (2011, 2013). 2011. gadā Oslo izcīnīja 90. vietu sprintā, 2013. gadā Valdifjemmē gan 15 km brīvā stila slēpojumā, gan 2×15 km skiatlonā nefinišēja. 2011. gadā uzvarēja "Apkārt Alaukstam" tautas slēpojuma klasē.
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi
Treneris: Georgijs Jarcevs
Treneris: Luišs Felipe Skolari
Treneris: Injaki Saess
Šeduvas katoļu baznīca
<mapframe text="Šeduvas katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q12679608" } Šeduvas svētā Krusta atrašanas baznīca (lt) ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas pilsētā Šeduvā. Reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 1573).
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi
Treneris: Svens Jērans Ēriksons
Šeduvas katoļu baznīca
Pirmā Šeduvas koka baznīca un draudze zināma no 1512. gada. 1542. gadā uzcēla otro baznīcu un nodibināja draudzes skolu. Žemaitijas stārasts Jeronīms Valavičs (Jeronimas Valavičius/Hieronim Wołłowicz) no 1640. līdz 1649. gadam uzbūvēja pašreizējo mūra baznīcu. 1649. gadā to iesvētīja Žemaitijas bīskaps Jurģis Tiškevičs (Jurgis Tiškevičius/Jerzy Tyszkiewicz). No 1705. līdz 1769. gadā Šeduvā darbojās jezuītu misija. Baznīca degusi 1678. un 1799. gadā. 1804. gadā tā atjaunota. 1905. gadā rekonstruēta. Baznīca cieta Otrā pasaules kara laikā. No 1956. līdz 1962. gadam Šeduvā dzīvoja Lietuvas arhibīskaps, svētīgais Teofils Matuļonis (Teofilius Matulionis, 1873 – 1962).
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi
Treneris: Žaks Santini
Treneris: Jakobs Kūns
Treneris: Plamens Markovs
Treneris: Mortens Olsens
Treneri: Lāšs Lāgerbeks un Tomijs Sēderbergs
Treneris: Karels Brikners
Treneris: Aleksandrs Starkovs
Treneris: Diks Advokāts
Treneris: Rūdijs Fellers
Vella kalpi
"Vella kalpi" ir 1970. gada Latvijas PSR vēsturiska piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Aleksandrs Leimanis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Rutku Tēva romāna "Trīs vella kalpi" motīviem.
1972. gadā filmai iznāca turpinājums "Vella kalpi Vella dzirnavās".
Sižets
Latvija. 17. gadsimts, Zviedru-poļu karš. Trīs drosmīgi pilsētnieki aizstāv Rīgu, ko ielenkusi zviedru armija, ģenerāļa Svensona vadībā. Vella kalpi neļauj rātskungiem ("pilsētas tēviem") pret labu atlīdzību atdot savu pilsētu un tās atslēgu ienaidniekam.
Lomās
''' Epizodēs: Gunārs Placēns, Arnolds Kalniņš, Otomārs Kūns, Oskars Ziemeļnieks, Kārlis Spuris, Edgars Sirmais, Pauls Melducis, Zigurds Zviedris, Zelma Virse, Alita Alkne, Andris Vītiņš, T. Bojāre, Pēteris Cepurnieks, Harijs Avens, Anta Klints, Mārtiņš Vērdiņš (juniors), Aija Baumane, Vera Selga, Maruta Feldmane, Oļģerts Šalkonis, Jānis Zenne, Aivars Leimanis.
Vēsturiskās analoģijas
1605. gadā Zviedrijas karaspēks ģenerāļa Mansfelda vadībā izcēlās krastā Daugavgrīvā un gatavojās Rīgas aplenkšanai. Tomēr apvienotais Polijas-Lietuvas kopvalsts un Kurzemes un Zemgales hercogistes karaspēks Lietuvas dižkunigaitijas karavadoņa Hodkeviča vadībā Salaspils kaujā sakāva Zviedrijas karaļa Kārļa IX vadīto karaspēku un Rīga palika neieņemta.
1621. gada augustā zviedru karaspēks karaļa Gustava II Ādolfa vadībā no jauna aplenca Rīgu. Zviedru karaspēka vienības komandēja arī pulkveži Gustavs Horns un Johans Baners. Rīgas birģermeistars un Polijas karaļa Sigismunda III ieceltais burggrāfs Nikolajs Eke ar savu znotu Tomu Ramu vadīja Rīgas pilsētas aizsardzību, kurā aktīvi piedalījās arī melngalvji. Bet pēc Rīgas krišanas Ekem kā vecākajam birģermeistaram 1621. gada 25. septembrī bija pienākums pasniegt Zviedrijas karalim Gustavam Ādolfam Rīgas pilsētas atslēgas, kuras, apstiprinot pilsētas privilēģijas, karalis atdeva atpakaļ N. Ekem. Pētera baznīcas virsmācītājs Hermanis Samsons teica apsveikšanas sprediķi Zviedrijas karalim Gustavam II Ādolfam, kurš 1622. gadā iecēla Hermani Samsonu par Vidzemes superintendentu. 1626. gadā viņš izdeva "Deviņus izmeklētus un labi pamatotus raganu sprediķus" (Neun auserlesene und wohlgegründete Hexenpredigten). Par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru kļuva feldmaršals Jakobs Delagardijs. Lietuvas dižkunigaitijas hetmanis Kristaps Radvils apturēja zviedru karaspēka uzbrukumu Vidzemē un Zemgalē, 1622. gada augustā tika noslēgts Jelgavas pamiers.
Džamāls Hāšogdži
Džamāls Ahmeds Hāšogdži (ar; dzimis, miris ) bija Saūda Arābijas žurnālists, disidents un rakstnieks.
Bija Saūda Arābijas laikraksta Al Watan galvenais redaktors, bija Saūda Arābijas amatpersonu un diplomātu mediju padomnieks. Pameta valsti 2017. gada septembrī, vēlāk sācis rakstīt presē rakstus, kurā kritizējis Saūda Arābijas vadību. 2018. gada 2. oktobrī iegāja Saūda Arābijas konsulātā Stambulā, Turcijā, taču no ēkas neizgāja. 15. oktobrī sāka parādīties paziņojumi, ka Hāšogdži konsulāta telpās tika nogalināts. Sākotnēji Saūda Arābija šo faktu noliedza, apgalvojot, ka Hāšogdži no ēkas esot izgājis dzīvs, taču 20. oktobrī nogalināšanas faktu atzina. 16. novembrī The Washington Post un citi plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka CIP noskaidroja, ka Hāšogdži slepkavību pasūtījis Saūda Arābijas kroņprincis Mohamads bin Salmans, kuru arī kritizēja Hāšogdži.
Atlantiksitija
Atlantiksitija (en) ir pilsēta Ņūdžersijas štatā, ASV. Pilsēta atrodas valsts ziemeļaustrumos Absekonas salā pie Atlantijas okeāna. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem Atlantiksitijā dzīvo apmēram 39,5 tūkstoši cilvēku. Pilsēta atrodas 97 km uz dienvidaustrumiem no Filadelfijas un 201 km uz dienvidiem no Ņujorkas.
Fiat Chrysler Automobiles
Fiat Chrysler Automobiles, saīsināti FCA bija Nīderlandē reģistrēts automašīnu ražotājs. Grupa dibināta 2014. gadā, kad Itālijas Fiat S.p.A. iegādājās ASV uzņēmumu Chrysler. FCA galvenais birojs bija Londonā, Apvienotajā Karalistē.
Uzņēmuma akcijas tika kotētas Ņujorkas fondu biržā un Itālijas Fondu biržā. Agneli ģimenes kontrolētajai Itālijas investoru grupai Exor S.p.A piederēja 44,31 % FCA akciju un 29,19 % ražotņu.
FCA bija pasaulē septītais lielākais autobūves uzņēmums. Tas darbojās četros pasaules reģionos. Grupa darbojās no divām galvenajām nodaļām: FCA Italy (agrākais nosaukums Fiat Group Automobiles) un FCA US (agrākais nosaukums Chrysler LLC). FCA grupai bija automobiļu markas: Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Fiat Professional, Jeep, Lancia, Ram Trucks, Abarth, Mopar, SRT, Ferrari, Maserati, Comau, Magneti Marelli, Teksid.
2019. gada sākumā Fiat Chrysler Automobiles Francijas koncernam Renault piedāvāja apvienoties, un panāca pagaidu vienošanos ar uzņēmumu. Francijas valdība tomēr neatbalstīja šo vienošanos, un priekšlikums tika atsaukts.
Pēc tam FCA ar apvienošanās piedāvājumu vērsās pie Francijas autoražotāja Groupe PSA (Citroën un Peugeot zīmolu īpašnieku), par ko tika ziņots 2019. gada 31. oktobrī. Abi uzņēmumi 18. decembrī parakstīja apvienošanās līgumu, paredzot, ka abu uzņēmumu akcionāri jaunajā uzņēmumā iegūs katrs 50 % kapitāldaļu. 2020. gada 15. jūlijā tika paziņots, ka jaunā uzņēmuma nosaukums būs Stellantis. Decembrī darījumu atļāva Eiropas Komisija. 2021. gada 4. janvārī abu uzņēmumu akcionāri apstiprināja apvienošanos. Darījums tika pabeigts 16. janvārī.
Progress-M
Progress-M (ru), zināms arī kā 7K-TGM (7К-ТГМ), GRAU indekss 11F615A55 (11Ф615А55), bija PSRS (vēlāk Krievijas) bezpilota kosmosa kravas kuģu sērija. 67 transportkuģus no 1989. līdz 2009. gadam izmantoja orbitālo staciju Mir un Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādei. Tos nomainīja modernizēts kuģis Progress M-M.
Progress-M tika izveidots 1980. gadu otrajā pusē, modernizējot kravas kuģi Progress (11F615A15), izmantojot kosmosa kuģa Sojuz-TM jaunās sistēmas. Tam bija modificētā tuvošanās sistēma Kurs. Kravas kuģim tika pievienoti saules bateriju paneļi, un lidojums autonomā režīmā palielinājās līdz 30 dienām. Tika palielināts hermētiskā nodalījuma tilpums, un stacijā varēja nogādāt 2600 kg kravas, par 100 kg vairāk nekā priekšgājēji.
Atšķirībā no iepriekšējiem kravas kuģiem, kuri kravu nogādāja tikai vienā virzienā, Progress-M varēja apgādāt ar nolaižamo kapsulu Raduga, lai uz zemi nogādātu līdz 150 kg kravas. Tā bija 1,5 m garumā un 60 cm diametrā, ar "sauso masu" 350 kg.
Pirmais Progress-M sērijas transportkuģis Progress M-1 orbītā tika palaists. Pirmie 43 Progress-M lidoja uz staciju Mir; nākamie 24 — uz Starptautisko kosmosa staciju. Pēdējais Progress M-67 palaists 2009. gada jūlijā.
Divi Progress-M (Progress M-14 un Progress M-38) bija modificēti, lai uz staciju Mir nogādātu VDU (Vynosnaja dvigatelnaja ustanovka) dzinējsistēmas iekārtu. Šiem kravas kuģiem degvielas tvertņu vietā tika izveidota speciāla konstrukcija, kurā ievietots VDU (aptuveni 750 kg). Kad kravas kuģis ieradās stacijā, kosmonauti veica iziešanu kosmosā, izņēma VDU un uzmontēja to uz Sofora masta.
Progress-M sistēmas izmantotas diviem specializētiem kravas kuģiem, kas uz SKS nogādāja moduļus: Progress M-SO1 (moduli Pirs) un Progress M-MIM2 (moduli Poisk).
Lai uz SKS varētu nogādāt vairāk degvielas, tika izveidota modifikācija Progress-M1, kuras pirmais starts notika 2000. gadā.
Paukošana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — florete profesionāļiem, vīriešiem
Florere vīriešiem meistariem bija viena no trim paukošanas disciplīnām, kas bija iekļauta 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Sacensības norisinājās 7. aprīlī Zapionā, tajās startēja 2 sportisti no 2 valstīm. Šī bija vienīgā disciplīna 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kurā startēja profesionāli sportisti, nevis amatieri.
Par pirmo olimpisko čempionu šajā disciplīnā kļuva Grieķijas sportists Leonids Pirgs, savukārt sudraba medaļu izcīnīja Francijas sportists Žans Peronē.
Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.
Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
Draudavas (nozīmju atdalīšana)
Draudavas var būt:
Nogalināt Bilu 1. daļa
"Nogalināt Bilu 1. daļa" (en) ir 2003. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kventins Tarantīno. Filmā galvenās lomas atveido Uma Tūrmane, Lūsija Liu, Maikls Madsens, Derila Hanna, Vivika Foksa un Deivids Karedīns.
Filma ir par algotu slepkavu "Melno mambu" (Tūrmane), kura atriebjas slepkavu komandai un tās līderim, par mēģinājumu nogalināt viņu un viņas vēl nedzimušo bērnu.
Filma bija gan kritiski, gan finansiāli veiksmīga, nopelnot 180 miljonus ASV dolārus pie 30 miljonu budžeta. Filmas otrā daļa iznāca 2004. gadā.
Kaukāza Albānija
Kaukāza Albānija, zināma arī kā Agvanka un Aluanka, bija vēsturiska valsts Kaukāzā, kas pastāvēja aptuveni no 2. gadsimta p.m.ē. līdz 8. gadsimtam m.ē. Lielākā daļa no valsts atradās mūsdienu Azerbaidžānas teritorijā, bet mazākas teritorijas bija arī mūsdienu Armēnijā, Gruzijā un Krievijā. Kaukāza albāņi runāja lezgīnu valodā. Viņi pakļāvās Ahemenīdu satrapam Midi Atropatam. Kad krita Ahemenīdu dinastija, Kaukāza Albāniju iekaroja Lielarmēnija. Pēc vairākiem gadiem saimnieciski novājinātā Lielarmēnija tika sadalīta starp Romas impēriju un Sasanīdu impēriju.
Kaukāza Albānijai nav ne ģeogrāfiskas, ne vēsturiskas saistības ar mūsdienu Albāniju Balkānu pussalā.
Pilīdijs
Pilīdijs jeb Dezora kāpurs ir nemertīntārpu kāpura stadija. Nosaukums veidots no grieķu vārda, kas nozīmē ‘filca cepure’. Pilīdijs pēc formas ir līdzīgs bruņu ķiverei vai lietussargam ar divām lēverveidīgām daivām, tāpēc arī tāds nosaukums — ķiverveidīgais kāpurs. Kāpura ķermeni klāj sīkas skropstiņas, gar lietussarga malām ir izvietotas lielāka izmēra skropstiņas, bet virsotnē raksturīgs skropstiņu pušķis — paura orgāns. Kāpura ķiveres malās nokarājas divas platas lēverveidīgas daivas. Starp tiem atrodas mutes atvere, kas tālāk pāriet barības vadā un zarnu kanālā. Anālās atveres nav.
Kāpuram ir planktonisks dzīvesveids. Pēc kāda laika pilīdijā notiek īpatnēja pārvēršanās, kuras rezultātā tā iekšienē zem ādas izveidojas pieaugusi nemertīna, kas, plīstot pilīdija ķermeņa apvalkam, izkļūst ārā.
Singapūras botāniskie dārzi
<mapframe text="Singapūras botāniskie dārzi" width=260 height=260 zoom=14 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q3046409" }
Singapūras botāniskie dārzi (en, ms, zh) ir 1859. gadā dibināts, 82 hektāru liels botāniskais dārzs Singapūras centrā. 2015. gadā dārzs tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Dārzu pašreizējā vietā nodibināja Agrohortikultūras biedrība (Agri-horticultural Society). 20. gadsimta sākumā botāniskais dārzs spēlēja būtisku lomu Malajas pussalas gumijas ieguves attīstībā pateicoties dārza zinātniskā direktora Henrija Ridlija (Henry Nicholas Ridley, 1855 – 1956) pētījumiem Brazīlijas hevejas audzēšanā. 1995. gadā botāniskā dārza teritorijā tika nodibināts Nacionālais orhideju dārzs (National Orchid Garden), kas kļuvis par tropisko orhideju pētniecības un selekcijas centru. Dārzs ir atvērts no 5. rītā līdz pusnaktij ar bezmaksas ieeju, izņemot Nacionālo orhideju dārzu.
Senkapu uzkalniņš Alojā
Senkapu uzkalniņš Alojā ir vietējas nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Limbažu novada Alojas pilsētas rietumos, Bērzu ielā 1.
Draudavas
Draudavas (arī Draudavsala) ir skrajciems Krustpils pagasta dienvidrietumu daļā starp Rīgas—Daugavpils autoceļu un Rīgas—Krustpils dzelzceļu, 3 km uz dienvidiem no Ozolsalas dzelzceļa stacijas.
Ciema teritorijā atrodas padomju varas gados uzcelta liela un tam laikam moderna lopu novietne. Pēc kolhozu sabrukuma lopkopības kompleksā darbojās kokzāģētava, vēlāk kautuve. Pašlaik telpas netiek izmantotas.
Ciema rašanās
Draudavas izveidojās 19. gadsimtā, kad Krustpils pils barons Korfs mazvērtīgās zemes piešķīra savas muižas kalpiem. Pirmo reizi Draudavas kā vieta Draudava rakstos minēta 1885. gadā. Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā Draudavu sādžā dzīvojuši 4 māju saimnieki. 1906. gadā sādžai "Дравдово" zemes platība bijusi 14 desetīnas ar četrām sētām, kurās dzīvojuši 18 iedzīvotāji. 1935. gadā visas mājas tika pieskaitītas sādžai Draudavsala, kuru veidoja kalpu zemes viensētas. 1943. gadā mājas minētas kā Draudavas, bet pārējās 5 ēkas ar 27 iedzīvotājiem veidoja sādžu Draudavsalu. Līdz padomju okupācijas gadiem Draudavas un Draudavsala bija atšķirīgi jēdzieni. Draudava bija viensēta, ko no sādžas Draudavsalas nošķīra mežs.
2009. gadā Draudavās dzīvojuši 17 iedzīvotāji un ir šādas mājas: Baloži, Draudavas, Draudavsalas, Liepdārzi, Noriņas, Saulgrieži, Vaivari un Viktorijas.
Žeroms Boatengs
Žeroms Boatengs (Jérôme Boateng,, dzimis ) ir Ganas izcelsmes Vācijas futbolists un Vācijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Francijas 1. līgas klubu Lyon.
2009. gadā ar Vācijas U19 izlasi izcīnīja Eiropas čempiona titulu, bet 2010. gadā Vācijas pieaugušo izlasē izcīnīja trešo vietu FIFA Pasaules kausā. 2011. gadā Manchester City sastāvā ieguva FA kausu.
Sasniegumi
Manchester City
Bayern Munich
Individuālie sasniegumi
Valters Sadovskis
Valters Kārlis Aleksandrs Sadovskis ( — ) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis. Bijis 3. Saeimas deputāts un Rīgas pilsētas galvas biedrs, pārstāvējis Vācbaltu demokrātu partiju.
Biogrāfija
Valters Sadovskis piedzima (pēc vecā stila — ) Irlavā. No 1894. līdz 1899. gadam mācījās Šmita skolā Tukumā. 1900. gadā pabeidza Liepājas Nikolaja ģimnāziju. Studējis jurisprudenci Tartu Universitātē un Odesā.
1919. gada decembrī kļuva par Rīgas pilsētas galvas 1. biedru. Kā Vācbaltu demokrātu partijas pārstāvis kandidēja 3. Saeimas vēlēšanās. Sākotnēji netika ievēlēts, taču saņēma mandātu, kad slimības dēļ to nolika Pauls Šīmanis. Parlamentā strādāja no 1931. gada marta līdz oktobrim.
Miris Minhenē.
Apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
Juris Latišs
Juris Latišs ( — ) bija latviešu bobslejists — stūmējs.
Juris Latišs gāja bojā ceļu satiksmes negadījumā Penkules pagastā.
Svens Jērans Ēriksons
Svens Jērans Ēriksons (sv, dzimis ) ir bijušais zviedru futbolists un futbola treneris.
Visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Zviedrijā, spēlējot labās malas aizsarga pozīcijā. Savus lielākos panākumus Ēriksons guva kā treneris, kad laika posmā no 1977. gada līdz 2001. gadam, viņš izcīnīja 18 trofejas ar dažādiem klubiem Zviedrijā, Portugālē un Itālijā. Viņš kļuva par pirmo treneri, kas ir izcīnījis līgas trofeju un kausu vienā sezonā, trīs dažādās valstīs. Eiropas līmenī, Ēriksons ir ieguvis UEFA kausu, Eiropas kausu ieguvēju kausu, kā arī sasniedzis finālu Eiropas kausā.
Vēlāk Ēriksons trenējis Anglijas, Meksikas, Kotdivuāras un Filipīnu nacionālās izlases. Tāpat trenējis klubus Anglijā un Ķīnā.
Trenera karjera
Degerfors IF
IFK Göteborg
Benfica
Roma
Sampdoria
Lazio
Individuālie sasniegumi
Gāzu kustība cauruļvadu spiedvados
Gāze ir vielas agregātstāvoklis, kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs blīvums, maza viskozitāte, tās pieņem trauka formu, kur tās atrodas. Gāzes ir viegli sašķidrināmas paaugstinātā spiedienā.. Rūpniecībā un tehnikā ļoti bieži nākas pārvadīt gāzveida šķidrumus, t. i., gāzes un tvaikus, ko sauc vienkārši par gāzēm. Tā kā gāze aizņem visu tai piešķirto tilpumu, tad tā nav vadāma bezspiediena plūsmās pa vaļējiem kanāliem vai renēm. No šejienes izriet nosacījums, ka gāzes var glabāt tikai slēgtos traukos, bet to plūsmai un tranzītam vienmēr vajadzīgi slēgti spiedvadi. Tā kā gāze ir viegli saspiežama (tās elastības modulis E=1), spiedienu nevar mērīt ar šķidruma staba augstumu. Tādēļ arī hidrostatiskais spiediens būs rakstāms šādi:
p+ρgz = const
Un enerģijas bilances vienādojums strūkliņas plūsmai jeb Bernulli vienādojums – šādi:
p+ρgz+(ρu2)/2 = const
Gāzes plūsmas ierosmes avots
Gāzes plūsmas ierosmes avots tātad ir spiediena gradients plūsmas virzienā. Ja aplūko stacionāru gāzes kustību, masas caurplūde ir konstanta, bet tilpumiskā caurplūde un kustības ātrums palielinās kustības virzienā. Vispārīgā gadījumā process ir adiabātisks un tātad ievērojami sarežģīts. Elementārajā hidraulikā tomēr var pieņemt, ka temperatūras izmaiņas ir niecīgas un tādēļ saglabājas plūsmas izotermiskais raksturs.
Ja temperatūras izmaiņu nav, gāzes viskozitāte nemainās un:
Re=(v∙d)/ν=(v∙d∙ρ)/μ, bet v=4Q/(π∙d2 )=(4Qm)/(ρ∙π∙d2 ) , no kurienes Re=(4ρdQm)/(μρπd2 )=(4Qm)/(πdμ)		 (1).
Tā kā masas caurplūde ir konstanta un dinamiskās viskozitātes koeficients μ tika pieņemts konstants, tad arī Reinoldsa kritērijs visā plūsmas ceļā ir konstants un līdz ar to nemainās arī hidrauliskās pretestības koeficients λ.
Bernulli diferenciālvienādojums
Spiediena kritums bezgalīgi īsā posmā ir –dp. Tas rodas šī posma hidraulisko zudumu dēļ un pēc Darsī-Veisbaha formulas ir (λdlv2ρ)/2d. Abas izteiksmes salīdzinot:
-dp=(λdlv2ρ)/2d 					(2),
Kas būtībā ir Bernulli diferenciālvienādojums bezgalīgi īsam posmam dl. Izmanto divus papildu nosacījumus: gāzes plūsmas nepārtrauktības vienādojumu vρ=v1ρ1, no kurienes atrod v=(v1ρ1)/ρ, kur v1 un ρ1 – sākuma lielumi, bet v un ρ mainīgie lielumi; un gāzes stāvokļa vienādojums sākumā stāvoklim ρ1=ρ1/RT un ρ=ρ/RT mainīgajai koordinātei, kur:
Izsakot šo izteiksmi, iegūst:
(p12-p22)/2=(λlv12/2d)ρ1p1					(3)
∆p=(2λ/(2-∆p/p1))(lv12ρ1/2d) (4).
Šī izteiksme atšķiras no Darsī-Veisbaha formulas ar reizinātāju 2λ/(2-∆p/p1), kas lielāks par vienu.
Altšūlis ieteic empīriski praktisku formulu:
(p12-p22)/l=1.45(∆/d+1922dv/Q)0.25(Q2γ/d5) (5), kur:
Kolbruka-Vaita formula
Atzīta ir arī Kolbruka-Vaita formula un Vissavienības gāzes zinātniski pētnieciskā institūta formula: λ=0.0555/d0.4 (6), kur d – cauruļvada diametrs (cm).
Iepriekš izklāstītais ir spēkā liela spiediena krituma gadījumos (∆p/p1 > 5%, kur p – vidējas spiediens posmā). Ja attiecība ir ∆p/p1 < 5%, uzskata, ka spiediena kritumi ir mazi un var izmantot nesaspiežamu šķidrumu plūsmas aprēķina paņēmienus.
Maza spiediena intervāliem Altšūlis ieteic formulu:
Δp/l=7(Δ/d+1922dv/Q)(Q2γ/d5) (7), kur:
Literatūra
V.Dirba, J. Uiska, V.Zars, "Hidraulika un hidrauliskās mašīnas", Rīga "Zvaigzne" 1980, 29–31 lpp.
Ni Šicjuņa
Ni Šicjuņa (zh, ; dzimusi Šanhajā) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (2015).
Biogrāfija
2022. gada novembrī Dzjansu izcīnījusi 6. vietu Ķīnas sieviešu šaha čempionātā.
Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā Šicjuņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2015. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.
Džons Rokfellers
Džons Deivisons Rokfellers (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu biznesa magnāts un filantrops, bagātās Rokfelleru ģimenes pārstāvis.
Viņš bija viens no Standard Oil uzņēmuma dibinātājiem, kas dominēja naftas industrijā. Rokfellers ieviesa revolūciju šajā nozarē un kopā ar citiem industriālistiem, tostarp Endrū Kārnegiju, ieviesa mūsdienu filantropijas darbības struktūru. Standard Oil vadīja no tā dibināšanas 1870. gadā līdz pat 1897. gadam. Līdz ar petrolejas un benzīna nozīmīguma pieaugumu strauji pieauga arī Rokfellera ienākumi, viņš kļuva par pirmo amerikāni, kura ienākumi pārsniedz miljardu dolāru, un pasaulē bagātāko cilvēku. Rokfellers bieži tiek atzīts par bagātāko cilvēku cilvēces vēsturē. Žurnāls Forbes 2005. gadā viņu ierindoja trešajā vietā visu laiku ietekmīgāko uzņēmēju sarakstā.
Pēdējos dzīves 40 gados viņa bagātība tika izmantota modernas sistemātiskas pieejas mērķtiecīgai labdarībai izveidei. Veidojis dažādus fondus, kuriem bija milzīga ietekme medicīnas, izglītības un zinātniskās pētniecības jomā. Tāpat šie fondi bija nozīmīgi tādu slimību kā nematodes un dzeltenā drudža izskaušanā. Dibinājis Čikāgas Universitāti un Rokfellera Universitāti.
Fransisko de Kevedo
Fransisko Gomess de Kevedo i Santibanjess Viljegass (es; dzimis, miris ) bija Spānijas Zelta laikmeta augstmanis, dzejnieks, rakstnieks un politiķis. Kopā ar savu pretinieku Luisu de Gongoru tiek uzskatīts par sava laika izcilāko spāņu dzejnieku.
Dzimis galminieka ģimenē, tomēr sešu gadu vecumā kļuva par bāreni. Studējis Alkalā de Enaresā. Draudzējās ar Lopi de Vegu un Servantesu, sarakstījās ar Justu Lipsiju. Daudzus gadus kalpoja par hercoga Pedro Osunas sekretāru, bet 1623. gadā kļuva par karaļa Felipes IV sekretāru. Satīrisku dzeju dēļ 1639. gadā tika ielodzīts un četrus gadus pavadīja ieslodzījumā.
2021. gada Ķekavas novada domes vēlēšanas
Vēlēšanās Ķekavas novada domē tika ievēlēti 19 deputāti, tajās uzvarot Jaunajai Vienotībai, kas novada domē ieguva 5 vietas, tai sekojot Latvijas attīstībai, Izaugsmei ar 5 vietām, Latvijas Reģionu apvienībai un Latvijas Zemnieku savienībai katrai ar 3 vietām, Nacionālajai apvienībai "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", Vidzemes partijai ar 2 vietām un Jaunajai konservatīvajai partijai ar 1 vietu.
Vēlēšanu norise
Ķekavas novadā atradās 8 vēlēšanu iecirkņi. Baldones pilsētā varēja nobalsot Baldones novada domē, Baložu pilsētā varēja nobalsot Baložu pilsētas pārvaldē (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem) un Baložu pilsētas kultūras centrā, Daugmales pagastā varēja nobalsot Daugmales Multifunkcionālajā centrā, Ķekavas pagastā varēja nobalsot Katlakalna Tautas namā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Ķekavas Kultūras namā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Ķekavas Vidusskolas sākumskolā un pirmsskolas izglītības iestādē "Zvaigznīte", bet Baldones pagastā neatradās neviens iecirknis.
Oficiālajā vēlēšanu dienā, sestdienā,, iecirkņi bija atvērti no pulksten 7ː00 līdz 20ː00 (LAT) , bet ikkatrā iecirknī vēlētājs varēja arī balsot iepriekš — gan pirmdienā, , no pulksten 16ː00 līdz 20ː00 (LAT) , gan ceturtdienā, , no pulksten 9ː00 līdz 16.00 (LAT) , gan arī piektdienā, , no pulksten 13ː00 līdz 20ː00 (LAT).
Šajā novadā balsstiesīgais vēlētājs varēja nobalsot jebkurā iecirknī, jo vēlētāju noteikšanai tika izmantoti iepriekš sastādīti vēlētāju saraksti. COVID-19 pandēmijas dēļ iecirkņos bija jāievēro dažādi epidemioloģiskās drošības pasākumi, kā, ierodoties iecirknī, bija jāvelk sejas maska, jāievēro divu metru distance no citiem cilvēkiem un jādezinficē rokas, papildus arī tika ieteikts uz vēlēšanām nākt ar savu pildspalvu.
Balsošanas sistēma
Latvijas Pašvaldības domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības tiek ievēlētas vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad dome tiek ievēlēta uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.
Novada domē tiek ievēlēti 19 deputāti, ja iedzīvotāju skaits administratīvajā teritorijā ir no 30 001 līdz 60 000.
Tiesības piedalīties Ķekavas novada domes vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem bija reģistrēta dzīvesvieta Ķekavas novada administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Ķekavas administratīvajā teritorijā piederēja nekustamais īpašums. Lai apliecinātu vēlētāja identitāti bija jānorāda derīga ES pilsoņa pase vai personas apliecība (eID karte).
Kandidātu saraksti
tika izlozēti sarakstu kārtas numuri.
Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja
"Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja" (en) ir 2001. gada asa sižeta piedzīvojumu filma, kas balstīta uz video spēļu sēriju Tomb Raider. Filmas režisors ir Saimons Vests. Galvenās lomas atveido Andželīna Džolija, Džons Voits, Īens Glens, Noa Teilors un Denjels Kreigs. Filmas pirmizrāde notika ASV. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja 2", savukārt 2018. gadā iznāca jauna filmas versija "Kapeņu izlaupītāja Lara Krofta".
Lara Krofta sacenšas gan ar laiku, gan ar dažādiem blēžiem, lai pirmā iegūtu dažādus senus artefaktus.
Mana dziesma
"Mana dziesma" ir Renāra Kaupera komponēta dziesma, kuru pirmo reizi atskaņoja 2005. gada 29. jūnijā IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku atklāšanas koncertā.
Dziesmas teksta līdzautore ir šo svētku atklāšanas koncerta mākslinieciskā vadītāja Inga Cipe, tās aranžējumu veidoja komponists Valts Pūce. Pirmatskaņojumā piedalījās grupas „Prāta Vētra”, „Iļģi”, orķestris „Sinfonia concertante” un Atklāšanas Lielais koris.
2018. gadā "Mana dziesma" ieguva trešo vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.
2022. gada 27. martā "Mana dziesma" pirmo reizi izskanēja ukraiņu valodā, dzejnieka Serhija Lokšina vārdi. Dziesmu izpildīja grupa "Prāta Vētra", Rīgas Gospelkoris un stīgu kvartets "Juno".
Rokfellers
Rokfellers (Rockefeller) var būt:
Čerņihivas bombardēšana
Čerņihivas bombardēšana bija virkne gaisa triecienu, kuros tika nogalināti 47 cilvēki Čerņihivas aplenkuma laikā, kas bija daļa no Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā. Amnesty International un Human Rights Watch to raksturoja kā kara noziegumu.
Uzbrukums
2022. gada 3. martā, īsi pēc pulksten 12:00 (UTC+2), tika nofilmētas sešas nevadītas aviācijas bumbas, kas krīt dzīvojamajā rajonā Čerņihivā, trijstūra formas publiskajā laukumā, ko veido Vjačeslava Čornoviļa un Kruhova ielas. (51.5001°N, 31.2791°W). Amnesty International analīzē noskaidrojās, ka krita vismaz astoņas bumbas. Aculieciniece, kura dzīvo Ivana Bohuna ielā, dzirdēja skaļu, dūcošu skaņu, pirms bumbas uzsprāga.
Uzbrukuma video tika ierakstīts ar automašīnas priekšējā paneļa kameru (dashcam). Video redzams, kā krīt sešas bumbas un notiek sprādziens. Arī citos tiešsaistes plašsaziņas līdzekļos tika publicēti materiāli, kuros redzami upuru ķermeņi, izdzīvojušie, kas aiznesti nestuvēs, ugunsdzēsēji, kas mēģināja dzēst ugunsgrēkus galvenajā dzīvokļu kompleksā, kas bija cietis, kā arī degošas automašīnas un koki. Reģiona gubernators Vjačeslavs Čauss žurnālistiem sacīja, ka cietušas divas skolas.
Ukrainā dzimusī ASV kongresmene Viktorija Sparca žurnālistiem sacīja, ka viņas vecmāmiņa dzīvoja netālu esošajā ēkā un visi logu stikli bija izbiruši.
Upuri
Sprādzienos galvenokārt gāja bojā cilvēki, kuri stāvēja rindā, lai nopirktu maizi. Jūlija Matvijenko, arī Ivana Bohuna ielas iedzīvotāja, sprādzienā izdzīvoja ar galvas traumu. Viņas trīs bērni netika ievainoti, taču pēc sprādziena viņiem bija jārāpjas ārā no gruvešiem. Vietējie neatliekamās palīdzības dienesti fiksējuši, ka sprādzienā bojā gājuši 38 vīrieši un 9 sievietes, un ievainoti 18 cilvēki.
Izmeklēšana
Tā kā Amnesty International nevarēja identificēt tuvumā esošu likumīgu militāru mērķi, tā paziņoja, ka uzbrukums varētu būt kara noziegums.
Tika atrasts bumbas krāteris, kas atbilst 500 kg smagai bumbai. Bija zināms, ka 2022. gada Krievijas iebrukumā tikušas izmantotas bumbas FAB-500.
Vingrotāju iela
Vingrotāju iela ir Rīgas iela, Centra rajonā, Centra apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu un beidzas pie pilsētas kanāla.
Vēsture
Iela izveidojās pēc tam, kad 1868. gadā Strēlnieku dārzā uzcēla Strēlnieku biedrības vingrošanas zāli. 2015. gadā renovētajā ēkā Vingrotāju ielā 1 atklāja privātklīnikas "Rigaer Turn-Verein" un "MAMA Rīga".
Džai Mo
Džai Mo (zh, ; dzimusi 1996. gadā) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (2016).
Biogrāfija
Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā Mo piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2016. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.
Antra Grūbe
Antra Grūbe (dzimusi Talsos) ir rakstniece, kas izdevusi vairākas grāmatas par Talsu un Talsu novada vēsturi.
Strādā par vēstures, filozofijas, politikas un tiesību skolotāju Talsu Valsts ģimnāzijā, vienlaikus nodarbojas ar novadpētniecību.
1981. gadā Grūbe pabeidza Talsu 2. vidusskolu. Pēc mācībām uzsākusi darbu šūšanas cehā "Rīgas apģērbs", kā gatavās produkcijas kontroliere. Pēc tam uzsākusi mācības Latvijas Universitātē vēstures specialitātē. Pēc augstskolas absolvēšanas (1992. gadā) uzsāka darbu kā skolotāja Mērsraga un Dundagas vidusskolās, bet 1995. gadā sāka strādāt Talsu Valsts ģimnāzijā (tolaik Talsu 1. vidusskola). Regulāri nodarbojas ar rakstu publicēšanu Talsu novada laikrakstā "Talsu Vēstis".
1998. gadā LU iegūts vēstures maģistra grāds, 2009. gadā — sociālo zinātņu maģistra grāds politikas zinātnē.
2008. gadā saņēmusi nomināciju "Gada skolotājs", 2010. gadā — titulu "Gada talsinieks".
Kā vēsturniece pēc izglītības, sarakstījusi vairākas grāmatas, kas saistītas ar vēstures notikumiem un kultūru Talsos un Talsu novadā. Grāmatu rakstīšana aizsakās 2003. gadā ar grāmatu "Talsu vēsture no vissenākajiem laikiem līdz 19. gadsimta beigām". Par saviem darbiem — "Kino un dzīve Talsos (1902—1939)” un "Talsu ebreji" autore saņēmusi Talsu novada domes piešķiramo Aleksandra Pelēča literāro prēmiju. Šī pati prēmija saņemta 2022. gadā kā vienai no autorēm grāmatai "Savs nams, sava pils: Talsu Tautas namam 110". Savukārt par grāmatu "Ne pa jokam: Talsi pirms 1/2 gadsimta" A. Grūbe saņēma Talsu novada pašvaldības simpātiju balvu. 2010. gadā par grāmatu "Talsu un apvidus vēsture: no 1900. gada līdz 1. pasaules kara sākumam" autore saņēma lasītāju simpātiju balvu.
2022. gadā kļuvusi par deputāti Talsu novada pašvaldībā no saraksta Mēs – Talsiem un novadam, aizstājot Saeimā ievēlēto Edgaru Zelderi.
HAL 9000
HAL 9000 jeb Hals ir tēls, dators ar mākslīgo intelektu no filmu un grāmatu sērijas "Kosmosa odiseja", kuru radījuši Arturs Klārks un Stenlijs Kubriks. Personāžs pirmo reizi parādījās 1968. gada filmā "2001: Kosmosa odiseja". Datora balsi angļu valodas versijā ir ierunājis Daglass Reins.
Halu kuģa apkalpe sākotnēji uzskatīja par uzticamu apkalpes locekli, kas veic visas automatizētās kuģa funkcijas un izturas pret saviem apkalpes biedriem kā vienlīdzīgiem. Piemēram, kā atpūtu, Hals ar Frenku Pūlu spēlē šahu. Tomēr, kad komanda nolemj Halu atslēgt, viņš veic slepkavības mēģinājumu.
Ivans Goļicins
Ivans Goļicins (ru; miris 1582. vai 1583. gadā) bija Krievijas caristes kņazs, bajārs (no 1574. gada) un vojevoda cara Ivana IV laikā, tai skaitā piedalījās Livonijas karā Latvijas teritorijā.
Matrikss atjaunots
"Matrikss atjaunots" pirmizrāde notika. Filma tika izrādīta 2003. gada Kannu kinofestivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filmas kopējie ienākumi sasniedza 739,4 miljonus ASV dolārus. Filmas turpinājums "Matrikss — Revolūcija" iznāca sešus mēnešus vēlāk.
Glāznieki
Glāznieki var būt:
Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja 2
"Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja 2" (en) ir 2003. gada asa sižeta piedzīvojumu filma, kas balstīta uz video spēļu sēriju Tomb Raider. Filmas režisors ir Jans de Bonts. Galvenās lomas atveido Andželīna Džolija, Noa Teilors, Siarans Kindss, Džimons Honsū, Tils Švaigers un Kristofers Barijs. Filmas pirmizrāde notika ASV. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja".
Lara Krofta dodas ceļojumā, lai atrastu mītisko Pandoras lādi, pirms to izdara ļauns zinātnieks Džonatans Reiss.
2001: Kosmosa odiseja (romāns)
"2001: Kosmosa odiseja" (en) ir 1968. gada zinātniskās fantastikas romāns. Tās autors ir Arturs Klārks. Grāmata balstīta uz atsevišķu Artūra Klārka īso stāstu motīviem. Klārks kopā ar Stenliju Kubriku sadarbojās kinoscenārija rakstīšanā, un Kubriks uzfilmēja arī filmu ar šādu pašu nosaukumu. Filma no grāmatas tomēr ievērojami atšķiras.
Sižets
Pirmās daļas darbības laiks ir aizvēsture. Tiek rādīti cilvēku priekšteči, kuri nonāk milzīga, ekrānam līdzīga monolīta ietekmē, kas mīklainā veidā attīsta viņu inteliģenci. Viens no priekštečiem, Moonwatcher, neilgi pēc pieskaršanās monolītam atklāj, ka mirušo dzīvnieku kaulus var izmantot kā medību un kara ieroci. Kaulus izmantojot, viņi nomedī dzīvniekus. Šīs prasmes palīdz nodrošināt cilvēces izaugsmi.
Otrā daļa norisinās četrus miljonus gadu pēc "Cilvēces rītausmas". Doktors Heivuds Floidam atklāj, ka Klaviusa krāterī tika izrakts monolīts (tas tiek nodēvēts par TMA-1 — Tiho Magnētisko Anomāliju 1), kas rada stipru magnētisko lauku. Floids kopā ar citiem zinātniekiem nonāk Klaviusa krāterī. Ir saullēkts un, uztverot saules starus, monolīts sāk izplatīt radio signālus Saturna virzienā, kurus zinātnieki uztver ar savām rācijām.
Trešajā daļā — 18 mēnešus vēlāk — amerikāņu kosmosa kuģis Discovery 1 dodas uz Saturnu pirmo reizi vēsturē ar apkalpi. Dators HAL 9000 brīdina kapteini Deividu par kļūmi satelītšķīvī, kas uztur sakarus ar zemi. Pēc šķīvja detaļas pārbaudes nekas, kas varētu traucēt sakarus, netiek atklāts, un kapteinis ar komandas biedru Franku apsver domu atslēgt datoru iespējamās kļūmes dēļ. HALs atvieno skābekļa padevi kuģa apkalpei. Deivids izdzīvo un izslēdz HALa mākslīgā intelekta procesorus.
Ceturtajā daļā Deivids sasniedz Saturnu un vēl viena, šoreiz planējoša, monolīta ietekmē nokļūst gaismu un krāsu virpulī, ceļojot cauri galaktikai, bet vēlāk nokļūst viesnīcas istabā. Viņš pavada vakaru viesnīcas istabā, novērojot visas neparastās istabas īpašības, bet vēlāk aiziet gulēt. Guļot viņš jūt, kā visa viņa dzīve iet atpakaļgaitā, un viņš pārvēršas par Starchild — radījumu, kas vizuāli atgādina cilvēka augli.
Bjerns Vesterlunds
Bjerns Georgs Vilhelms Vesterlunds (Björn Georg Wilhelm Westerlund, dzimis 1912. gada 27. janvārī, miris 2009. gada 11. martā) bija Somijas inženieris, uzņēmējs un politiķis. Nepilnu mēnesi 1961. gadā viņš bija Somijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs. Vesterlunda vadībā apvienota korporācija Nokia.