cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bīdmērs
Veidi
Nonija bīdmēra mērījumus nodrošina atšķirīgs iedaļas intervāls pamatskalai un nonijam. Pēc nonija nulles svītras atrašānās vietas uz pamatskalas nolasa pilnos milimetrus, tad, atrodot, kura nonija svītra sakrīt ar jebkuru pamatskalas svītru, iegūst milimetra desmitdaļas.
Apaļskalas bīdmēra pamatskalā atrodas zobstienis. Uz kustīgā rāmīša nostiprinātās apaļskalas zobrats pārvietojas pa zobstieni. Pēc pamatskalas nolasa pilnos desmit milimetrus, pēc apaļskalas nolasa milimetrus, to desmitdaļas un simtdaļas.
Elektroniskais bīdmērs mērījumus veic fotoelektroniski. Tā kustīgajā rāmī atrodas informācijas saņemšanas un pārveidošanas iekārta, enerģijas avots, logs, kurā parādās cipari. Šāda bīdmēra rādījumu precizitāte ir nodrošināta pie ierobežota rāmīša pārvietojuma ātruma.
Pēc pielietojuma var izšķirt
Tumšie viduslaiki
Tumšo viduslaiku jeb tumšā laikmeta apzīmējumu ieviesa Frančesko Petrarka XIV gadsimtā, salīdzinot "tumšos" kristietības uzplaukuma gadsimtus Eiropā ar pirms tiem bijušajiem, viņaprāt, "gaišajiem" antīkajiem laikiem. Sākotnēji termins apzīmēja rakstīto avotu deficītu par šo periodu. Vēlāk Rietumeiropas apgaismotāji 18. gadsimtā, lai apzīmētu laiku pirms apgaismības laikmeta, kurš pēc viņu domām bijis "tumšs", jo kultūra atradās Baznīcas pārraudzībā, savukārt sabiedrību pārvaldīja aristokrātija. 19. gadsimtā šo apzīmējumu pārņēma vēstures literatūra, apzīmējot laikmetu, kas Eiropā iestājās pēc Rietumromas impērijas krišanas. Plaši šo apzīmējumu lietoja 18. gadsimta angļu vēsturnieks Edvards Gibons savā darbā "Romas Impērijas pagrimums un krišana". Šodienas historiogrāfija šādu terminu noraida tā politnekorektuma dēļ.
Pearson
Pīrsons (Pearson) var būt:
Kandži
Kandži (ja (kanji),, no 漢 (kan) — 'haņi' un 字 (dži) — 'rakstzīme') ir ķīniešu rakstzīmes, ko līdz ar hiragana un katakana zilbju rakstiem, arābu cipariem un romadzi (latīņu alfabēts) izmanto mūsdienu japāņu rakstībā.
Vēsture
Sākotnēji ķīniešu rakstība Japānā ienāca uz spoguļiem, zobeniem, zīmogiem, monētām un citām tirdzniecības precēm. Agrākais zināmais gadījums ir Na karaļa zelta zīmogs, kuru Japānas (tolaik va (倭)) vēstniekam iedeva Imperators Guanvu-di (漢光武帝) 57. mūsu ēras gadā.
Kašruts
Kašruts (Kashrut) ir jūdaisma reliģisko likumu kopums, kas attiecas uz atļautajiem un aizliegtajiem ēdieniem, kā arī regulē to pareizu pagatavošanu. Pārtikas produkti, kuru izcelsme un pagatavošana atbilst šiem likumiem, tiek saukti par košeru (kosher). Pārtika, kas neatbilst šiem likumiem, tiek saukta par treif (treyf).
Spēja atšķirt labo no ļaunā, tīro no netīrā, svēto no ikdienišķā ir ļoti svarīga jūdaismā. Kašruta likumu ievērošana padara parastu ēšanu par svētītu nodarbi. Rabīnu literatūrā ebreju pusdienu galds pat tiek salīdzināts ar Jeruzalemes tempļa altāri.
Dzīvnieku kaušana
Kašruts aizliedz ēst dzīvniekus, kas miruši dabīgā nāvē, kā arī gaļu, kurā vēl ir asinis. Tora īpaši aizliedz jebkādas asins lietošanu uzturā tāpēc, ka tā satur dzīvnieka dzīvību. Tāpēc košera gaļai ir jābūt tīrai no asinīm.
Likumam atbilstoša kaušana tiek saukta par šehitā. Lopu un putnu nokaušanas metode ir ātra rīkles pārgriešana ar ļoti asu nazi. Šādas kaušanas mērķis ir nonāvēt dzīvnieku pēc iespējas ātrāk un nesāpīgāk. Jau kaušanas laikā tiek notecināta lielākā daļa asiņu, pēc tam gaļa no asinīm tiek attīrīta vai nu vārot, vai arī sālot un mērcējot. Olu, kurā ir asins plankumiņš, nedrīkst lietot uzturā.
Gaļas un piena produktu atdalīšana
Starp gaļas un piena produktu lietošanu uzturā arī jāietur trīs līdz sešu stundu pārtraukums.
Aizliegums jaukt dažādus produktus ēdienreizēs attiecas arī uz virtuves priekšmetiem un traukiem: katliem, pannām, šķīvjiem, dakšām utt. Tāpēc reliģiska ebreja virtuvē parasti ir divi trauku komplekti. Trauki var zaudēt savu košera statusu, ja tos izmanto dažādu karsto ēdienu gatavošanai - katlā, kurā gatavota gaļa, nedrīkst vārīt pienu. Tas neattiecas uz aukstiem ēdieniem, tāpēc ar vienu un to pašu nazi drīkst griezt aukstu gaļu un sieru.
Virtuves virsmas un izlietnes arī bieži var nonāk kontaktā ar dažādiem pārtikas produktiem, tāpēc jārūpējas, lai netīrie trauki un virtuves priekšmeti ar tām nesaskartos.
Mūsdienās izplatītie trauku mazgātāji ir kašrut problēma, jo tajos mazgā dažādus traukus. Tāpēc ir ieteikts pēc trauku, kas saskārušies ar gaļas ēdieniem, nomazgāšanas, ieslēgt tukšo mazgāšanas ciklu un tikai pēc tam likt iekšā traukus, kas saskārušies ar piena produktiem.
Vīnogu produkti
Vīnogu produktu patēriņa ierobežojumu saknes meklējamas aizliegumā izmantot elkdievībā izmantotas lietas. Visās senlaiku un mūsdienu pagānu reliģijās parasti tiek izmantots vīns, tāpēc neebreju gatavotā vīna un citu vīnogu produktu patēriņš ir aizliegts. Tas neattiecas uz svaigām vīnogām.
Urtāns
Urtāns (sieviešu dzimtē Urtāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Čūska (nozīmju atdalīšana)
Čūska var būt:
Jānis Pāvils I
Jānis Pāvils I (la, dzimis, miris ), īstajā vārdā Albīno Lučiāni (it), bija Romas pāvests no līdz. Pāvesta krēslā atradās 33 dienas. Viņš bija pirmais pāvests, kas pieņēma divus vārdus, tas ir, gan Jānis, gan Pāvils, par godu saviem priekšgājējiem Jānim XIII un Pāvilam VI. Jānis Pāvils I pāvesta krēslā sēdās pēc Pāvila VI un kļuva pazīstams kā "smaidošais pāvests". Pirms pontifikāta bija Venēcijas patriarhs (1969–1978) un Vitorio Veneto bīskaps (1958–1969).
Oficiāli Jānis Pāvils I nomira no sliktās veselības un sirds slimības dēļ, bet pastāv spekulācijas, ka viņš ir noindēts vai nožņaugts. Iespējamais slepkavības iemesls it kā esot viņa vēlme atcelt kontracepcijas aizliegumu. Pastāv arī vairākas citas literatūrā izklāstītas teorijas, kas saistītas ar viņa nāvi, tai skaitā vainojot tajā konfliktus ap korupciju Vatikāna bankā un akciju spēlēm biržā, brīvmūrniekus, CIP, doktrināru strīdu ap tradicionālās latīņu mesas atjaunošanu baznīcā, seksuālos noziedzniekus utt.
Biogrāfija
Jānis Pāvils I, īstajā vārdā Albīno Lučiāni, ir dzimis Forno de Kanalē, Veneto reģionā. Izglītību ieguva dažādos Belluno bīskapijas semināros. Albīno Lučiāni kļuva par katoļu priesteri. Vēlāk Pāvesta Gregoriskajā universitātē ieguva doktora grādu teoloģijā. No 1937. līdz 1947. gadam kalpoja par savas bīskapijas semināru vicerektoru, kā arī studentiem mācīja teoloģija, kanonu likumus un svēto mākslu. 1947. gadā kļuva par bīskapijas viceģenerāli, bet 1958. gadā kļuva par Vitorio Veneto bīskapu. Kā bīskaps piedalījās visās Otrā Vatikāna koncila sanāksmēs (1962–1965). tā brīža pāvests Pāvils VI iecēla Albīno Lučiāni par Venēcijas patriarhu. Pāvils VI viņu virzīja kardināla amatam.
Skropstiņas
Skropstiņas ir vienšūnas organismu orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem mikrocaurulīšu tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.
Tie ir sīkiem matiem līdzīgi izaugumi, kur kustās viļņveidīgi, vai nelokoties. Pie citoplazmas izauguma pamata, katrai skropstiņai atrodas bazālais ķermenītis, kurā ir izkārtoti mikrocaurulīšu tripletu tāpat, kā centriolām.
Skropstiņas var būt arī daudzšūnu organismu šūnām, piemēram, skropstiņepitēlija šūnas atrodas elpošanas orgānos un to funkcija ir attīrīt organismu no putekļiem un gļotām. Tās tiek pārvietotas līdz rīklei un norītas. Šī norise palīdz attīrīt bronhus un plaušas.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Polijā
Sarakstā iekļautie objekti
{{Legend|#D0E7FF| — Pārrobežu objekts|outline=silver}}
Kandidātu sarakstā esošie objekti
{{Legend|#D0E7FF| — Pārrobežu objekts|outline=silver}}
Simons Dubnovs
Dzīvesgājums
Dzimis lielā, nabadzīgā ebreju ģimenē, mūsdienu Baltkrievijas teritorijā. Jau bērnībā interesējās par vēsturi, filozofiju un valodniecību. 1880. gadā, ar viltotiem dokumentiem pārkāpdams nometinājuma joslas likumu, Dubnovs ieradās Sanktpēterburgā. Sanktpēterburgā viņš pirmoreiz publicējās ebreju krievvalodīgajā presē. 1890. gadā ebreji tika izraidīti no Sanktpēterburgas, tāpēc Dubnovs dzīvoja Odesā, bet vēlāk — Viļņā. Aktīvi piedalījās ebreju sabiedriskajā un kultūras dzīvē. 1906. gadā atgriezās Sanktpēterburgā, kur vadīja Ebreju literatūras un vēsturiski-etnogrāfisko biedrību un rediģēja Ebreju enciklopēdiju.
1917. gadā Dubnovs apsveica Februāra revolūciju Krievijā, tomēr krasi nostājās pret boļševiku vadīto Oktobra revolūciju. Par Trocki un citiem boļševiku līderiem — ebrejiem viņš sacīja, ka viņus nevar uzskatīt par ebrejiem, jo, izmantojot pseidonīmus, viņi demonstrē, ka kaunas no savas ebrejības un ir tai sveši. 1922. gadā Dubnovs emigrēja no Krievijas, vispirms uz Kauņu, tad uz Berlīni.
Berlīnē Dubnovs publicēja savu vispazīstamāko darbu Weltgeschichte des Jüdischen Volkes ("Pasaules ebreju tautas vēsture") desmit sējumos. Pēc Hitlera nākšanas pie varas, Simons Dubnovs emigrēja uz Rīgu. Kad 1941. gadā Latviju okupēja nacistu karaspēks, Dubnovs tika ievietots Rīgas geto. Pēc dažu izdzīvojušo liecībām, Dubnovs geto laikā visu laiku aicinājis Yidn, shreibt un fershreibt (Ebreji, visu pierakstiet!). Dubnovs tika nogalināts Rumbulas akcijas laikā.
Ezers
Ezers ir dabiska ūdenstilpe reljefa pazeminājumos, kuru no visām pusēm norobežo sauszeme. Kaut gan praktiski visi ezeri ir pildīti ar ūdeni, par ezeriem sauc arī dabiskas tilpes, kas pildītas ar citu šķidru materiālu, piemēram, sēru. Ezers ir viens no nozīmīgākajiem ainavas elementiem, kas sastopams visos pasaules kontinentos. Ar ezeru izpēti nodarbojas īpaša zinātne — limnoloģija. Zemes virsmas daļu, kas veido ezera gultni, dēvē par ezerdobi.
Lielus ezerus nereti dēvē par "iekšzemes jūrām", savukārt nelielas jūras bieži dēvē par ezeriem. Dažkārt ir grūti novilkt robežu starp ezeru un jūras līci un šeit vairāk paļaujas uz tradīciju. Piemēram, Marakaibo ezera (Venecuēla) savienojums ar Karību jūru būtiski neatšķiras no Azovas jūras (Ukraina un Krievija) savienojuma ar Melno jūru.
Reizēm par ezeru tiek dēvēta arī vieta, kur ezers eksistē tikai brīžiem, piemēram, pēc retām lietusgāzēm (Torrensa ezers Austrālijā).
Ezeros parasti ietek upes un/vai avoti, tajos nonāk nokrišņi. Ezeri var iegūt ūdeni arī no purviem. No ezeriem parasti iztek viena upe.
Lielākā daļa pasaules ezeru atrodas Ziemeļu puslodē, samērā tālu ziemeļos. 60% pasaules ezeru atrodas Kanādā. Ar ezeriem bagātajā zonā atrodas arī Latvija — arī šeit ezeri ir izplatīts un ļoti nozīmīgs ainavas elements, ar kuru cieši saistīta arī vietējo iedzīvotāju vēsture un kultūra. Pavisam Latvijā ir 2 256 ezeri, kuru virsmas platība pārsniedz 1 hektāru.
Ezeru raksturlielumi
Ezera ūdens bilanci nosaka:
Ezeru izcelsme
Lielākā daļa pasaules ezeru pēc ģeoloģiskās laika skalas ir ļoti jauni — ezeri salīdzinājumā ar tādiem ainavas elementiem, kā kalni, jūras, tuksneši, pat upes ir ar salīdzinoši īsu mūžu. Dabiskie erozijas procesi gravitācijas spēku ietekmē tiecas pārvietot grunti no augstāk novietotām vietām uz zemāk novietotām vietām, tādējādi aizpildot ezerdobi.
Tomēr eksistē arī ļoti veci ezeri, piemēram Baikāls (Krievija), kas sasniedz pat 25 — 30 miljonu gadu vecumu. Šādi ezeri drīzāk ir izņēmums no kopējās likumsakarības — tie spēj tik ilgi eksistēt, tikai pateicoties netipiskai apstākļu sakritībai.
Daži veidi, kā rodas ezeri:
Pastāv arī citi dabiski ezeru veidošanās mehānismi.
Daļa ezeru ir mākslīgi. Raktus ezeriņus (parasti — neliela izmēra) dēvē par dīķiem, savukārt ar dambjiem un aizsprostiem veidotus — par ūdenskrātuvēm.
Ezeru izzušana
Ezers var izzust dažādos veidos, taču Latvijai raksturīgajos līdzenuma apstākļos visbiežāk notiek ezera pārpurvošanās, aizaugšana. Pārpurvošanās ir process, kura rezultātā ezera gultne aizpildās gan ar nogulumiem, gan ar organisko materiālu. Ezera aizaugšanu ievērojami palielina niedres un citi lieli ūdensaugi, jo šo augu blīvās audzes aptur straumes un novērš vēja ietekmi uz ezera ūdeni, aiztur nogulumus un organiskās vielas.
Raksturīga aizaugoša ezera pazīme ir gandrīz nepārtraukta niedrāju un citu lielu ūdensaugu josla gar šī ezera malu. Tā veicina ezera virsmas spoguļa samazināšanos. Savukārt aizaugošā ezera gultnē veidojas aizvien biezāks organisku nogulumu slānis. Visbiežāk jau dažu centimetru dziļumā šādā organisko nogulumu slānī nav skābekļa, un tāpēc vairs nenotiek organikas sadalīšanās. Uz ezera gultnes klājas aizvien jaunas atmirušo augu un dzīvnieku atliekas un ezers tādējādi kļūst aizvien seklāks.
Šādā procesā ģeoloģiski ļoti īsā laikā — dažos gadu tūkstošos vai pat gadsimtos — var izzust pat lieli ezeri. Liela daļa no tagadējiem Latvijas purviem atrodas agrāko ezeru vietās. Pēc kāda laika arī purvs izzūd un pārvēršas par mežu.
Kā lielākā daļa dabā notiekošo procesu ezeru aizaugšana nav vērtējama kā labs vai slikts process. Tomēr cilvēka darbības rezultātā ezeru aizaugšana (eitrofikācijas process) mūsdienās notiek nesalīdzināmi straujāk, kā tā būtu notikusi bez cilvēka iejaukšanās un Latvijā dažu paaudžu laikā ir notikusi būtiska ezeru ekosistēmu noplicināšanās, kas pašlaik strauji turpinās.
Ezeri var izzust arī citu procesu rezultātā. Karsta procesu norises vietās ezeri var pēkšņi pazust pazemes tukšumos (Latvijā — Linezers). Ezers var izžūt brīžos, kad klimats ir sausāks (Neizīdles ezers Austrijā un Ungārijā).
Ezers var samazināties un izžūt arī cilvēka darbības rezultātā. Viens no pasaules lielākajiem ezeriem — Arāla jūra XX gadsimta laikā gandrīz pilnībā izzudis tādēļ, ka ezerā ieplūstošo upju ūdens tika izmantots lauksaimniecībai tā arī nesasniedzot ezeru.
Ezeru iedalījums pēc ūdens aprites
Atkarībā no klimata un ezera dobes formas dažādā ezera dziļumā var veidoties dažādi ūdens slāņi, kuri savā starpā nesajaucas, t.i. nenotiek ūdens aprite. To nosaka šāds mehānisms:
Tomēr, piemēram, tropu joslā virsūdens nekad neatdziest līdz 4 °C temperatūrai un rezultātā dziļākos ezeros apakšējais ūdens slānis būs bez skābekļa, toties bagātināts ar ogļskābo gāzi. Ja kāds notikums, piemēram, vulkāna izvirdums vai zemestrīce izjauc ezerā radušos līdzsvaru, no ezera var izdalīties liels ogļskābās gāzes daudzums, kas var būt nāvējošs ezera apkārtnē dzīvojošajiem (sk. Niosas ezers).
Pēc ezera ūdens aprites režīma ezerus iedala šādi:
Lesters Pīrsons
Lesters Boulss "Maiks" Pīrsons (dzimis, miris ) bija Kanādas politiķis no Kanādas Liberālās partijas un Kanādas 14. premjerministrs no 1963. gada aprīļa līdz 1968. gada aprīlim.
1957. gadā Lesteram Pīrsonam tika piešķirta Nobela miera prēmija par ieguldījumu organizējot ANO iesaistīšanos Suecas krīzes noregulēšanā. Pīrsona valdību laikā Kanādā tika ieviesta medicīniskā aprdrošināšana, studentu kredīti, pensiju plāni, Kanādas ordenis un pašreizējais Kanādas karogs. 1963. gadā tika nodibināta komisija bilingvisma un bikulturālisms, kas rekomendēja oficiālā līmenī paplašināt franču valodas tiesības Kanādā. Šīs izmaiņas valstī, kā arī Pīrsona darbība starptautiskajā politikā, ļauj uzskatīt Pīrsonu par vienu no ietekmīgākajiem kanādiešiem XX gadsimtā.
Līdz 2010. gadam Pīrsona vārdā tika dēvēta Teda Lindsija balva, kuru pasniedz katras sezonas NHL labākajam spēlētājam, pēc līgas spēlētāju asociācijas balsojuma. Tas bija NHL apbalvojums, kas nosaukts kāda politiķa vārdā.
13. maijs
Vārda dienas
Ira, Iraīda, Irēna, Irina
Nagļi (nozīmju atdalīšana)
Nagļi var būt:
Molnija-M
Molņija-M (Молния-М) bija PSRS, vēlāk Krievijas nesējraķešu saime. Kopš izstrādes 1960. gadu sākumā raķetei ir bijusi sešās konfigurācijās, kas atšķīrās ar augšējās pakāpes veidu.
Pirmais Molņija-M starts notika 1964. gadā. Līdz 2010. gadam veikti 297 starti, no kuriem 21 beidzās ar avāriju.
Balodis
Balodis var būt:
Sojuz-2.1a
Sojuz-2.1a veidota uz Sojuz-FG bāzes, aizstājot divas analogās vadības sistēmas ar vienotu ciparu sistēmu. Ja analogās sistēmas Sojuz raķetes bija jāuzstāda startā noteiktā leņķī, lai derīgo kravu ievadītu vajadzīgajā trajektorijā, tad modernizētā vadības sistēma ļauj koriģēt raķeti lidojuma laikā. Palielināts derīgās kravas plūsmvirzis.
Pirmajā pakāpē izmantots raķešdzinējs RD-107A. Otrajā pakāpē — RD-108A, trešajā pakāpē — RD-0110.
Raķeti var apgādāt ar ceturto pakāpi (dzinējbloku) Fregat augstāku orbītu sasniegšanai. Uz Sojuz-2.1a pamata izveidota modifikācija Sojuz ST-A, kas adaptēta tropiskam klimatam un tiek palaista no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā.
Raķete
Mūsdienu raķetēs izmanto ķīmiskos raķešdzinējus, kuriem degvielas veids var būt gan šķidrā, gan cietā veidā. Raķetē ir degvielas un oksidētāja tvertnes (cietās degvielas gadījumā abas komponentes ir samaisītas kopā). Raķešdzinēja degšanas kamerā notiek degvielas un oksidētāja ķīmiska reakcija, kuras rezultātā izdalās gāzes, radot reaktīvo plūsmu, kas paātrinās sprauslā, un tiek izsviestas no raķetes. Šo gāzu atgrūšanās no sprauslas sieniņām ļauj raķetei kustēties uz priekšu (skatīt trešo Ņūtona likumu).
Vēsture
Raķetes bija pazīstamas jau pirms 2000 gadiem Ķīnā.
Militārajā jomā
Raķetes ar lielo kustības ātrumu, salīdzinot ar citiem lidaparātiem, ir radušas pielietojumu militārajā jomā, lai īsā laikā uz vajadzīgo mērķi nogādātu kaujas galviņu, pat uz citu kontinentu.
Tiek izmantoti šādi raķešieroči:
Kosmonautikā
Raķetes spēja kustēties bezgaisa telpā radīja iespēju derīgo kravu nogādāt Zemes orbītā, kā arī uz citam planētām.
Skatīt nesējraķete.
Zinātnē
Raķetes, kuras nav tik jaudīgas kā nesējraķetes, neieiet orbītā, bet veic suborbitālu lidojumu un nokrīt uz zemes. Tās ir arī lētākas. Šādu raķešu augšdaļā izvieto instrumentus un izmanto meteoroloģijā, atmosfēras augšējo slāņu un kosmiskās telpas izpētei, bioloģiskos ekeperimentos, tehnoloģiskos eksperimentus u.c.
Andrejs Pētersons
Andrejs Pētersons (dzimis Cēsis, miris  Rīgā) bija Latvijas šaha meistars. PSRS sporta meistars no 1961. gada.
Šahista karjera
Veiksmīgi piedalījies Latvijas šaha čempionātos: Ar panākumiem spēlējis Latvijas sporta biedrības "Daugava" čempionātos:
Baltijas republiku turnīrā Pērnavā 1960. gadā dalījis 4.-5. vietu. Septiņas reizes pārstāvējis Latviju PSRS komandu čempionātos šahā, kur 1963. gadā ieguvis 1. vietu pie 5. galdiņa. Piecas reizes spēlējis Latvijas sporta biedrības "Daugava" sastāvā PSRS komandu kausā šahā. Viens no retajiem Latvijas šahistiem pēc Vladimira Petrova, Aleksandra Koblenca, Mihaila Tāla, Aivara Gipšļa, kas spējis iekļūt PSRS šaha čempionāta finālā. Pēc uzvaras PSRS čempionāta pusfinālā Minskā 1964. gadā Andrejs Pētersons dalīja 15.-17. vietu PSRS 32. šaha čempionātā Kijivā.
Renē Magrits
Renē Fransuā Gislēns Magrits (dzimis, miris ) bija Beļģijas sirreālisma gleznotājs. Viņš kļuva pazīstams ar vairākiem asprātīgiem un ieinteresējošiem darbiem. Magrita radītās mākslas mērķis bija radīt apmulsumu viņa radīto darbu vērotājos par šo vērotāju pašu iepriekš izveidotajiem, šķietami likumsakarīgiem realitātes uztveres priekšnosacījumiem, piespiežot vērotājus būt pārāk jūtīgiem pret apkārtējās vides parādībām.
Bunkas pagasts
Bunkas pagasts ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām, Vārtājas krastos. Robežojas ar sava novada Priekules, Virgas, Gaviezes, Tadaiķu, Durbes, Vecpils un Kalvenes pagastiem.
Reljefa formas
Božu kalns, Brača kalns, Fergūtenes kalns, Gaiļa kalns, Krotes pilskalns, Prūšu kalns, Sprosta kalns, Usaiķu grava.
Ūdensteces
Āģēre, Čikste, Dreimaņu grāvis, Lašupe, Melnupe, Melnupīte, Padones strauts, Plūģupīte, Vārtāja, Vecupe, Vecvagaru grāvis.
Ūdenstilpes
Bunkas dzirnavezers, Cepļa dīķis, Dižlūku dīķis, Donis, Kārsgaļu dīķis, Krotes dzirnavu dīķis, Ķaupju dīķis, Lielais Purplis, Lūžņu dīķis, Mazais Purplis, Mazgraviņu dīķi, Ordangas dīķis, Purvs, Reiņa ezers, Robežnieks, Sils, Tiltiņu dīķis, Velekšņu dīķis.
Purvi
Bunkas purvs, Čikstes purvs, Laivenieku lanka, Vilciņu lanka.
Dabas aizsardzība
Valsts aizsardzībā atrodas Krotes parks.
Vēsture
Mūsdienu Bunkas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bunkas muiža (Gut Funkenhof, Bunka), Dižizriedes muiža (Gut Fischröden), Krotes muiža (Gut Kroten, Krote), Tadaiķu muiža (Gut Tadaiken).
Bunkas pagasts veidojies no Bunkas, Diž-Izriedes, Usaiķu un Ordangas pagastiem.
1890. gadā pievienots Priekules pagastam. 1918. gadā atdalījies no Priekules pagasta.
1935. gadā Liepājas apriņķa Bunkas pagasta platība bija 38 km² un tajā dzīvoja 1014 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Bunkas ciema padomi, kuru gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. Bunkas ciems ietilpa Priekules (1949—1959) un Liepājas (1959—2009) rajonos. Bunkas ciemam 1977. gadā pievienoja likvidēto Krotes ciemu un daļu Tadaiķu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Bunkas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekules novadā. 2021. gadā Priekules novads tika iekļauts jaunajā Dienvidkurzemes novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Bunka (pagasta centrs), Krote, Tadaiķi.
Nagļi
Nagļi ir ciems Rēzeknes novada Nagļu pagastā, pagasta centrs. Izveidojies pagasta dienviddaļā starp Nagļu un Orenīšu dīķiem Maltas upes un Maltas-Rēzeknes kanāla krastā 41 km no novada domes Rēzeknē un 215 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā ciema padomes un zivsaimniecības "Nagļi" ciemats. Zivsaimniecības darbu arī mūsdienās turpina akciju sabiedrība "Nagļi".
Nagļos atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasts, veikals, tūrisma informācijas centrs, Nagļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca (vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis ).
Ciema teritorijā atrodas vēl divi kultūras pieminekļi: Lazdavnieku senkapi (Kundziņkalns) — valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis un Nagļu kapu vārti — vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.
Uz Maltas-Rēzeknes kanāla izbūvēts hidromezgls un hidroelektrostacija.
Jūdaisma pamatprincipi
Visus ticīgos ebrejus vieno monoteiska reliģija — jūdaisms. Vienlaikus šī vienotība nebalstās uz kādu vienotu un universāli akceptētu ticības apliecinājumu. Jūdaismā nav centralizētas hierarhijas, kuras vadītājs, līdzīgi Romas pāvestam, varētu vadīt reliģiju. Dažādie ticības pamatprincipi, kas formulēti gadsimtu laikā, ir tikai tik autoritatīvi, cik to radītāji - ievērojami un atzīti rabīni. Galvenais jūdaisma avots ir nevis cilvēki, bet svētie raksti Tora, reliģiskie likumi un tradīcijas. Jūdaisms vairāk uzmanības pievērš reliģiski pareizas darbības un dzīvesveida nozīmei, nevis vienkārši ticībai.
Ortodoksālais jūdaisms uzsver dažus galvenos pamatprincipus - ticību vienam visvarenam Dievam, kas radījis visumu un turpina pār to valdīt; Dieva un ebreju derību, kas noslēgta Sinajā; un Toru - kā Dieva likumu krājumu. Mūsdienu rabīniskais jūdaisms sastāv no rakstītās Toras un mutvārdu Toras, kas apkopota un izskaidrota vēlākajos rabīnu tekstos Mišnā, Talmūdā u.c. Lai arī Dieva likumi nemainās, to interpretācija ir nepārtraukts process.
Monoteisms
Jūdaisms ir strikti monoteisks. Citu dievu pastāvēšana, vai iespēja, ka Dievs varētu būt vairākās formās (Trīsvienība) ir nepieņemama un ķecerīga. Katru rītu un vakaru ticīgie ebreju atkārto lūgšanu, kuras pirmais teikums definē šo ticību: "Shema Yisrael Adonai Eloheinu Adonai Echad" "Klausies, Israēl, Tas Kungs, mūsu Dievs, ir vienīgais Kungs."
Maimonida trīspadsmit principi
Gadsimtu gaitā ir radušies dažādi jūdaisma ticības principu formulējumi, un lai arī tie atšķiras dažās detaļās, tiem visiem ir vienota pamatideja. Gandrīz universālu akceptu ir guvuši Maimonida trīspadsmit ticības pamatprincipi. Sākotnēji tie tika uztverti diezgan pretrunīgi un pat ignorēti, taču laika gaitā tie ir akceptēti un lielākā daļa ortodoksālo rabīnu uzskata, ka to ievērošana ir obligāta.
Daži, kā piemēram, rabīns Jozefs Albo un Raavads critizēja Maimonida sarakstu, jo tajā ir pārāk daudz punktu, kas lai arī patiesi, nav ticības pamatbūtības, un tādējādi pārāk daudziem ebrejiem draudot kļūšana par ķeceriem. Taču ne Maimonids, nedz viņa laikabiedri šo sarakstu neuzskatīja par tādu, kas aptvertu visus ebreju ticējumus, bet drīzāk, tikai kā centrālās pamatidejas, kas raksturīgas jūdaismam.
Dobžiņa pie Vislas
Dobžiņa pie Vislas, agrāk Dobrina , ir pilsēta Polijā, Kujāvijas-Pomožes vojevodistē uz austrumiem no Vloclavekas Vislas upes labajā krastā. Vēsturiskās Dobžiņas zemes galvaspilsēta. Pirmoreiz minēta 1065. gadā.
Prūsijas krusta karu sākumā 1228. gadā pilsēta tika piešķirta Dobžiņas ordeņa bruņiniekiem, kuri vēlāk iekļāvās Vācu ordeņa sastāvā. Pils tika nopostīta 1409. gadā karā ar Poliju.
5. novembris
5. novembris ir gada 309. diena pēc Gregora kalendāra (310. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 56 dienas.
Vārda dienas
Lote, Šarlote
2009. gada Aknīstes novada domes vēlēšanas
'''2009. gada Aknīstes novada domes vēlēšanas''' notika 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Aknīstes novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 50 kandidātiem. Aknīstes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Aknīstes novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.
Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Vienotam novadam" (38,84%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 3 saraksti. Aknīstes novada domes vēlēšanās piedalījās 1 243 vēlētāji jeb 50,78% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 1 241, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 215 vēlētāji.
Roberts Grīns
Roberts Pols Grīns (dzimis ) ir bijušais Anglijas futbola vārtsargs.
NBA sezonas vērtīgākais spēlētājs
Nacionālās basketbola asociācijas sezonas vērtīgākais spēlētājs (MVP) ir ikgadēja Nacionālās basketbola asociācijas balva katras sezonas vērtīgākajam spēlētājam. Balva tiek piešķirta kopš 1955.—1956. gada NBA sezonas. Uzvarētājs sava īpašumā iegūst NBA pirmā prezidenta Morisa Podolofa (Maurice Podoloff) vārdā nosaukto balvu.
Sezonas vērtīgākā spēlētāja balsojums notiek pēc regulārās sezonas beigām. Līdz 1979.—1980. gada sezonai balvas ieguvējs tika noskaidrots NBA spēlētāju balsojumā, taču kopš 1980.—1981. gada sezonas balvas ieguvēju nosaka ASV un Kanādas sporta žurnālisti un diktori, kas katrs viņaprāt sarindo piecus labākos spēlētājus. Par katru pirmo vietu tiek piešķirti 10 punkti, otro — 7, trešo — 5, ceturto — 3 un piekto — 1 punkts. Kopš 2010. gada pastāv arī fanu balsojums, kas veido vienu balsi.
Līdz šim neviens spēlētājs nav saņēmis visas pirmās vietas. Šakils O'Nīls (1999–2000) un Lebrons Džeimss (2012–2013) ir vienīgie divi spēlētāji, kam līdz šādam sasniegumam pietrūkusi viena pirmā vieta. Visvairāk reižu par vērtīgāko ticis atzīts Karīms Abduldžabārs (6 reizes). Bills Rasels un Maikls Džordans ir saņēmuši balvu piecas reizes. Rasels un Džeimss ir vienīgie spēlētāji, kas saņēmuši četras balvas piecu sezonu laikā. Pašreizējais balvas ieguvējs ir Stefens Karijs.
Metanols
Metanols (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais spirts. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās pārtvaices procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par koka spirtu.
Nv
nv ir atvērtā koda dzinis NVIDIA videokartēm.
nv ir Xorg atvērtā koda dzinis NVIDIA videokartēm. Draiveris atbalsta divdimensiju akselerāciju, kā arī nodrošina 8, 15, 16 (izņemot Riva128 kartēm) un 24 bitu dziļumu kadru buferim. Visi vizuālie tipi tiek attainoti 8 bitu dziļumā, TrueColor un DirectColor vizuāļus ir iespējams attainot citos dziļumos, izņemot Riva128 karti, kas uztur TrueColor tikai augstākajos dziļumos.
Metanols
Izmantošana
Metanols ir nozīmīga izejviela formaldehīda, metil-terc-butilētera un citu vielu ražošanai. Metanols ir arī viena no divām biodīzeļdegvielas izejvielām.
Nv
Atbalstītās iekārtas
RIVA 128 - NV3 sērija RIVA TNT - NV4 sērija RIVA TNT2 - NV5 sērija
GeForce 256, QUADRO - NV10 sērija GeForce2, QUADRO2 - NV11 un NV15 sērijas GeForce3, QUADRO DCC - NV20 sērija nForce, nForce2 - NV1A, NV1F sērijas
GeForce4, QUADRO4 - NV17, NV18, NV25, NV28 sērijas GeForce FX, QUADRO FX - NV30, NV31, NV34, NV35, NV36, NV37, NV38 sērijas GeForce 6XXX - NV40, NV41, NV43, NV44, NV45 sērijas GeForce 7XXX - G70 sērija
GeForce 8XXX - G80, G84, G86 sērijas
Hiragana
Hiragana (ja) ir japāņu zilbju alfabēts (katrs simbols nozīmē zilbi nevis skaņu ), viens no japāņu rakstībās veidiem līdz ar katakanu, kandži, arābu cipariem un romadzi (latīņu alfabēts). Hiragana alfabētā ir 46 simboli (kā arī daži novecojuši). Kopā hiragana un katakana sastāda kana sistēmu, kurā viena zīme izsaka vienu moru.
Tabula
Zemāk dotajā tabulā hiragana dota pa kreisi, pa vidu dota Hepberna transkripcija. Sarkanā krāsā norādītas zīmes, ko mūsdienās praktiski vairs nelieto. Pēc tabulas dotas aptuvenas latviešu skaņu atbilsmes. Latviešu valodā viena un tā pati zilbe var tikt atveidota vairākos veidos, piemēram, "Hirosima" un "suši".
Atsauces un piezīmes
Kana (skriftsystem)
Dragon (kosmosa kuģis)
Dragon (no en "pūķis") ir bezpilota kosmosa kuģis, ko izstrādājis un izgatavojis ASV privātais uzņēmums SpaceX. Tā sākotnējais variants paredzēts kravu nogādāšanai orbitālajā stacijā un atpakaļ uz zemi. Pašlaik (2018) notiek darbs pie pilotējamās versijas izstrādes. Dragon ir izstrādāts pēc NASA līguma, lai transportētu kravas uz Starptautisko kosmosa staciju Commercial Orbital Transportation Services programmā.
Atlas V/401
Atlas V/401 ir ASV nesējraķetes Atlas V konfigurācija. Tajā izmantots standarta centrālais bloks ar Krievijā ražotu dzinēju RD-180. Otrajā pakāpē izmantota viena dzinēja versija Centaur SEC. Šajā konfigurācijā nav neviena cietās degvielas starta paātrinātāja. Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 4 m diametru.
Atlas V/401 zemā orbītā spēj nogādāt 9800 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 4750 kg kravas.
Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — Lockheed Martin.
Līdz 2012. gada oktobrim Atlas V/401 veikusi 14 startus, no kuriem viens bijis daļēji veiksmīgs.
tika palaista ASV Nacionālās izmeklēšanas biroja (NRO) derīgā krava USA-194 (divi pavadoņi). Augšējās pakāpes Centaur dzinēja priekšlaicīgas apstāšanās dēļ otrajā manevrā derīgo kravu sākotnēji nevarēja ievadīt paredzētajā orbītā. Plānoto orbītu pavadoņi sasniedza ar savu dzinēju palīdzību.
NRO pavadoņu USA-238 palaišanas reizei (startēja 2012. gada septembrī) speciāli tika modificētas Centaur raķešpakāpes hēlija tvertnes, lai pakāpes apakšējā daļā ievietotu iekārtu OUTsat (Operationally Unique Technologies Satellite) ar astoņām pavadoņu palaišanas ierīcēm P-POD, kurās ievietoti 11 CubeSat pavadoņi. Pēc USA-238 izlaišanas orbītā Centaur veica divus manevrus, lai samazinātu orbītu un izlaistu nanopavadoņus.
Izopropanols
Izopropanols (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais spirts. Tas labi šķīst ūdenī (veido azeotropo maisījumu), un to lieto kā šķīdinātāju.
Iegūšana
Izopropanolu lielākoties iegūst, hidratējot propēnu. Izopropanolu ir iespējams oksidēt par acetonu. Izopropanols ir viens no diviem propanola izomēriem, otrs izomērs ir 1-propanols.
Čezāre Lombrozo
Pamatojoties uz psihiatrijas, antropoloģijas, eigēnikas, sociālā darvinisma atziņām radīja koncepciju, ka pastāv "kriminālais cilvēku tips", ko var atšķirt pēc fiziskām pazīmēm. Viņa darbi, no kuriem slavenākais ir "Noziedzīgais cilvēks" (1889), lika pamatu antropoloģiskajam kriminoloģijas un krimināltiesību virzienam, kur pētījumu pamatakcents tika novirzīts no noziedzīgā nodarījuma pētīšanas uz noziedznieka fiziskajām un psihiskajām īpašībām, izceļot iedzimtību. Vēlāk Lombrozo teorijas tika noliegtas un atzītas par nezinātniskām.
Šabtajs Cvi
Šabtajs Cvi arī Amira jeb Mehmets Efendi (dzimis, miris ) bija Izmirā dzimis Osmaņu impērijas sefardu kabalists, kurš apgalvoja, ka ir mesija. 17. gadsimta masu kustības līderis, kustībā bija iesaistītas daudzas ebreju kopienas ne tikai Osmaņu impērijā, bet arī kristīgajā Eiropā. Kustība gandrīz izbeidzās, kad Šabtajs Cvi sultāna Mehmeda IV draudu rezultātā pieņēma islāmu. Līdz ar Šabtaju Cvi islāmā pārgāja daļa viņa tuvāko līdzgaitnieku, izveidodami denmu sektu. 20. gadsimtā denmiem bija būtiska ietekme gan jaunturku, gan Ataturka kustībā. Šabtajs Cvi miris izsūtījumā Ulciņas cietoksnī mūsdienu Melnkalnes teritorijā.
2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV
'''2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV' bija četri teroristu uzbrukumi Ņujorkā, Ārlingtonas apgabalā un Šenksvilas apkārtnē, ASV, ko paveica islāmistu teroristu organizācija Al-Qaida''. Šajā uzbrukumā kopumā gāja bojā gandrīz 3000 cilvēku, tika nodarīti 10 miljardus ASV dolāru vērti bojājumi.
Norise
Četras teroristu pašnāvnieku grupas (katrā no tām bija viens vai vairāki trenēti piloti), kopumā 19 Al-Qaida teroristi, nolaupīja četras pasažieru lidmašīnas un izmantoja tās kā ieroci pret civiliem un militāriem objektiem ASV, lidojumā taranējot šos objektus. Divas no nolaupītajām lidmašīnām (United Airlines reiss 175 un American Airlines reiss 11) ar aptuveni 18 minūšu intervālu ietriecās Pasaules tirdzniecības centra dvīņu torņos, Ņujorkā, kas drīz pēc trieciena sabruka. Bojā gāja 2606 cilvēki, kas tobrīd atradās ēkās. American Airlines reisa 77 lidmašīna ietriecās Pentagona ēkā, Virdžīnijā, izraisot vispārēju eksploziju un degšanu. Ceturtā nolaupītā lidmašīna, aviokompānijas United Airlines reiss 93 tika mērķtiecīgi virzīta uz Vašingtonu, bet nokrita netālu no Šenksvilas pilsētiņas Pensilvānijas štatā.
Vašingtonā tika evakuēts Baltais nams un citas valdības ēkas. Ņujorkā valdīja haoss. ASV gaisa telpa tika pilnīgi slēgta lidojumiem. ASV Bruņotajos spēkos tika pasludināta kaujas gatavība "Delta" (gatavība karam). Eventuālas agresijas atvairīšanai tika sagatavoti arī kodolspēki. ASV slēdza robežu ar Kanādu un Meksiku. NATO evakuēja galveno mītni Briselē. Izraēla evakuēja savas diplomātiskās pārstāvniecības ārvalstīs.
ASV valdība jau nākamajā dienā par šo terora aktu organizēšanu apsūdzēja Osamu bin Ladenu, uzskatot, ka, dzīvojot Afganistānā, viņš organizējis 11. septembra terora aktus, un viņa vadīto teroristu grupu Al-Qaida. Pierādījumus, kas lika uzskatīt tieši Al-Qaida par šī terora akta īstenotājiem, ASV valdība neatklāja, jo to lielākā daļa esot slepena un skarot izlūkdienestu darbu. 28. septembrī FIB nāca klajā ar paziņojumu, ka beidzot ir konstatētas visu 19 teroristu personības, un vismaz 3 no tiem esot bijusi saistība ar Al-Qaida. Virkne neskaidrību un pretrunu notikumu skaidrojumā ir radījušas plašas diskusijas un sazvērestības teorijas par šo tēmu.
Terora akta īstenotāji
Galvenais organizētājs, iespējams, bija Hālids Šeihs Muhameds (Khalid Sheikh Mohammed) — arestēts Pakistānā 2003. gada 1. martā, ieslodzīts Gvantanamo cietumā. 2008. gada decembrī Halids Šeihs Muhameds paziņoja, ka vēlas atzīt savu vainu. Kopā ar viņu bija apsūdzēti jemenietis Ramzi bin Šibhs (Ramzi Binalshibh), kurš it kā bijis uzbrukumu koordinators, taču nav varējis iegūt ASV vīzu un akcijā nav piedalījies, Saūda Arābijas iedzīvotājs Mustafa Ahmeds Havzavi, kurš bijis viens no diviem terora akta finansētājiem, un Halida Šeiha radinieks Ali Abdel Azizs Ali.
ASV reakcija
ASV prezidents Džordžs Bušs paziņoja: "Mēs atradīsim tos, kas to izdarīja... Mēs viņiem liksim bēgt un sauksim pie atbildības..." 85% amerikāņu atbalstīja domu dot triecienu valstij, kas sniegtu teroristiem patvērumu. ASV Kongresa Pārstāvju palāta ar lielu balsu vairākumu atbalstīja Senāta rezolūciju, kas prezidentam piešķir pilnvaras "piemērot spēku, lai atrastu un sodītu terora aktu rīkotājus". Džordžs Bušs nevilcinājās mobilizēt 50 tūkstošus rezervistu, bet prezidenta reitings, kas pirms 11. septembra bija zem 50% robežas, divās nedēļās pacēlās līdz 90% atbalstītāju, sasniedzot rekordu ASV vēsturē.
Pasaules reakcija
NATO sabiedrotie aktivizēja alianses Statūtu 5. pantu.
16. septembrī Persijas līča sadarbības padomes dalībvalstis — Bahreina, Kuveita, Omāna, Saūda Arābija un Apvienotie Arābu Emirāti, — paziņoja, ka ir gatavas aktīvi atbalstīt Vašingtonu cīņā pret terorismu.
2001. gada 5. septembrī, tikai pāris dienu pirms teroristu uzbrukumiem, kas satricināja pasauli, deputāti pieņēma rezolūciju, kurā ietverti vairāki ieteikumi par Eiropas Savienības lomu terorisma apkarošanā. Deputāti pieprasīja, lai Padome ievieš Eiropas aresta orderi, kas palīdzētu apkarot terorismu, un pieprasīja izstrādāt ES definīciju terora aktiem, kā arī noteikt vispārpieņemtas soda sankcijas par terorismu. Parlaments uzskatīja, ka oficiālās izdošanas procedūras būtu jāatceļ un dalībvalstīm būtu jāatzīst citu dalībvalstu lēmumi par teroristu pārkāpumiem. EP deputāti arī aicināja ES dalībvalstis pieņemt standarta kompensācijas pasākumus teroristu noziegumu upuriem. Uzreiz pēc 2001. gada 11. septembra Eiropas Komisija sakopoja spēkus terorisma apkarošanai. 2001. gada 1. oktobrī Eiropas Komisija ierosināja iesaldēt līdzekļus 27 privātpersonām un organizācijām, kuras turēja aizdomās par dalību uzbrukumu organizēšanā.
Nozīme
ASV sabiedrībai "dvīņu torņi" bija viens no valsts simboliem un to sagraušana ievērojami mainīja amerikāņu skatījumu uz pasauli, iznīcinot līdzšinējos priekšstatus par šīs lielvaras varenību un neievainojamību. Pēc šī terora akta amerikāņi pat sāka simbolisku laika skaitīšanu: pirms un pēc 11. septembra. Lai finansētu "karu pret terorismu", ASV nodokļu maksātāji piekrituši ievērojami palielināt militāros izdevumus. Pentagona budžets 2000. gadā bija aptuveni 290 miljardi dolāru, bet pašlaik tas sasniedzis jau 440 miljardus dolāru (turklāt vēl papildus 120 miljardi tiek piešķirti militāro operāciju finansēšanai Irākā un Afganistānā). ASV amatpersonas informē, ka pasaulē kopš 11. septembra apcietināts vairāk nekā 4000 cilvēku, kas tiek turēti aizdomās par terorismu.
Šie notikumi kalpoja par galveno pavērsiena punktu Rietumu pretterorisma politikas attīstībā un dažādu valstu un starptautisko organizāciju darbībā. Kopumā mainījās ASV ārpolitika: tā vēl vairāk tika realizēta no spēka pozīcijām. Turpmākajos gados pamatojoties uz terorisma apkarošanu, ASV vadītā koalīcija veica iebrukumu Afganistānā un Irākā pat bez ANO mandāta. Lidostās tika ieviestas papildu kontroles un ierobežojumi. Līdzīgi terora akti tika veikti arī Eiropā: Madridē un  Londonā. Pēc šiem terora aktiem attieksme pret musulmaņiem un imigrantiem ir kļuvusi neiecietīgāka ne tikai ASV, bet arī citās pasaules valstīs.
Nātrija hidroksīds
Nātrija hidroksīds (nātrija sārms, kodīgais nātrijs, kaustiskā soda, ziepju zāles, NaOH) ir sārms. Tā ir cieta, higroskopiska viela (uzsūc ūdeni). Nātrija hidroksīds ļoti labi šķīst ūdenī, un mazliet sliktāk šķīst etanolā un metanolā, tas nešķīst ēterī un citos nepolāros šķīdinātājos.
Īpašības
Nātrija hidroksīds izraisa alumīnija un tā sakausējumu koroziju. Nātrija hidroksīds lēnām reaģē ar silīcija dioksīdu, veidojot nātrija silikātu. Nātrija hidroksīds var izraisīt silikātstikla koroziju.
Izmantošana
Nātrija sārms ir nozīmīga ziepju ražošanas izejviela.
Normunds Rutulis
Normunds Rutulis (dzimis ) ir latviešu dziedātājs, mūzikas un radio producents, dziesmu autors, radio DJ un TV raidījumu vadītājs. Plaši pazīstams kā šlāgermūzikas un popmūzikas dziesmu izpildītājs. Ar pseidonīmu N'Works pazīstams kā dziesmu remiksu autors. Kopš 1995. gada sadarbojas ar Raimondu Paulu.
Biogrāfija
N. Rutulis dzimis Rīgā, Ligitas un Jura Rutuļu ģimenē, lepojas ar sevi kā "rīdzinieku ceturtajā paaudzē". Dzīvojis Rīgā un Garkalnē. N. Rutulim bērnībā konstatēta bronhiālā astma. 1991. gadā apprecējies, laulībā dzimuši divi bērni.
Izglītība
N. Rutulis mācījies Rīgas Valsts 3. ģimnāzijā (tolaik Rīgas 3. vidusskolā) un Latvijas Mūzikas akadēmijā, bet absolvējis Rīgas Valsts 2. ģimnāziju (tolaik Rīgas 2. vidusskola), Rīgas Lauksaimniecības skolu, apgūstot automehāniķa profesiju, kā arī apguvis svētku režisora profesiju Latvijas Kultūras koledžā.
Grupa "Zvaigžņu zagļi"
Muzikālo darbību N. Rutulis uzsāka 13 gadu vecumā Ādažos Gunāra Freidenfelda vadītajā bērnu vokāli—instrumentālajā ansamblī Zvaigžņu zagļi, kur bija gan vokālists, gan bundzinieks. Vēlāk grupas nosaukums tika mainīts uz "Black Jack", tā pastāvēja līdz deviņdesmito gadu sākumam. Tās sastāvā darbojās komponists Rolands Kronlaks, basģitāru spēlēja Guntars Vētra, bet ģitāru Māris Sprindžuks, grupas vadītājs bija Vitālijs Terentjevs.
Solo darbība
N. Rutuļa pirmā solodziesma ir Rolanda Kronlaka sacerētā un 1995. gadā Raimonda Tigula aranžētā I wanna be with you, taču tā nav publicēta. Pirmais publiskais darbs ir Jāņa Stībeļa aranžētā un Normunda Pauniņa producētā Arņa Medņa dziesma Hei Mazā!, kas izdota izdevniecībā Mikrofona ieraksti 1996. gadā. Pirmais soloalbums Vasarā sniegs publicēts 1998. gadā.
Sadarbība ar Raimondu Paulu
Sadarbība ar komponistu Raimondu Paulu sākta deviņdesmito gadu vidū, kopīgi ar Dzeguzīti ieskaņojot latviešu tautasdziesmu apdares. 1996. gadā kopīgi ar Kristu Teivāni ieskaņota Jāņa Streiča filmas Likteņdzirnas tituldziesma "Par to... (Raudāja māte)". Kopīgi ar R. Paulu ieskaņots albums "Nekur nav tik labi kā mājās" 2001. gadā, kas saņēma Zelta diska statusu. Sadarbība ar R. Paulu tiek turpināta ieskaņojot albumus "Lecam pa vecam", "Vīna dvēsele", "Zili brīnumi" gan arī jaunu dziesmu izpildīšanā un ieskaņošanā, gan uzstājoties kopīgos koncertos. 2016. gadā ieskaņotas divas Raimonda Paula dziesmas "Kad tu ej pie bitēm" un "Astere"albumam "Kad tu ej pie bitēm". 2019. gadā izdots albums "Man nav žēl" ar divpadsmit jaunām Maestro dziesmām.
Dandy deluxe
2016. gadā Normunds iekļaujas projektā "Dandy deluxe" kā solists, kas atskaņo modernās popmūzikas hitus, sākot no Ellie Goulding, Mark Ronson, Maroon 5 un beidzot ar Calvin Harris un David Guetta. Projektā līdzdarbojas Edgars Jass ar ģitāru un kā administrators, Harijs Gūtmanis pie bungām, Jānis Rubiks ar basu un Andris Kauliņš pie taustiņiem.
Beaujolais
Mūzikas projekts, kas ietver sevī repertuāru, kuru viedo 30-to līdz 70-to gadu soul, jazz un popmūzika — Ella Ficdžeralda, Rejs Čārlzs, Lūiss Ārmstrongs, Bobijs Darins, Džūdija Gārlenda, u.c. Mūziķu sastāvu veido Jānis Ķirsis pianista, producenta un administratora lomā, Daniels Pelcis ar basu un Pauls Ķierpe pie sitamajiem instrumentiem.
N'Works
Kopš deviņdesmito gadu beigām N. Rutulis nodarbojas ar dažādu latviešu dziesmu remiksu veidošanu zem pseidonīma N'Works, kas nozīmē "Normunda darbnīca". 2009. gadā izdots N'Works pirmais albums "Double B Tonality", kas saņēma Latvijas mūzikas ierakstu Gada balvu nominācijā Gada labākais deju mūzikas albums. Otrais albums "N.O.A." iznāca 2013. gadā. Trešais EP jeb minialbums "3.45" izdots N`Works izdevniecībā 2016. gada 25. novembrī. Tas tika nominēts Zelta mikrofons balvai "Labākais deju vai elektroniskās mūzikas albums" 2017. gadā.
Remiksēšanā sadarbojas ar dažādiem mūziķiem, piemēram, Andra Ērgļa soloalbumā "Sirdspuksti" iekļauta N'Works remiksēta dziesma "Ripoja akmens".
Līdzdalība TV šovos un raidījumos
2005. gada pavasarī vadīja LTV izklaidējošo spēli visai ģimenei "Laimes aka". 2007. gadā piedalījies TV3 raidījumos "Dejo ar zvaigzni" pārī ar profesionālo dejotāju Violu Abrāmovu un "Dziedi ar zvaigzni" kopā ar politiķi Inesi Šleseri. 2008. gadā Rutulis vada LTV7 rallija apskatu par „LMT Latvijas rallija čempionātu”. 2010. gada pavasarī, pārī ar Dagmāru Leganti vada LNT muzikālo šovu "O`Kartes akadēmija". 2011. gada rudenī, pārī ar meitu Lindu Rutuli, vada LNT muzikālo šovu "Dziedošās ģimenes 4". No 2013. gada aprīļa līdz 2014. gada novembrim bija iesaistījies LNT raidījuma "Ražots Eiropā" veidošanā. Ir vadītājs autoraidījumā "Tavs auto TV".
Hobiji
Dziedāšana, mūzikas producēšana, auto, interneta tehnoloģijas, kino, skvošs, golfs.
Mūzikas balvas
Viens no nedaudziem latviešu solistiem, kurš saņēmis 10 Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas. Vairākkārt izvirzīts Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu nominācijās labākais šlāgeru vai kantrī mūzikas albums un labākais šlāgeris vai kantrī dziesma: 2010. gadā atzīts par Labāko deju mūzikas albuma producentu, iegūstot Gada labākā deju mūzikas albuma balvu.
2010. gadā: 2009. gadā: 2008. gadā: 2006. gadā: 2005. gadā: 2004. gadā: 2002. gadā: Nominācijas
LNT Mūzikas video balva 2000. gadā:
ESA
ESA var būt:
Ališers Navoji
Ališers Navoji (,, dzimis , miris ) bija Centrālāzijas politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja Heratā.
2009. gada Auces novada domes vēlēšanas
'''2009. gada Auces novada domes vēlēšanas''' notika 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Auces novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 33 kandidātiem. Auces novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Auces novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.
Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (76,1%), bet novada domē iekļuva arī otrs saraksts Sabiedrība citai politikai. Auces novada domes vēlēšanās piedalījās 2 810 vēlētāji jeb 46% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 808, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 691 vēlētājs.
Ņešava
Ņešava ir Polijas pilsēta Kujāvijas-Pomožes vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Cehocinekas Vislas upes kreisajā krastā.
Vēsture
Prūšu krusta karu laikā Nesavas pils (Nessau) bija viens no krustnešu atbalsta punktiem. Pēc sakāves kaujā pie Grīnvaldes (Žalgires) Vācu ordenis saskaņā ar 1411. gada Tornas miera līgumu un 1422. gada Melno miera līgumu atteicās no Žemaitijas, Dienvidkursas un Ņešavas zemēm un bija spiests samaksāt uzvarētājiem lielu kontribūciju.
Alsungas rajons
Alsungas rajons bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota, apvienojot bijušā Ventspils apriņķa Ēdoles, Ziras un daļu Užavas pagastu teritorijas un Aizputes apriņķa Alšvangas, Gudenieku, Jūrkalnes, Sakas un Ulmales pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Alsunga. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Liepājas apgabalā. Rajons likvidēts, tā teritoriju iekļaujot Aizputes, Kuldīgas un Ventspils rajonos.
Administratīvi teritoriālais iedalījums
Alsungas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 20 ciema padomes:
Teritoriālās izmaiņas
Rajonu likvidējot, Aizputes rajonam pievienoja Pāvilostas strādnieku ciematu un Gudenieku, Sakas un Ulmales ciemus, Kuldīgas rajonam — Alsungas strādnieku ciematu un Basu, Ēdoles, Grāveru un Kraumaņu ciemus, Ventspils rajonam — Ziras un Jūrkalnes ciemu.
Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 2 strādnieku ciemati un 9 ciema padomes:
Tamga
Tamga (Tamga, tamgha, тамга) ir tjurku, mongoļu u.c. Eirāzijas stepes klejotāju tautu (kušanu, sarmatu, skitu, hazāru, alānu, tatāru), Kaukāza tautu (abhāzu), senkrievu, kumānu, ungāru, lietuviešu, irāņu u.c. kultūrās indivīda, dzimtas, klana radniecīgās vai mantiskās piederības zīme, emblēma, kas bieži kalpoja kā ģerbonis. Tamgu pamatā ir ģeometriskas figūras (aplis, kvadrāts, trijstūris, leņķis u.c.), sakrālās piktogrammas, dzīvnieku, sadzīves priekšmetu, ieroču stilizēti attēli, rūnas, arī alfabētu burti.