cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aleksejs Širovs
Dzīvesgājums
2021. gada novembrī Rīgā izcīnījis 8. vietu 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.
Politiskā darbība
A. Širovs kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no Latvijas Krievu savienības saraksta, taču netika ievēlēts.
Dignājas pagasts
Dignājas pagasts ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Daugavas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Dunavas, Zasas, Leimaņu un Ābeļu pagastu, kā arī Līvānu novada Līvānu pilsētu un Turku un Jersikas pagastu. Pagasta pārvalde izvietojas Vandānu ciema «Kamenēs».
Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Meņķa upīte, Slīterānu upīte.
Vēsture
Mūsdienu Dignājas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dignājas muiža (Gut Dubena, Dignāja), Menkes muiža (Gut Menkenhof).
1935. gadā Jēkabpils apriņķa Dignājas pagasta platība bija 215,6 km² un tajā dzīvoja 2956 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Bērzones, Dignājas, Drēģu un Eglones ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Dignājas ciems ietilpis Aknīstes (1949-1954) un Jēkabpils (pēc 1954. gada) rajonos. Dignājas ciemam 1954. gadā pievienoja Drēģu ciema K. Barona kolhoza teritoriju, 1956. gadā — Dunavas ciema Sudrabkalna kolhoza teritoriju, bet 1968. gadā — padomju saimniecības «Dunava» teritoriju pievienoja Dunavas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dignājas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.
Nagļu baznīca
Nagļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Nagļu pagasta centrā Nagļos. Dievnams ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.
Liepājas koncentrācijas nometne (1934—1935)
Liepājas koncentrācijas nometne bija koncentrācijas nometnes tipa ieslodzījuma vieta Liepājas kara ostas teritorijā laikā no 1934. gada maija līdz 1935. gada martam, kurā pēc Ulmaņa apvērsuma tika preventīvā kārtā ieslodzīti režīma esošie un potenciālie politiskie pretinieki. Nometne bija ierīkota bijušajās cara laiku kazarmās, kuras apjoza ar dubultu dzeloņstiepļu žogu un sešiem sargtorņiem. Nometnes komandants bija pulkvedis Jānis Stulpiņš, vēlāk — pulkvedis Teodors Rutulis.
Dignājas pagasts
Vēsture
Pilskalns: Dignājas pilskalns.
Liepājas koncentrācijas nometne (1934—1935)
Ieslodzītie
Gandrīz visi tikuši apcietināti 16. maijā un dažās nākamajās dienās, ievietoti cietumos un tad no turienes pārvesti uz nometni. Apcietināto sarakstus sastādīja politiskā policija kopā ar armijas štāba informācijas daļu. Pārsvarā tie bija sociāldemokrātiskie politiķi un sabiedriskie darbinieki vai vienkārši sabiedriski zināmas personas, kuras atklāti nesimpatizēja K. Ulmanim: ārsti, advokāti, Rīgas pilsētas valdes locekļi un Saeimas deputāti, strādnieku kustības vadītāji, Latvijas armijas virsnieki.
Dignājas pagasts
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Dignāja, Dignājas skola, Kaļvāres, Meņķis, Slīterāni, Vandāni.
Liepājas koncentrācijas nometne (1934—1935)
Ieslodzītie
Lielākā daļa ieslodzīto (322 jeb 87%) bija Latvijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas vai ar to saistītu biedrību un arodbiedrību biedri. Tika ieslodzīti virkne Saeimas deputātu un vadošu partijas darbinieku: Florians Ankipāns, Voldemārs Bastjānis, Ansis Buševics, Kārlis Dēķens, Roberts Dukurs, Eduards Dzelzītis, Hermanis Kaupiņš, Pauls Lejiņš, Fricis Menders, Izidors Muižnieks, Eduards Radziņš, Miķelis Rozentāls, Ansis Rudevics, Andrejs Veckalns, Jānis Višņa, Pēteris Zeibolts, Jānis Āberbergs-Augškalns, Rūdolfs Drillis (Rīgas pilsētas valdes loceklis), Kārlis Ertners (Siguldas pilsētas galva), rakstnieks Valdis Grēviņš, Jānis Jagars (Rīgas pilsētas galvas biedrs), Klāvs Lorencs, Noijs Maizels, bijušais deputāts Ernests Morics, Otomārs Oškalns, Vladimirs Piguļevskis (izglītības ministrijas baltkrievu skolu pārvaldes priekšnieks), Tālivaldis Skreija, Arnolds Serdants, rakstnieks Kārlis Tīfentāls (Dziļleja), Ernests Birznieks (Liepājas pilsētas galvas biedrs), Vulfs Hiršhorns (Aizputes pilsētas galvas biedrs), Hipotēku bankas direktors Roberts Bīlmanis, Jūlijs Treimanis u.c. 8 ieslodzītie bija Latvijas apvienotās cionistu sociālistu partijas biedri (piem., Makss Lazersons). 26 ieslodzītos politiskā policija uzskatīja par piederīgiem Latvijas Komunistiskajai partijai, to vidū partijas Rīgas organizācijas rajona komitejas loceklis Boruhs Berkovičs, Liepājas domnieks Kārlis Mackuss, literāts Meinhards Rudzītis, Pauls Bluziks. Tika ieslodzīts arī Krievu darba zemnieku partijas centrālās komitejas priekšsēdētājs, Saeimas deputāts un Daugavpils domnieks Meletijs Kaļistratovs, kura partiju Politiskā pārvalde turēja aizdomās par ciešu sadarbību ar komunistiem. No labējiem politiķiem nometnē atradās Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas Saeimas deputāts Alberts Erniņš, Valdis Šlakans un partijas sekretārs Rihards Kronbergs, arī Jaunās zemnieku savienības līderis Pēteris Leikarts un leģionārs, LkO kavalieru un brīvības cīnītāju biedrības “Leģions” Jaunjelgavas nodaļas sekretārs Alfreds Stāks. Bija arī vairākas aktīvajā karadienestā esošās militārpersonas, kuras steidzamā kārtā tika no armijas atvaļinātas: pulkvedis-leitnants Roberts Lielbiksis, kapteinis Jēkabs Dombrovskis, kapteinis Edgars Ratnieks, kapteinis-leitnants Ernests Maršals, virsleitnants Voldemārs Beikerts, virsnieka vietnieki Pauls Karstais, Jānis Liepiņš (abi dienēja Saeimas apsardzē), kā arī agrāk atvaļinātais pulkvedis-leitnants Pēteris Ozols.
Nagļu baznīca
Vēsture
Nagļu pirmā katoļu koka baznīca bijusi jau 18. gadsimtā, ko apkalpojuši bernardieši no Viļāniem. Pēc klosteru slēgšanas draudzi apkalpoja laicīgie priesteri.
Pašreizējo mūra baznīcu 1862. gadā uzcēlis muižkungs Nābels. Sākotnēji tā ir bijusi Viļānu filiālbaznīca. Pašlaik draudzi apkalpo mariāņi no Viļānu baznīcas. 2011. gadā baznīcā tika veikts remonts.
Liepājas koncentrācijas nometne (1934—1935)
Ieslodzītie
Ilgu laiku nevienam no aizturētajiem tur nenācās pavadīt. 1934. gada decembrī koncentrācijas nometnē ieslodzīto skaits bija sarucis no 400 līdz aptuveni 70 personām. Pirmos atbrīvoja jau 22. jūnijā. Vasaras laikā bija atbrīvotas 86 personas. Sistemātiska un vairāk vai mazāk vienmērīga atbrīvošana ar dažu dienu vai nedēļu pārtraukumiem turpinājās līdz pat 1935. gada janvāra beigām. Atbrīvošanas panākšanai ieslodzītie iesniedza lūgumus, savukārt Politiskās pārvaldes priekšnieks deva atzinumu. Formālo lēmumu par atbrīvošanu pieņēma armijas komandieris.
Nagļu baznīca
Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Rinalds Stankevičs. Nagļu draudze izveidojās pirmās baznīcas uzcelšanas laikā. Draudzei ir divas kapsētas — Vecā Nagļu kapsēta, Nagļu Jaunā kapsēta.
Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Zvaigznes diena, Svētā Jura diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena (40 stundas), Dievmātes septiņu sāpju svētki.
Tehniska informācija
Nagļu baznīca ir laukakmeņu mūra viennavas celtne ar skārda jumtu, tipiskiem Latgalei diviem torņiem un flīžu grīdu. Tā ir 12,30 metrus gara un 9,70 metrus plata. Dievnama kora telpas balstās uz diviem pīlāriem. Baznīcai ir 1873. gadā izgatavotas ērģeles un harmonijs. Ap baznīcu ir koka žogs mūra stabos. Pie baznīcas atrodas plebānija.
Interjers
Baznīcā ir trīs altāri. Galvenajā altārī ir ievietota Sāpju Dievmātes glezna, kreisais ir Kristus ciešanu altāris ar krustu, bet labajā altārī ir aplūkojama Dievmātes glezna. Dievnamā ir arī krustaceļa svētbildes, Svētā Lūkasa statuja.
Liepājas koncentrācijas nometne (1934—1935)
Barošana un dienas režīms
Pārtika tika nodrošināta ar noteiktajām tieslietu ministrijas ieslodzījuma vietu arestēto pārtikas normām. No 1934. gada septembra pārtikas devas tika pielīdzinātas kareivju normai: visai dienai rudzu maize (300 g), baltmaize (300 g), kafija (13 g), piens (60 g), cukurs (30 g), sālīts speķis (35 g). Pusdienās tika pasniegta gaļas vai zivju zupa (sakņu, makaronu, frikadeļu vai tml.), kā arī reizi nedēļā otrais ēdiens (viltotais zaķis, kartupeļu sacepums), bet vakariņās — biezputra. Gadījums, kad zupu vārīja no tārpainas gaļas, bija izņēmums.
7.00 no rīta bija pārbaude un brokastis, 8.00 — darbi un pastaigāšanās sētā, 12:30 — pusdienas, 18:30 — vakariņas, 21:00 — vakara pārbaude, 22:00 — nakts miers. Katram ieslodzītajam pašam bija jāuztur kamerā tīrība, jāuzkopj savu gultu un jāmazgā ēdienu traukus. Ieslodzītajiem pēc noteiktas kārtības bija jāuzkopj koplietošanas telpas, sēta, jāzāģē malka, jāpienes malka, ūdens, produkti un jāveic visi citi nometnes saimniecības darbi. Sākotnēji ieslodzītos dzina Liepājas kara ostas labiekārtošanas darbos, tomēr armijas komandieris 18. jūlijā aizliedza ieslodzīto nodarbināšanu ārpus nometnes. No darba brīvajā laikā aizturētie varēja 4 1/2 stundas sauļoties pagalma zālītē, spēlēt šahu, lasīt grāmatas vai pasūtītos laikrakstus (to abonēšana bija atļauta), nodoties pašmācībai vai arī iet viens pie otra ciemos.
Alberts Demčenko
Alberts Demčenko (ru; dzimis Čusovojā, Krievijā) ir krievu kamaniņu braucējs. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 1992. gada. Startējis septiņās ziemas olimpiskajās spēlēs, izcīnījis divas sudraba medaļas — 2006. gadā Turīnā un 2014. gadā Sočos. Viņš uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā 2004.—2005. gada sezonā.
Atašienes pagasts
Atašienes pagasts ir viena no Jēkabpils novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, dienvidos no Teiču purva. Robežojas ar sava novada Mežāres pagastu, Madonas novada Mētrienas pagastu, Varakļānu novada Murmastienes un Varakļānu pagastiem, Preiļu novada Sīļukalna un Rudzātu pagastiem, un Līvānu novada Turku pagastu.
Reljefa formas
Garais kalns, Malno sola, Opšukolns, Vilku sola.
Ūdensteces
Ataša, Borovka, Čiganka, Drikaites grāvis, Ilzīte, Inčāres strauts, Laudeņa (Oklā upe), Mārsna, Nereta, Nīdreite, Oklā upīte, Oklā upīte, Rāksalas strauts, Taurupe, Teicija, Vaivodu grāvis, Varakļānu strauts, Zilupeite.
Ūdenstilpes
Boltais akacs, Broku ezers, Garā akacs, Īkritušā akacs, Jaunīšu ezers, Kolna akacs, Lemešu ezeri, Ļūmās akacs, Malnais ezers, Marindzes ezers, Pīslaistes ezers, Stutkas ezeri,  Valnu ezers, Veiganta ezers, Zivju akacs.
Purvi
Baiku pūrs, Baraukas pūrs, Bodskokts, Bojoru pūrs, Borbaļu pūrs, Eiduku purvs, Garais pūrs, Jaunamerika, Jaunīšu pūrs, Lielais Pelēčāres purvs, Malnais pūrs, Morku pūrs, Prīdessolas pūrs, Siena purvs, Skudrinīku pūrs, Teiču purvs, Virsuļu pūrs.
Dabas aizsardzība
Pagasta teritorijā atrodas daļa no Teiču dabas rezervāta, kā arī dabas liegumi Eiduku purvs, Lielais Pelečāres purvs.
Muižas
Pēc 1920. gada agrārās reformas toreizējā Atašienes pagasta teritorijā esošās muižas tika sadalītas jaunsaimniecībās :
Vēlāko administratīvo pārmaiņu dēļ tagadējā pagasta teritorijā atrodas bijušās Atašienes muižas un Marindzes muižas centri. 1935. gadā Rēzeknes apriņķa Atašienes pagasta platība bija 116,85 km² un tajā dzīvoja 3303 iedzīvotāji.
Teritoriālās izmaiņas
1945. gadā pagastā izveidoja Atašienes, Buntuku, Putniņu un Zaļecu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Atašienes ciems ietilpis Viļānu apriņķī (1947-1949) un Krustpils (1949-1962) un Jēkabpils (pēc 1962. gada) rajonos. Atašienes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Zaļecu un Putniņu ciemus, 1977. gadā — daļu Mežāres ciema teritorijas.
1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Atašienes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krustpils novadā.
Frenks Lampards
Frenks Džeimss Lampards (Frank James Lampard; dzimis ) ir angļu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā. No 2019. gada jūlija līdz 2021. gada janvārim Lampards bija Anglijas Premjerlīgas kluba Chelsea galvenais treneris. No 2022. gada februāra līdz 2023. gada janvārim bija Anglijas Premjerlīgas kluba Liverpūles Everton galvenais treneris.
Karjeru sāka West Ham United. 2001. gadā pievienojās Chelsea, kur aizvadīja lielāko karjeras daļu. Kopā ar Chelsea Lampards trīsreiz ir izcīnījis Anglijas čempiona titulu, četras reizes kļuvis par FA kausa ieguvēju un izcīnījis divus Līgas kausus. 2011.—2012. gada sezonā kļuva par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju. 2013. gadā uzvarēja UEFA Eiropas līgā.
2014. gadā pievienojās Manchester City, kur aizvadīja vienu sezonu. Karjeru noslēdza MLS klubā New York City.
Lampards ir spēlējis Anglijas izlasē 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2004. gada Eiropas čempionātā. Kopā izlases rindās aizvadījis 106 spēles un guvis 29 vārtus.
Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 2018.—2019. gada sezonā vadīja Championship klubu Derby County. 2019. gada jūlijā tika iecelts par Premjerlīgas kluba Chelsea galveno treneri. Savā pirmajā sezonā Chelsea komanda finišēja ceturtajā vietā. Chelsea komanda atradās devītajā vietā un Lapmpards tika atstādināts.
Gadu bez darba būdams, Lampards 2022. gada 31. janvārī tika iecelts par Premjerlīgas kluba Everton vadītāju pēc Rafaela Benitesa atlaišanas slikto rezultātu dēļ. Viņa iecelšanas brīdī klubs atradās 16. vietā, četrus punktus virs izkrišanas zonas.
Nākamajā sezonā klubs atkal iekļuva cīņā par izkrišanu, izcīnot tikai 1 uzvaru 11 mačos, un līdz janvārim klubs ieņēma 19. vietu līgā. Everton īpašnieks Farhads Moširi intervijā Talksport norādīja, ka Lamparda pozīcija klubā joprojām ir droša, neskatoties uz šiem rezultātiem. Tomēr Lampards tika atlaists dažas dienas vēlāk, 2023. gada 23. janvārī, tikai 8 dienas mazāk nekā gadu amatā, pēc zaudējuma West Ham United ar 2:0.
Lamparda tēvs, arī Frenks Lampards, savulaik pats nodarbojās ar futbolu un West Ham United sastāvā izcīnīja FA Kausu, kā arī piedalījās 2 spēlēs Anglijas valstsvienības sastāvā.
Spēlētāja karjera
West Ham United
Individuālie sasniegumi
Piekrastes reģions
Piekrastes reģions ir viens no desmit Kamerūnas reģioniem, atrodas valsts dienvidrietumu daļā. Robežojas ar Dienvidu reģionu dienvidos, ar Dienvidrietumu reģionu ziemeļrietumos, ar Rietumu reģionu ziemeļos un ar Centrālo reģionu austrumos. Piekrastes reģionu rietumos apskalo Gvinejas līcis. Reģiona kopējā platība ir 20 248 km2 un tas ir astotais lielākais Kamerūnas reģions pēc platības. 2005. gadā reģionā dzīvoja 2 510 263 iedzīvotāji (trešais lielākais Kamerūnas reģions pēc iedzīvotāju skaita). Reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta Duala.
Terpēni
Terpēni ( — sveķu koks jeb terpentīnkoks ) ir augu valstī bieži sastopami ogļūdeņraži. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem lipīdiem. Terpēni pārsvarā ir cikloheksāna nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī terpenoīdus — terpēnu atvasinājumus, kas bez oglekļa un ūdeņraža satur arī citus elementus, parasti skābekli. Pazīstami terpenoīdi ir mentols un kampars. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.
Atrašanās dabā
Terpēni ir vairuma ēterisko eļļu galvenā sastāvdaļa. Lielā daudzumā tie sastopami skuju koku sveķos un to pārstrādes produktā terpentīnā.
Iedalījums
Terpēnus ķīmiski var uzskatīt par izoprēna oligomerizācijas produktiem un terpēni tiek iedalīti pēc izoprēna molekulu skaita, kas tiek izmantotas to veidošanai.
Seskviterpēni
Seskviterpēni ("pusotrterpēni") veidoti no trim izoprēna molekulām un to formula ir C15H24. Pie seskviterpēniem mēdz pieskaitīt arī piesātinātākus savienojumus ar formulu līdz С15Н32, kā arī to skābekli saturošos atvasinājumus, kurus pareizāk dēvēt par seskviterpenoīdiem. Seskviterpēni ir ļoti daudzveidīga un daudzskaitlīga (ap 3000 pārstāvju) terpēnu grupa. Pazīstami alifātiskie (necikliskie) seskviterpēni (farnezēns — negatavu ābolu smaržviela); monocikliskie seskviterpēni (humulēns — apiņu ēteriskās eļļas galvenā sastāvdaļa); bicikliskie seskviterpēni (kadinēni); kā arī tricikliskie un tetracikliskie seskviterpēni (pēdējie nesatur dubultsaites).
Īpašības
Zemākie terpēni ir gaistoši, smaržīgi šķidrumi, kas vāji šķīst ūdenī. Augstākie terpēni ir viskozi šķidrumi vai kristāliskas vielas. Terpēni mēdz viegli izomerizēties un oksidēties ar gaisa skābekli.
Izmantošana
Terpēnus, it sevišķi alfa-pinēnu, lieto kā labus krāsu un laku šķīdinātājus, kā arī par organiskās sintēzes izejvielu. Tos terpēnus, kam ir patīkama smarža, lieto parfimērijā.
Ziemeļkorejas futbola izlase
Ziemeļkorejas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Ziemeļkoreju starptautiskās futbola sacensībās. Ziemeļkorejas futbola izlasi pārvalda Korejas TDR Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1956. gadā pret Ķīnas futbola izlasi. Pirmo reizi Pasaules kausa finālturnīrā Ziemeļkoreja piedalījās 1966. gadā, kur, pārsteidzoši pieveicot Itāliju, iekļuva ceturtdaļfinālā. Ziemeļkoreja piedalījās arī 2010. gadā, kur izstājās jau grupu turnīrā. Āzijas kausa izcīņā ziemeļkorejieši ir piedalījušies 5 reizes, labākais sasniegums ir 4. vieta 1980. gadā.
Eimija Ērvinga
Eimija Deivisa Ērvinga (Amy Davis Irving; dzimusi Paloalto, Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Pazīstama pēc lomām filmās: "Dilensija krustojums", "Naids" un "Kerija". Par lomu filmā "Jentla" tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta avenes balvai.
Agrīnie gadi
60. gadu beigās un 70. gadu sākumā, Ērvinga piedalījās vairākās Sanfrancisko teātra "American Conservatory Theater" lugās. Eimija mācījās Londonas muzikālās un dramatiskās mākslas akadēmijā un 17 gados debitēja izradē "And Chocolate on Her Chin". Viņa ir beigusi Profesionālo bērnu skolu Manhatanā.
Karjera
Pirmo reizi Eimija kāpa uz skatuves 2,5 gadu vecumā, otrā plāna varones princeses Prīmulas lomā, iestudējumā, kura režisors bija viņas tēvs. 12 gadu vecumā viņa tēloja bezvārdu lomu Brodvejas šovā "The Country Wife", kura režisors bija ģimenes draugs Roberts Saimonss. Pēc tēva nāves Eimijas māte apprecējās ar Robertu Saimonsu un viņš kļuva meitenei par patēvu.
Sešu mēnešu laikā kopš atgriešanās Losandželosā no Londonas muzikālās un dramatiskās mākslas akadēmijas, 70. gadu vidū, Eimija tēloja dažādas nelielas lomas televīzijas projektos, piemēram, seriālos "Policiste" un "Laimīgās dienas". Kā arī atveidoja galveno lomu miniseriālā "Once an Eagle" un Džuljetas lomu Losandželosas Šekspīra brīvā teātra izrādē "Romeo un Džuljeta" (1975). Eimija piedalījās aktieru atlasē princeses Leas lomai filmai "Zvaigžņu kari".
Privātā dzīve
Ērvinga tikās ar ASV kinorežisoru Stīvenu Spīlbergu no 1976. līdz 1979. gadam. Pēc tam viņai bija attiecības ar Villiju Nelsonu, ar kuru viņa kopā filmējās filmā "Honeysuckle Rose". Attiecību pārtraukšana ar Spīlbergu viņai maksāja Merionas Reivenvudas lomu, filmā "Pazudušā šķirsta meklējumos", bet pēc kāda laika viņi atkal sāka satikties, kamēr 1985. gadā apprecējās. Laulība ilga līdz 1989. gadam, kad viņi izšķīrās, bet Eimija šķiroties ieguva 100 miljonus dolārus. 1996. gadā Eimija apprecējās ar Bruno Bareto.
Eimijai ir divi dēli: Makss Semjuels (no Spīlberga) un Gabriels (no Bareto). Ērvinga un Bareto izšķīrās 2005. gadā un 2007. gadā apprecējās ar dokumentālo filmu režisoru Kenetu Bouseru.
Koronjas ezers
Koronjas ezers (el) ir ezers Grieķijas ziemeļu daļā, Saloniku nomē. Ezers atrodas dažus kilometrus uz austrumiem no Salonikiem. Ezeram iesāļš ūdens.
Ģeoloģiskā pagātnē ezers bija lielāks, tas ietvēra arī Volves ezeru. Pašlaik ezera izmēri samazinās. 1970. gadā ezera platība bija 450 km² un dziļums ap 5 m. Ap 2000. gadu ezera platība bija 100 km² un dziļums — 0,5—1 m. Pēdējā laikā ezers brīžiem gandrīz izzūd.
Ezers stipri piesārņots. Pēdējā laikā ar Eiropas Savienības atbalstu uzsākta ezera atveseļošanas programma. Par spīti ezera problēmām tajā ir 24 zivju sugas, ap ezeru novērotas ap 200 putnu sugas.
Džozefs Hellers
Džozefs Hellers (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu satīrists. Pazīstamākais dabs - 1961. gadā publicētais satīriskais romāns par Otro Pasaules karu "Āķis 22".
Dzimis Bruklinā Krievijas izcelsmes ebreju ģimenē. 1942. gadā iestājās ASV Gaisa flotē. No 1944. gada Itālijā piedalījās karadarbībā kā bumbvedēja B-25 apkalpes loceklis.
Pēc kara ar valsts atbalsta programmu Otrā pasaules kara veterāniem studēja vairākās ASV augstskolās, bet 1949. gadā ieguva maģistra grādu Kolumbijas Universitātē. 1948. gadā publicēja savu pirmo darbu. 1953. gadā sāka rakstīt savu pirmo romānu "Āķis 22", kuru publicēja tikai 1961. gadā. Iesākumā romānam ASV, atšķirībā no Lielbritānijas, nebija lielu panākumu, tomēr 1962. gadā, iznākot mīkstajā iesējumā un summējoties ar tālaika pretkara noskaņojumu, tika pārdoti ap 10 miljoni ekseplāru.
Celebration
Celebration ir ASV mūziķes Madonnas labāko dziesmu izlases albumus, kuru ierakstu kompānija Maverick Records sadarbībā ar Warner Bros. Records izdeva 2009. gada septembrī. Šī bija mūziķes Madonnas trešā labāko dziesmu izlase pēc 1990. gada albuma The Immaculate Collection un 2001. gada albuma GHV2.
Albuma vēsture
Mūziķe Madonna, ar nodomu izdot trešo labāko dziesmu albumu, klajā nāca jau 2008. gada aprīlī, neilgi pirms sava 11. studijas albuma Hard Candy izdošanas. Tika arī paziņots, ka labāko dziesmu izlase būs mūziķes pēdējais ieraksts, kurš tiks izdots ierakstu kompānijas Warner Bros. paspārnē (albums Hard Candy bija pēdējais studijas albums). Baumu līmenī sabiedrībā cirkulēja viedoklis, ka labāko dziesmu izlase iznāks 2008. gada nogalē vai 2009. gada sākumā.
Ir apstiprināts, ka Pols Okenfolds būs albumā iekļauto jauno dziesmu producents. 2009. gada 26. maijā žurnāls "Attitude" publicēja interviju ar Polu Okenfoldu, kurā producents paziņoja, ka jaunajā Madonnas labāko dziesmu izlases albumā iekļauto dziesmu nosaukumi būs "Broken (I'm Sorry)" un "Celebrate". Dziesma "Celebrate" vēlāk tika pārdēvēta par "Celebration".
Dziesmu saraksts
Oficiālais dubultalbuma dziesmu saraksts.
Singli
1 Ciparu lejupielāde.
Cērijs
Dabā cērijs ir sastopams polimetālisko rūdu sastāvā, tas ir izplatītākais retzemju elements Zemes garozā. Atrodams monacīta un bastnezīta grupu minerālos. Cēriju viegli iegūt no šiem minerāliem. Cērija oksīdu lieto par abrazīvu stikla pulēšanai. Dažus cērija sakausējumus (mišmetālu) lieto par šķiltavu krama materiālu, jo tie berzes iedarbībā ļoti viegli veido dzirksteles. Cērija(III) sāļi parasti ir balti vai caurspīdīgi, taču cērija(IV) sāļi ir sarkanīgi oranži vai dzelteni.
Celebration
"Celebration"
Kā pirmais singls no Madonnas albuma Celebration tiks izdota dziesma ar tādu pašu nosaukumu. Pirmais dziesmas pirmskats tika atskaņots mūziķes "Sticky and Sweet Tour" koncerttūres laikā. Singls oficiāli tiks izdots 2009. gada 3. augustā, bet singla remiksi atskaņošanai deju klubos tika izplatīti 2009. gada 24. jūlijā. Madonnas oficiālajā mājas lapā tika ziņots, ka singla mūzikas videoklips tika filmēts 2009. gada 18. jūlijā Itālijas pilsētā Milānā, kur tika atlasīti un piedalījās mūziķes fani. Līdzīga filmēšana vēlāk notika Spānijas pilsētā Barselonā. Videoklipa režisors ir zviedrs Džonas Akerlunds (Jonas Åkerlund).
Cērijs
Cērijs bija pirmais lantanīds, kas tika atklāts. To 1803. gadā paveica zviedru ķīmiķi Jenss Jākobs Bercēliuss, Vilhelms Hisingers (Wilhelm Hisinger) un neatkarīgi no viņiem vācu ķīmiķis Martins Heinrihs Klaprots. 1839. gadā zviedru ķīmiķis Karls Gustavs Mozanders (Carl Gustaf Mosander) to pirmo reizi izolēja.
Celebration
"Celebration"
Pēc singā "Celebration" izdošanas vairākos Eiropas oficiālajos topos parādījās cita Madonnas dziesma "It's So Cool", kas tika iekļauta singla Celebration iTunes ciparu lejupielādes Deluxe versijā kā bonusa dziesma. Pateicoties ciparu lejupielādes rezultātiem, šī dziesma iekļuva Somijas, Itālijas un Zviedrijas topos, kur ieņēma attiecīgi 8. 20. un 30. vietu. Šī dziesma nonāca arī Eiropas radiostaciju rotācijā un iekļuva vairākos radio topus, tostarp European Hit Radio, kur dziesma pavadīja 5 nedēļas un sasniedza 9. vietu.
Cērijs
Izotopi
Dabā ir sastopami četri cērija izotopi, no kuriem tikai 140Ce ir stabils. Tas veido 88,450% no visa dabā sastopamā cērija. Pārējie trīs izotopi ir radioaktīvi. Cērija-142 procentuālais daudzums dabā ir 11,114%, un tā pussabrukšanas periods ir mazliet lielāks par 5 gadu. Cērijs-138 veido 0,251% (pussabrukšanas periods mazliet lielāks par 0,9 gadu), bet cērijs-136 ir atlikušie 0,185% (pussabrukšanas periods mazliet lielāks par 0,7 gadu). Laboratorijas apstākļos ir iegūti cērija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 119 līdz 157.
Eurēlijs Žukausks
Eurēlijs Žukausks (lt; dzimis Klaipēdā, Lietuvā) ir bijušais lietuviešu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, laika posmā no 1995. līdz 2004. bijis Lietuvas basketbola izlases dalībnieks. 1995. gada NBA draftā viņu izraudzījās Sietlas "SuperSonics" ar kopējo 54. kārtas numuru. paziņoja par profesionāļa karjeras beigšanu. Divkārtējs Olimpisko spēļu bronzas medaļas laureāts.
Hantsvila
Hantsvila ir pilsēta ASV dienvidaustrumos, Alabamas ziemeļos Tenesī ielejā, netālu no robežas ar Tenesī štatu. Pilsēta pazīstama kā ASV kosmosa kuģu izstrādes centrs.
Uz dienvidiem no pilsētas - Redstonas Arsenālā atrodas NASA Maršala Kosmosa lidojumu centrs (Marshall Space Flight Center), kurā tika izstrādātas nesējraķetes Saturn, Apollo kosmiskais projekts, Space Shuttle u.c. kosmosa tehnoloģijas. Pirmais Maršala Kosmosa lidojumu centra vadītājs bija Verners fon Brauns. Turpat Redstonas Arsenālā atrodas ASV Armijas aviācijas un raķešu komanda (United States Army Aviation and Missile Command), kas atbild par ASV armijas munīcijas iepirkumiem.
Hantsvila nosaukta tās pirmā iedzīvotāja - Džona Hanta vārdā. 1811. gadā pilsēta tika inkorporēta. Tā attīstījās kā kokvilnas ražošanas centrs un dzelzceļa mezgls. 1819. gadā Hantsvilā tika nodibināts Alabamas štats, pieņemta tā konstitūcija un uz neilgu laiku Hantsvila bija štata galvaspilsēta. Amerikas pilsoņu kara laikā Hantsvila līdz ar Alabamu karoja konfederātu pusē, tomēr 1863. gadā ziemeļnieki pilsētu ieņēma un līdz kara beigām 1865. gadā izmantoja kā bāzi uzbrukumiem.
Līdz pat Otrā pasaules kara sākumam Hantsvila bija neliela pilsētiņa, bet kara laikā pilsētas pievārtē tika nodibināts Redstonas Arsenāls ar munīcijas un ķīmisko ieroču rūpnīcām. Kaut arī pēc kara rūpnīcas slēdza, 1950. gadā uz šejieni tika atsūtīts Verners fon Brauns ar saviem kolēģiem, lai nodarbotos ar pētniecību, bet 1960. gadā ASV prezidents Dvaits Eizenhauers nodibināja Maršala Kosmosa lidojumu centru.
Rozbeķu pils
Rozbeķu pils bija Rīgas arhibīskapijas vasaļu pils 14.-16. gadsimtā senā Rozulas pilsnovada teritorijā. Mūsdienās tās vietā netālu no Rozulas ciema atrodamas Rozbeķu jeb Rozulas pilsdrupas pie Stalbes pagasta Pilskalnu mājām.
Hantsvila
Uz rietumiem no Hanstvilas atrodas Cummings Research Park - lielākais biznesa parks ASV. Pilsētā ir galvenās mītnes kompānijām ADTRAN (IT iekārtas), Intergraph (programmatūras izstrāde), Avocent (IT iekārtas).
Rozbeķu pils
Uz pilsdrupām ved pussabrukusi laipa, no kādreiz iespaidīgās pils ir palicis tikai viens tornis, mūru un aizsargvaļņu paliekas. Ir iespējams apskatīt pilsdrupas gan no iekšienes, gan no ārienes.
Hantsvila
Hantsvilā atrodas ASV Kosmosa un raķešu centrs (U.S. Space & Rocket Center) - muzejs, kas veltīts kosmosa kuģu būvei.
Rozbeķu pils
Vēsture
Arhibīskapa vasaļa Rozena mūra pils uzcelta pie Limbažu - Straupes lielceļa 14. gadsimtā. Vietvārds Rosula tiek skaidrots kā līvu vārda ros-ala ("Rosu novads") latinizēta forma un norāda par seno meslu atkarību no varjagiem rusiem.
Hantsvila
Tā kā pilsēta atrodas apvidū, kurā ir novērojami karsta procesi, Hanstvilā atrodas ASV Nacionālā speleologu biedrība.
Cilvēki
Hantsvilā dzimuši:
Rozbeķu pils
Vēsture
Pirmo reizi Henkem Rozenam izlēņotās Rozbeķu pils (Rosenbeck) vārds rakstītajos avotos atrodams 1372. gadā. Kādā 1385. gada dokumentā parādās nākamā pils saimnieka arhibīskapa vasaļa Voldemāra Rozena vārds. 1399. gadā arhibīskaps Jānis no Vallenrodes Rozbeķu pilnovadu ar tā pieciem pagastiem un 12 ciemiem izlēņoja Jānim Vildenbergam, bet Jānis IV Ambundi 1419. gadā to izlēņoja Bertramam no Ikšķiles. 1431. gada Oto Rozenam izsniegtajā lēņa grāmatā teikts, ka arhibīskaps viņam Straupes draudzē izlēņoja Rozbeķu pili un tās novadu, Kūlēnu, Uzkalna, Rupsalas ciemus, Pētera Šūmahera ("kurpnieka") apakšlēni un tā zemi, tāpat Rubenes krogu, Svētezeru, Unguru un Ēiķēnu ezerus.
Arhibīskapu un ordeņa savstarpējo cīņu laikā 1479. gadā, kad arhibīskaps Silvestrs Stodevešers noslēdza savienību ar Zviedrijas karali, pili ieņēma Livonijas ordenis. 1480. gados pilī samniekoja Persevalu dzimta, kas uzturēja pils kapellu ar kapelānu. 1493. gadā arhibīskaps Miķelis Hildebrands no Branta Lūdes nopirka pusi pilnovada ar Rupsalas un Billēnu ciemiem. No kādas lēņa pārdošanas grāmatas redzams, ka 1498. gadā vasaļa Valdemāra Ikšķiļa meitas pusi Rozbeķu pils pārdeva Patkuļu dzimtai. 1518. gadā pili savā īpašumā ieguva Georgs (Jorgs) Krīdeners, kura pēcnācējiem tā piederēja līdz 17. gadsimta otrajai pusei.
1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Rozbeķu pilsnovada citadeli. Poļu-zviedru kara laikā ēku ieņēma zviedru Sēdermanlandes hercogs Kārlis, bet 1601. gada vasarā pili nodedzināja vaivads Šišinskis. Zviedru Vidzemes laikā Krīdeneri zaudēja tiesības uz Rozbeķu muižu.
Pils apraksts tās dalāmajā grāmatā (1477)
Pilij bija tornis ar ēdamzālēm un pagrabu, divas velvētas telpas pie ēdamzālēm ar virtuvi, ērberģis, kapella, gaļas žāvētava. Pils piebūvē bija neprecēto sieviešu istabas ar pagrabu zem tām. Pilsnovadā jeb muižā ietilpa lauki, pļava un birzs, dzirnavas ar dīķi, zvejošanas tiesības Rustēga (Arellen) jeb Ungura ezerā. Pie pils piederēja arī Sulānu (Sulen), Uzkalnu (Uszkalnen), Baišānu (Beysen) ciemi un Ķelpes kunga sēta ar ezeru.
1983. gads
1983. gads (MCMLXXXIII) bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.
Zinātniskais izdevums
Zinātniskais izdevums jeb zinātniskā publikācija (no la — 'izsludinājums') ir izdevuma veids, kas ietver teorētisku vai eksperimentālu pētījumu rezultātus un atbilstošu iepriekšējās zinātniskās literatūras apskatu. Zinātniskie izdevumi parasti ir paredzēti samērā nelielai auditorijai un tāpēc izdoti nelielā apjomā. No citiem izdevuma veidiem tie atšķiras ar materiāla stilistisko sarežģītību un plašu zinātniskās terminoloģijas lietojumu, kuras skaidrojums var būt iekļauts izdevumā vai arī izdots atsevišķi specializētās svešvārdu un skaidrojošajās vārdnīcās.
Zinātniskais raksts
Zinātniskajam rakstam jābūt rakstītam zinātniskajā valodas stilā, noformētam atbilstoši prasībām (ar atsaucēm, literatūras sarakstu utt.) un publicētam zinātniskā izdevumā. Zinātnisko rakstu veidi:
Rakstot rakstu, īpaša nozīme jāpiešķir pētījuma izvirzītajiem noteikumiem, it īpaši formas ziņā, jo no tā ir atkarīga turpmāko pētījuma rezultāti.
Zinātniskā oriģinālpētījuma pamatstruktūra
Zinātniskā oriģinālpētījuma pamatstruktūraā ietilpst šādas nodaļas:
Zinātniskā izdevuma stili
Atšķirības starp zinātniskajiem stiliem nosaka valoda, tās struktūra un iespējas, tautas mentalitāte, konvencijas un paražas. Zinātniskais stils aizsācies Renesansē un Apgaismības laikmetā. Mūsdienās zinātniskie izdevumi pārsvarā ir angļu stilā, jo zinātnē dominē angļu valoda. Angļu stils ir lineārs. Jāšķir mutvārdu un rakstveida zinātnes valodas stils.
Atšķirībā no citiem funkcionālajiem stiliem, zinātniskā izdevuma stilam raksturīga jēdzienos sniegta informācija, nominālisms, objektivitāte, neitrāla, formāla, nedramatiski "sausa" leksika, formalizēta izklāsta veids, plašs terminoloģijas, tostarp svešvārdu, lietojums. Latvijā zinātniskais valodas stils veidojies sākot ar starpkaru periodu, Mūsdienās angļu valodas ietekmē mainās latviešu valodas terminoloģija, un notiek terminoloģijas pārceļošana no jomas jomā.
Rietumu reģions (Kamerūna)
Rietumu reģions ir viens no desmit Kamerūnas reģioniem, atrodas valsts rietumu daļā. Robežojas ar Ziemeļrietumu reģionu ziemeļos, ar Centrālo reģionu austrumos, ar Piekrastes reģionu dienvidos un ar Dienvidrietumu reģionu rietumos. Reģiona kopējā platība ir 13 892 km2 (mazākais Kamerūnas reģions pēc platības). 2005. gadā reģionā dzīvoja 1 720 047 iedzīvotāji un tas bija ceturtais lielākais Kamerūnas reģions pēc iedzīvotāju skaita. Reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Bafusama.
Ložņu saulenīte
Ložņu saulenīte (Goodyera repens (L.) R.Br.) ir Latvijā nereti augoša orhideju dzimtas suga.
Izplatība
Aug gandrīz visā Eiropā, Ziemeļamerikā un dažviet Āzijā.
Biotopi
Aug nelielās grupās sausās mežmalās, skrajos lapkoku mežos.
Lantāns
Lantāns ir ķīmiskais elements ar simbolu La un atomskaitli 57. Tas ir sudrabbalts, mīksts metāls, kas elementu tabulā ir 3. grupā. Elementi ar atomskaitļiem no 58 līdz 71 ir ļoti līdzīgi lantānam, tādēļ tos sauc par lantanīdiem. Dabā sastopams polimetāliskajās rūdās kopā ar lantanīdiem. Lantāns reaģē ar lielāko daļu nemetālu, kā arī ar ūdeni. Savienojumos tas ir trīsvērtīgs.
Vēsture
Lantānu 1839. gadā piesārņotā cērija nitrātā atklāja zviedru ķīmiķis Karls Gustavs Mosanders (Carl Gustaf Mosander). Relatīvi tīrā veidā pirmo reizi tas tika iegūts 1923. gadā. Elementa nosaukums ir veidots no grieķu vārda (lanthánein), kas nozīmē ‘palikt nemanītam’.
Atrašanās dabā
Lantāns dabā tīrā veidā nekad nav atrasts. Lai gan lantāns ir retzemju metāls, tā koncentrācija Zemes garozā ir salīdzinoši liela — aptuveni 32 daļiņas no miljona. Tas vienmēr ir sastopams kopā ar citiem retzemju metāliem, īpaši ar cēriju un citiem lantanīdiem. No minerāliem, kas satur lantānu, visbiežāk sastopami ir monacīts ((Ce,La)PO4) un bastnezīts ((Ce,La,Y)CO3F).
Iegūšana
Lantanīdu galvenokārt iegūst no monacīta smiltīm.
Lantāna savienojumi
Lantāna savienojumu visbiežākā formula ir LaX3. Tiem ir raksturīga bezkrāsainība un diamagnētisms.
Lantāna sāļu šķīdumi savienojumā ar sārmu metālu hidroksīdiem, karbonātiem un oksalātiem veido ūdenī nešķīstošus savienojumus — lantāna(III) hidroksīdu (La(OH)3), lantāna(III) karbonātu (La2(CO3)3·8H2O), lantāna(III) oksalātu (La2(C2O4)3·9H2O). Ja šos savienojumus karsē, no tiem veidojas lantāna(III) oksīds (La2O3). Oksīda reakcija ar slāpekļskābi (HNO3) dod lantāna nitrātu (La(NO3)3·6H2O). Aptuveni 1000 °C var iegūt arī lantāna karbīdu (LaC2), lantāna borīdu (LaB6) un lantāna sulfīdu (La2S3).
Izmantošana
Lantānu izmanto kā mikrokomponentu sakausējumos. Lantāna—kobalta sakausējums LaCo5 tiek izmantots kā feromagnētiķis. Ļoti tīru lantāna(III) oksīdu izmanto, lai gatavotu īpašu optisko stiklu, piemēram, augstas kvalitātes fotoaparātu lēcas.
Latvijas Bankas Kredītu reģistrs
Latvijas Bankas Kredītu reģistrs ir Latvijas Bankas informācijas sistēma, kas nodrošina informācijas par aizņēmējiem, kas saņēmuši kredītus Latvijas Republikā reģistrētajās bankās un ārvalstu banku filiālēs, to meitassabiedrībās, kas sniedz ar kredītrisku saistītus finanšu pakalpojumus, krājaizdevu sabiedrībās, apdrošināšanas sabiedrībās, un to saistībām vākšanu, centralizētu uzkrāšanu un glabāšanu ar mērķi sniegt informāciju Kredītu reģistra dalībniekiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, Latvijas Bankai un pašiem aizņēmējiem (fiziskajām un juridiskajām personām) atbilstoši Latvijas Republikas normatīvo aktu prasībām.
Dalībnieki
Kredītu reģistra dalībnieki ir FKTK vai citas uzraudzības institūcijas uzraudzītās iestādes:
Informācija kredītu reģistrā
Kredītu reģistrā tiek uzkrāta informācija par:
Kredītu reģistrs darbosies saskaņā ar "Bankas Kredītu reģistra noteikumiem", līgumiem "Par piedalīšanos Latvijas Bankas Kredītu reģistra sistēmā" un Bankas Kredītu reģistra izmantošanas tarifiem.
2003. gada laikapstākļi Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''2003. gada laikapstākļi Latvijā.'''
Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
Laima Vaikule
Laima Vaikule (dzimusi Cēsīs)  ir latviešu dziedātāja, aktrise un dejotāja, filmējusies vairākās kinofilmās. Lielāko popularitāti guvusi Krievijā un citās bijušajās padomju republikās.
Biogrāfija
Laima Vaikule dzimusi Cēsīs, pārdevējas (vēlāk veikala direktores) un strādnieka ģimenē. Bez Laimas ģimenē bija vēl divas meitas un dēls. Trīs gadu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlusies uz Rīgu. Divpadsmit gadu vecumā sākusi uzstāties kopā ar Latvijas Radio un televīzijas orķestri. Pēc pamatskolas pabeigšanas Vaikule mācījusies medicīnas skolā, paralēli strādājot ātrajā palīdzībā.
1979. gadā sāka uzstāties Jūrmalas restorāna "Jūras pērle" varietē. Plašāku atpazīstamību dziedātāja ieguva 1985. gadā uzsākot sadarbību ar Raimondu Paulu. Pēc uzstāšanās PSRS Centrālās televīzijas ikgadējā dziesmu aptaujā "Dziesma 86" (Песня—86) ar Paula komponēto "Nakts ugunskurs" (Ночной костер), Vaikule kļuva pazīstama visā PSRS teritorijā. Panākumus nostiprināja uzstāšanās R. Paula jubilejas koncertos koncertzālē "Rossija", kas tika translēti televīzijā.
1987. gadā dziedātāja uzvarēja Čehoslovākijā notiekošajā konkursā "Bratislavas lira". Turpmākajos gados sniegusi koncertus Japānā, ASV, Vācijā, bet pēc PSRS sabrukuma — valstīs, kas izveidojās no tās bijušajām republikām. Regulāri darbojusies Jūrmalas starptautiskā jauno dziedātāju konkursa Jaunais Vilnis žūrijā.
2011. gada 2. augustā viņa saņēma Krievijas Draudzības ordeni. 2019. gadā Krievijas mūzikas balvu pasniegšanas ceremonijā saņēma prēmiju "Zelta gramofons" par ieguldījumu šovbiznesa attīstībā.
Kopš 2015. gada Dzintaru koncertzālē notiek festivāls "Laima Rendezvous Jurmala".
Modo Hockey
Modo Hockey (nereti pazīstama kā MODO) ir profesionāla hokeja komanda, kas atrodas Ērnšeldsvīkā, Zviedrijā, un spēlē Zviedrijas hokeja līgā''. 1979. un 2007. gadā komanda izcīnīja Zviedrijas čempiones titulu.
2007.—08. gada sezonu komandas rindās aizvadīja latviešu aizsargs Atvars Tribuncovs, savukārt 2013.—14. gada sezonas ievadā četras spēles Modo sastāvā nospēlēja arī Jēkabs Rēdlihs.
Pašreizējais sastāvs
''Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 29. janvārī.''
Līgas apbalvojumi
Modo Hockey spēlētāji, kas saņēmuši līgas apbalvojumus.
Ābeļu pagasts
Ābeļu pagasts ir teritoriāla vienība Jēkabpils novadā uz dienvidaustrumiem no Jēkabpils, Sēlijas ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada Jēkabpils pilsētu un Dignājas, Kalna, Salas, Kūku un Vīpes pagastiem, kā arī Līvānu novada Turku pagastu.
Austrālijas futbola izlase
Austrālijas futbola izlase (en) ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Austrāliju starptautiskās futbola sacensībās. Austrālijas futbola izlasi pārvalda Austrālijas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1922. gadā pret Jaunzēlandes izlasi. Laika posmā līdz 2006. gadam Austrālija bija Okeānijas Futbola konfederācijas locekle, taču konkurences trūkuma dēļ pārgāja uz Āzijas Futbola konfederāciju (AFC).
Ābeļu pagasts
Reljefa formas
Darvas kalni, Kundziņkalns
Austrālijas futbola izlase
Pasaules kausa finālturnīros Austrālija ir piedalījusies 6 reizes, augstākais sasniegums ir iekļūšana astotdaļfinālā 2006. gadā un 2022. gadā. Austrālijas izlase ir četrkārtēja Okeānijas Nāciju kausa ieguvēja. 2007. gadā komanda pirmoreiz piedalījās Āzijas kausa izcīņā, bet 2015. gadā, esot mājinieku statusā, pirmoreiz kļuva par Āzijas čempioniem.
Sastāvs
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.
Ābeļu pagasts
Hidrogrāfija
Pagasta teritorijā Daugavā atrodas Ābeļu salas, daļa no Drēģu saliņām, Luģenieku krāce, Reiņu sala.
Purvi: Griežu purvs, Jesperu pūrs, Kraukļu purvs, Liepu purvs, Lācaine, Medņa purvs, Tārpu purvs, Vaivaru purvs
Vēsture
Mūsdienu Ābeļu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ābeļu muiža (Gut Abelhof, Ābeļi), Janopoles muiža (Gut Janopol, Brodi).
19. gadsimtā Daugavas kreisajā krastā ap Jēkabpili tika izveidots Salas pagasts, ko 1925. gadā pārdēvēja par Ābeļu pagastu. 1935. gadā tā platība bija 199 km² un tajā dzīvoja 2532 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ābeļu, Ezera un Salas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Jēkabpils rajona Ābeļu ciemam 1954. gadā pievienoja Drēģu ciema kolhoza «Padomju Dzimtene» teritoriju, 1977. gadā — daļu Kalna ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ābeļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jēkabpils novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Brodi (pagasta centrs), Ābeļi, Ķeikāni, Laši, Nagļi, Piļkas, Platačkalns, Rubuļkalns, Saldes, Silacaunes, Sīļukalns, Veselība.
Transports
Ābeļu pagasta ziemeļrietumu nomalē atrodas autoceļš P75 (Jēkabpils — Lietuvas robeža (Nereta)).
Izglītība un kultūra
Ābeļos atrodas Ābeļu pamatskola, bet Brodos - Ābeļu bibliotēka, Ābeļu pagasta muzejs un Ābeļu tautas nams.
Dunavas pagasts
Dunavas pagasts ir viena no Jēkabpils novada teritoriālajām vienībām tā dienvidaustrumos, Daugavas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Rubenes, Zasas un Dignājas pagastu, Augšdaugavas novada Dvietes un Nīcgales pagastiem, kā arī pa Daugavu ar Līvānu novada Jersikas pagastu.
Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Eglona, Melnupīte, Olāja upīte, Puntouka, Skujupīte.
Vēsture
1945. gadā Ilūkstes apriņķa Rubenes pagastā izveidoja Dunavas ciema padomi. Dunavas ciems ietilpis Aknīstes (1949-1964), Daugavpils (1964-1967) un Jēkabpils (pēc 1967. gada) rajonos. Dunavas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Eglonas ciemu. Dunavas ciemu 1956. gadā likvidēja, teritoriju pievienoja Rubenes un Dignājas (Sudrabkalna kolhoza teritoriju) ciemiem. Ciemu no jauna izveidoja 1964. gadā, iekļaujot tajā daļu no Dvietes un Rubenes ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dunavas pagastu kā administratīvo teritoriju pievienoja Jēkabpils novadam.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Dunava (pagasta centrs), Cukuriņi, Sudrabkalns, Tadenava.
Mazie sīļi
Mazie sīļi (Cyanolyca) ir vārnu dzimtas (Corvidae) ģints, kas apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas sugas. Mazie sīļi dzīvo mitrajos augstkalnu mežos Centrālamerikā un Andu kalnos Dienvidamerikā.
Izskats un īpašības
Mazie sīļi ir vismazākie sīļi, un pundursīlis (Cyanolyca nana) ir vismazākais no visiem putniem visā vārnu dzimtā. Mazie sīļi parasti ir koši zili ar melnu sejas apspalvojumu. To knābji un kājas ir melni.
Mazie sīļi barojas un uzturas koku lapotnes daļā, tie ļoti reti vai nekad nenolaižas uz zemes.
Nātrija oksīds
Nātrija oksīds ir cieta, kristāliska viela (kubiski kristāli), kas veidojas, oksidējoties nātrijam. Tas ir bāziskais oksīds un, reaģējot ar ūdeni, veido nātrija hidroksīdu. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens benzolā.
Iegūšana
Dedzinot nātriju gaisā, veidojas ~80% nātrija oksīda (Na2O) un ~20% nātrija peroksīda Na2O2.
Tīru nātrija oksīdu var iegūt izkausēta nātrija reakcijā ar nātrija nitrātu:
Izmantošana
Galvenokārt nātrija oksīdu lieto par reaģentu dažādās sintēzēs, piemēram, tīra nātrija hidroksīda iegūšanai.
Nātrija oksīds ir viens no galvenajiem silikātstikla komponentiem. Kausējot stiklu, to parasti ievada nātrija karbonāta veidā.
Baiba Rozentāle
Baiba Rozentāle (dzimusi Cēsīs) ir latviešu ārste — infektoloģe, Latvijas infektoloģijas centra direktore, Rīgas Stradiņa Universitātes lektore un politiķe, bijusī Rīgas domes deputāte un veselības ministre. Pārstāv partiju "Gods kalpot Rīgai!" (iepriekš LSDSP, Tautas partiju un partiju "Saskaņa"). B. Rozentāle ir ilggadēja Latvijas Infektoloģijas centra direktore. Rīgas Stradiņa universitātes Infektoloģijas katedras profesore.
Dzīvesgājums
Dzimusi 1955. gadā Cēsīs. No 1973. gada studēja Rīgas Medicīnas institūtā (RMI), 1979. gadā ieguva ārsta kvalifikāciju un sāka strādāt RMI Infekcijas slimību katedrā kā klīniskā ordinatore. Līdz 1989. gadam bija RMI komjaunatnes organizācijas sekretāre. No 1993. gada vadīja Latvijas Infektoloģijas centra (LIC) klīnisko nodaļu, 1994. gadā kļuva par direktora vietnieci medicīnas jautājumos. 1995. gadā aizstāvēja medicīnas doktora zinātnisko grādu (Dr.med.) par promocijas darbu "Hepatīts C Latvijā: fakti un problēmas" un kļuva par LIC direktori. No 1997. līdz 2001. gadam bija Latvijas Medicīnas akadēmijas docente, no 2006. gada — Infektoloģijas katedras profesore. Līdztekus bija Latvijas Ārstu biedrības valdes locekle un Sertifikācijas padomes priekšsēdētāja, Centrālās medicīnas ētikas komitejas locekle, Starptautiskās Infektologu biedrības un Eiropas Mikrobiologu un infektologu biedrības biedre.
2007. gadā Rīgas Starptautiskajā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskolā ieguva MBA grādu. 2011. gadā viņa vienlaicīgi strādāja 11 dažādās darba vietās, pēc šī fakta nākšanas atklātībā tika ierosināta valsts kontroles pārbaude.
Politiskā darbība
2001. gadā Rozentāle ievēlēta Rīgas domē no LSDSP saraksta. Tāpat kandidēja arī 2005. gada pašvaldību vēlēšanās, netika ievēlēta, taču 2007. gadā, LSDSP domniekam Mārim Tralmakam noliekot mandātu, iekļuva domē kā nākamais kandidāts, lai gan tobrīd B. Rozentāle bija jau Tautas partijas pārstāve. Šai partijā viņa iestājās 2006. gadā, kad arī nesekmīgi kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās.
2009. gadā pēc Ivara Eglīša demisijas kļuva par veselības ministri Valda Dombrovska valdībā. Tautas partijas biedri izstājās no valdības, līdz ar to arī B. Rozentāle demisionēja no ministra amata.
Pēc ministres amata zaudēšanas B. Rozentāle atgriezās darbā Latvijas infektoloģijas centrā, kur likumdošana ļāva viņai atkal ieņemt direktora amatu. 2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta, taču netika ievēlēta. 2011. gadā, vēl pirms Tautas partijas likvidācijas, B. Rozentāle izstājās no tās un pievienojās Rīgas domē valdošajā apvienībā "Saskaņas Centrs" ietilpstošajā partijā "Saskaņa". No "Saskaņas Centra" saraksta 2013. gadā ievēlēta Rīgas domē. Tāpat vēlētāju atbalstu saņēmusi 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās (ievēlēta no partijas "Saskaņa" un "Gods kalpot Rīgai!" apvienības). 2019. gada decembrī B. Rozentāle izstājās no partijas "Saskaņa", lai pievienotos partijai "Gods kalpot Rīgai!" un tās Rīgas domes frakcijai. Kandidēja 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās no "Gods kalpot Rīgai!" saraksta, taču netika ievēlēta.
Apbalvojumi
2004. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni.
Jānis Peters
Jānis Peters (dzimis Priekulē) ir latviešu dzejnieks, publicists, sabiedriskais darbinieks un diplomāts.
Dzīvesgājums
Jānis Peters ir dzimis Priekulē. No 1947. līdz 1958. gadam viņš mācījās Liepājas 6. vidusskolā. Strādāja Liepājas teātrī par skatuves strādnieku un režisora palīgu (1957-1963), Liepājas rajona laikrakstā „Ļeņina Ceļš” (1963-1964), laikrakstā „Cīņa” (1964-1967), žurnālā „Zvaigzne” par prozas nodaļas redaktoru (1967-1972).