cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Edoardo Amaldi ATV
Lidojuma gaita
25. septembrī 22:35 UTC bija paredzēts sākt Edoardo Amaldi atvienošanos no stacijas. Datorsistēmas kļūmes dēļ šī operācija tika atcelta. Vēlāk tika noskaidrots, ka radiokomandu virknē bijis nepareizs cipars (kosmiskā aparāta Nr. 35 vietā bijis 34).
28. septembrī 21:44 UTC ATV-3 atvienojās no stacijas.
2. oktobrī 21:43 UTC tika ieslēgti kosmosa kuģa dzinēji bremzēšanas manevram. Otrais manevrs tika veikts 3. oktobrī 00:44 UTC. Edoardo Amaldi iegāja Zemes atmosfērā un sadega; nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā aptuveni 01:30 UTC.
Viļa Plūdoņa Kuldīgas vidusskola
Viļa Plūdoņa Kuldīgas vidusskola ir vispārizglītojoša mācību iestāde Kuldīgā.
Vēsture
1866. gadā nodibināja Kuldīgas valsts vācu ģimnāziju (Landesgymnasium zu Goldingen) Kalna ielā 19. Baltijas pārkrievošanas laikā 1892. gadā ģimnāziju slēdza, bet ēkā darbu turpināja Dr. Bitnera privātģimnāzija, to nomainīja Erlemaņa, pēc tam R. Holmaņa vadītā skola. Pēc 1905. gada revolūcijas 1906. gadā atļāva atsākt mācības vācu valodā.
Kuldīgas ģimnāziju 1920. gadā pārveidoja par Kuldīgas pilsētas vidusskolu, kuras pirmais direktors bija Artūrs Breikšs. Skola darbojās vairākās ēkās. Tikai uzsākot 1922.-1923. mācību gadu, skolai beidzot bija savs skolas nams Kalna ielā 19. 1924. gadā bijušā Baltijas skolotāju semināra ēku Liepājas ielā 31/33 iesvētīja par Kuldīgas Valsts vidusskolas otro skolas namu, uz kuru pārgāja sieviešu ģimnāzijas klases. 1928. / 1929. mācību gadā skolu pārdēvēja par Kuldīgas Valsts ģimnāziju. 1931. gadā skolotāju semināra ēku Liepājas ielā oficiāli nodeva Kuldīgas ģimnāzijai. 1940. gadā sakarā ar dzejnieka Viļa Plūdoņa nāvi Izglītības ministrija skolu pārdēvēja par Viļa Plūdoņa valsts ģimnāziju.
Latvijas PSR laikā Kuldīgas ģimnāziju atkal pārdēvēja par vidusskolu, kuru 1964. gadā pārvietoja uz ēku Piltenes ielā. 1966. gadā no skolas atdalīja 1.-4. klases un 1967. gadā nosauca par Kuldīgas 1. vidusskolu.
Atmodas kustības laikā 1989. gadā to nosauca par Viļa Plūdoņa Kuldīgas 1. vidusskolu, bet 1997. gadā par Viļa Plūdoņa Kuldīgas ģimnāziju.
No 2018. gada 1. jūlija, apvienojot Kuldīgas ģimnāziju ar Kuldīgas Alternatīvo sākumskolu (tai skaitā Padures filiāli) un Kuldīgas pamatskolu, tika izveidota Viļa Plūdoņa Kuldīgas vidusskola.
Jaslo
Jaslo (pl) ir pilsēta Polijā, Piekarpatu vojevodistē, uz dienvidrietumiem no Žešovas. 1856. gadā Ignacijs Lukasevičs Jaslo pievārtē uzbūvēja pasaulē pirmo mūsdienu naftas pārstrādes rūpnīcu. Arī mūsdienās pilsētā atrodas kompānijas "LOTOS" naftas pārstrādes rūpnīca. Jaslo ir poļu matemātiķa Hugo Steinhausa (Hugo Steinhaus, 1887—1972) dzimtā pilsēta.
Altaja novads
Altaja novads (ru) ir viens no Krievijas Federācijas novadiem Sibīrijas federālajā apgabalā. Tas robežojas ar Novosibirskas apgabalu ziemeļos, Kemerovas apgabalu austrumos, Altaja Republiku dienvidaustrumos, kā arī ar Kazahstānu dienvidrietumos.
Vidus iela (Ulbroka)
Vidus iela ir viena no Ulbrokas ielām.
Vidus iela atrodas Ulbrokas privātmāju kvartālā, tā iet paralēli un starp Institūta un Ezermalas ielai, no kā arī radies ielas nosaukums - Vidus iela. Vidus ielas numerācija iet pretēji Ezermalas ielai, bet vienā virzienā ar Institūta ielas numerāciju.
Kalniešu pagasts
Kalniešu pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Krāslavas, Skaistas, Robežnieku, Indras, Piedrujas pagastiem un pa Daugavu ar Kaplavas pagastu.
Hidrogrāfija
Ezeri: Apeineišu ezers, Calms, Čaupu ezers, Dauguļu ezers (Šterenberga ezers), Dolģiņkoje, Dorotpoles ezers, Dziļais ezers), Gluhoje, Krugļeņkoje, Lukštānu ezers, Maču ezers, Mazais Dorotpoles ezers, Mjaļina, Noviku ezers, Paslava, Prūdeņš, Purva ezers, Riņģis (Rinču ezers), Silavu ezers, Stirns, Šlapuks, Trestišku ezers, Ustubnīks, Vaičuku ezers, Vikaiņu ezers, Zīmeļs.
Vēsture
1471. gadā Indricas ordeņa nocietinājumā notika Daugavpils komtura un Rēzeknes fogta sarunas ar Lietuvas dižkunigaitijai pakļauto Polockas vaivadu.
1945. gadā Daugavpils apriņķa Skaistas pagastā izveidoja Kalniešu ciema padomi. Krāslavas rajona Kalniešu ciemam 1950. gadā pievienoja likvidēto Niedrītes ciemu, 1960. gadā — Baltiņu ciema kolhoza «Daugava» teritoriju, 1965. gadā — Krāslavas ciema kolhoza «Daugava» teritoriju, 1966. gadā — likvidēto Baltiņu ciemu.
1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kalniešu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kalnieši (pagasta centrs), Andžāni.
Austrijas Futbola asociācija
Kopš 1905. gada ÖFB ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.
IBM
IBM bija pasaulē lielākais datoruzņēmums, bet 2006. gadā to apsteidza Hewlett-Packard ienākumu (tomēr ne peļņas) ziņā. Ar vairāk nekā 350 000 darbinieku IBM ir lielākais darba devējs pasaulē. Tam ir vairāk patentu nekā jebkuram citam ASV uzņēmumam. IBM ir inženieri un konsultanti vairāk nekā 170 valstīs, un IBM Research ir astoņas laboratorijas. IBM darbinieki saņēmuši trīs Nobela prēmijas, četras Tjūringa balvas, piecas Nacionālās Tehnoloģiju medaļas un piecas Nacionālās Zinātnes medaļas. Kā mikroshēmu ražotājs, IBM ir pasaules 20 lielāko pusvadītāju pārdošanas līderu vidū.
Austrijas futbola izlase
Austrijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Austrijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Austrijas futbola izlasi pārvalda Austrijas Futbola asociācija. Austrija ir piedalījusies 7 Pasaules čempionātos, pēdējoreiz 1998. gadā. Izlase Eiropas čempionāta finālturnīrā debitēja 2008. gadā, kad finālturnīru rīkoja kopā ar Šveici. Austrijas izlases lielākais panākums ir 3. vieta 1954. gada Pasaules kausā.
IBM
Nesenā vēsture
2018. gada oktobrī tika paziņots, ka IBM par 33,4 miljardiem ASV dolāru iegādāsies programmatūras uzņēmumu Red Hat, kas izstrādā risinājumus uz Linux bāzes; darījums tika pabeigts 2019. gada 9. jūlijā.
Mikeli
Mikeli (fi) vai Sanktmihela (sv) ir pilsēta un pašvaldība Somijas dienvidu centrālajā daļā, Dienvidsavo un Austrumsomijas lēnes administratīvais centrs.
Vēsture
1323. gada Nēteborgas miera līgums, ar kuru Savilahti pagasts pārgāja no Novgorodas kontroles Zviedrijai, kas ir senākās rakstītas ziņas par Mikeli apvidū apdzīvotu vietu. Mikeli ir nosaukta erceņģeļa Miķeļa vardā aptuveni 16. gadsimtā. 1838. pēc Krievijas imperatora Nikolaja I pavēles Mikeli piešķirtas pilsētas tiesības.
1918. gadā, Somijas pilsoņu kara laikā pilsēta atradās Balto armijas štābs.
Sports
Pilsētā bāzēts SM līgas hokeja klubs Mikeli "Jukurit".
Austrijas futbola izlase
Sastāvs
Komandas sastāvs 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.
IBM
Nesenā vēsture
2020. gada 8. oktobrī IBM paziņoja, ka no Global Technology Services nodaļas atsevišķā uzņēmumā tiks atdalīta Managed Infrastructure Services vienība, kas sniedz klientiem informācijas sistēmu infrastruktūras tehnisko atbalstu. 18. novembrī tika panākta vienošanās par lietojumprogrammu veiktspējas uzraudzības un novērojamības uzņēmuma Instana iegādi; darījums pabeigts 29. decembrī. 2021. gada 29. aprīlī tika paziņots, ka IBM iegādāsies uzņēmumu Turbonomic, kas izstrādā lietojumprogrammu resursu pārvaldības (Application Resource Management, ARM) un tīkla veiktspējas pārvaldības (Network Performance Management, NPM) programmatūru; darījums pabeigts 17. jūnijā. 2021. gada 4. novembrī tika pabeigta Managed Infrastructure Services atdalīšana no IBM, dodot tai nosaukumu Kyndryl Holdings, Inc. IBM nolēma turpmāk koncentrēties uz mākoņpakalpojumiem un mākslīgā intelekta risinājumiem.
2022. gada 21. janvārī IBM paziņoja, ka pārdos Watson Health biznesu privātā kapitāla uzņēmumam Francisco Partners. 16. februārī tika paziņots, ka IBM iegādājies ASV mākoņpakalpojumu konsultāciju uzņēmumu Neudesic, kas specializējas galvenokārt Microsoft Azure platformā; šī iegāde ļāva paplašināt hibrīdo daudzmākoņu pakalpojumus. Jūlijā IBM paziņoja par datu novērošanas programmatūras izstrādātāja Databand iegādi. Decembrī IBM no investīciju uzņēmuma Arlington Capital Partners iegādājās Restonā reģistrēto digitālās transformācijas un IT modernizācijas pakalpojumu sniedzēju Octo Consulting. IBM noslēdza partnerību ar jauno Japānas 2 nm procesa ražošanas uzņēmumu Rapidus.
2023. gada 10. augustā tika pabeigta uzņēmuma Apptio iegāde; darījuma summa 4,6 miljardi ASV dolāru; Apptio izstrādāja tehnoloģiju biznesa pārvaldības programmatūra kā pakalpojums risinājumus.
Patēriņa cenu indekss
Patēriņa cenu indekss (PCI) ir ekonomikas kategorija, kuras pamatā ir statistikas skaitļu dinamiskā rinda, veidota no vidējām svērtām preču un pakalpojumu groza cenām. PCI ir inflācijas rādītājs, jeb mērvienība. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī dzīves dārdzību.
PCI Latvijā aprēķina Latvijas Centrālā statistikas pārvalde (CSP). Lai nodrošinātu to, ka preces un pakalpojumi, kuriem ir lielāks īpatsvars kopējos izdevumos, attiecīgi ietekmētu kopējo PCI lielumu, tiek rēķināti svari, kas tiek katru gadu pārskatīti pamatojoties uz iepriekšējā gada mājsaimniecību budžeta pētījuma rezultātiem. Lai veiktu PCI aprēķinus, CSP darbinieki ik mēnesi veic preču un pakalpojumu cenu reģistrāciju.
Pēriens
Pēriens ir miesas sods, kuru izpilda izdarot vairākus pliķus vai sitienus pa dibenu. Retāk pazīstams ir pēriens pa muguru vai kājām.
Definīcijas
Pēriens sastāv no pliķēšanas vai uzsišanas pa sēžamvietu ar roku vai pēršanas rīku, parasti izpildīts kā fizisks sods.
ASV un Kanādā visi disciplinējošie pasākumi, kurus lieto dibenam, pazīstami kā pēriens jeb spanking. Lielbritānijā parasti runā par pliķēšanu, uzšaušanu jeb smacking un whacking; kamēr spanking parasti attiecas tikai uz pērienu ar roku (pretēji pērieniem ar īpašiem instrumentiem kā pliķēšana (paddling), žagarošana (birching), rīkstēšana (caning) vai čībošana (slippering)).
Arī angļu valodā ir daudz alternatīvu terminu kā siksnošana (belting), rīkstēšana (caning), pātagošana (whipping).
Amerikas Pediatru akadēmija pērienu ('spanking') definē kā veselībai nekaitīgu darbību, iecerētu uzvedības pārveidošanai un īstenotu ar atvērtu plaukstu vai tai līdzīgu priekšmetu pa sēžamvietu. Šādā izpratnē pērienu stingri nošķir kā disciplīnas formu, kas neietver "sišanu un dauzīšanu". Ņūhempšīras Universitātes socioloģijas pētnieki par pērienu ('spanking') uzskata pliķēšanu pa atsegtu dibenu disciplinēšanas nolūkā "izraisot sāpes, bet ne ievainojumu, lai kontrolētu uzvedību". Šo jautājumu pētošie zinātnieki tradicionālu sodu atšķir no mocīšanas. Sabiedrībā aktuāla ir kļuvusi tēma par bērnu pēršanu kā vienu no efektīvākajām audzināšanas metodēm, diskusijās izskanējuši savstarpēji atšķirīgi viedokļi. Latvijā pēriens kā kriminālsods vairs nav likumā kopš 20. gadsimta sākuma vīriešiem, sievietēm - kopš 1889. gada oficiāli likumā paredzētais soda veids tika saukts pēršana, pēdējoreiz plaša valsts īstenota pēršana Latvijā norisinājusies 1905. gadā, soda ekspedīcijas nežēlīgi pērušas abu dzimumu cilvēkus - kā vīriešus, tā sievietes metāla pātagām, pēriens pa kailu sēžamvietu kopš 1942. gada atkal kā miesas sods par pārkāpumiem iestādēs ierobežoti tika piemērots nacionālsociālistiskās Vācijas okupācijas laikā (1941-1944), arī Igaunijā - nometnēs, ar pletnēm publiski uz speciāla šim nolūkam ierīkota sola. Otrā pasaules laikā publisks pēršana kā disciplinārsods izmanota vietējā pašpārvaldē pašreizējās Baltkrievijas Republikas teritorijā.
Sabiedrības attieksme
Kā sods ģimenē Latvijā pēriens ir ļoti izplatīts, 48% Latvijas iedzīvotāju 2005. gadā ir nācies ģimenē izmantot miesassodu bērnu disciplinēšanai. Tracionālajā kultūrā Zemgalē un Augškurzemē joprojām kopienas uzskata, ka pēriens audzināšanā ir pieļaujams, jo bērns ir jāsoda, ja dara kaut ko nepareizi, cenšas nodalīt, kad fiziska ietekmēšana ir audzināšana un kad tā ir vardarbība. Latvijā fiziska sodīšana ģimenē ir stabila kultūras norma: Pasaules veselības organizācijas pētījums rāda, ka par šādu "normu" liecina augstais respondentu īpatsvars - pērienu kā fizisku sodu bērnībā saņem 67,2% puišu un 64,6% meiteņu; visbiežāk pērienu pēdējoreiz jaunieši saņēmuši 10-14 gadu vecumā (ap 37,4-45%), trešdaļa pēdējoreiz sodīti līdz 9 gadiem, bet gandrīz katrs ceturtais Latvijas iedzīvotājs (23,4-30,2%) nopērts 15-19 gadu vecumā (par 19 gadiem vecāku cilvēku pēršanu ģimenē pētījums neanalizē), turklāt pēriena izplatībai nav ticamas atšķirības saistībā ar ģimenes sociālekonomisko statusu. Arī Rietumu kultūrā attieksme pret pēršanu mainās, piemēram, Jaunzēlandē 2009. gada augusta referendumā 87,6 procenti iedzīvotāju atbalstīja vecāku tiesības bērnu disciplinēšanai izmantot pērienu, pēršana Francijā visnotaļ plaši tiek akceptēta.
Dzimšanas dienas pēriens
Dzimšanas dienas pēriens (en) ir tradīcija Amerikas Savienotajās Valstīs un citur. Tam ir daudz variantu, tomēr parasti tiek saprasts, ka cilvēku pa jokam noper viņa dzimšanas dienā. Proti, tas ir viegls, rituālisks pēriens, kas nav domāts sodam, bet gan jokam un tradīcijai, izklaidei ģimenes locekļiem, visiem, klasesbiedriem un tamlīdzīgi. Dzimšanas dienas pērienu parasti saņem bērni, taču arī pieaugušie nereti tiek tajā iesaistīti.
Klasiskā variantā jubilārs saņem tik cirtienu pa dibenu, cik paliek gadu, klāt vienu izaugsmei ("to grow on"). Parasti skatītāji skaļi skaita līdzi. Parasti pliķi ir nesāpīgi, jo rituālam jāiepriecē arī jubilārs un nav jāsabojā diena.
Mūsdienās dzimšanas dienas pērienu nereti izpilda pa pilnībā apsegtu vai pilnībā kailu dibenu tradicionālajā pozā pāri celim ar atvērtu plaukstu vai lineālu, vai pliķēkli. Citā variantā jubilāru per katrs viesis, vai pat saņem pilnu pērienu no katra.
Pēriens skolās
Bērnu pēršana nav aizliegta visās valstīs, piemēram, tā ir atļauta un likumā nostiprināta ASV un Kanādā. Tā Kanādas augstākā tiesa vēl pavisam nesen lietā Foundation v. Canada apstiprināja vecāku tiesības pielietot miesassodu bērniem. Līdzīgi ASV personu līdz 18 gadu vecumam pēršana un pliķēšana ir likumīga ģimenē, un apmēram 23 štati tiešā tekstā paredz tās lietošanu skolās.
Dažās valstīs pēriens ir disciplīnas līdzeklis skolās. Šādās skolās parasti atļauj disciplinēt gan jaunāko klašu, gan arī vidusskolas skolēnus, bet parasti ne vecākus par 18 gadiem.
Plaši pērienu skolās lieto ASV, Singapūra, Dienvidkoreja, kur vēl 2005. gadā 93,6% skolēnu saņēmuši miesassodus, un citur. Piemēram, Austrālijā pēriens dažos štatos ir aizliegts, citos ne pilnībā. Pēršana kā disciplinārsods skolās nav tieši aizliegta Čehijā, kur tai ir senas tradīcijas un kur tādu sodu 2006. gadā atbalsta 25% respondentu, savukārt 2008. gadā sabiedriskās domas aptaujās vairākums ir pret valdības rosināto miesassodu aizliegšanu. Kopš 1986. gada Lielbritānijā vairs neper skolēnus valsts dibinātās skolās. Ļoti bieži pērienu kā disciplīnu izmanto Āfrikā un Indijā. Malaizijā vienmēr ar ratana rīksti sodījuši vīriešu dzimuma skolēnus, bet 2007. gadā akceptēts priekšlikums turpmāk šādi pērt arī meitenes līdz pilngadības sasniegšanai. Malaizijas Nacionālā skolotāju apvienība to skaidro ar to, ka jaunās malaizietes tāpat iesaistās bandu cīņās, pērienu jaunietēm atbalsta arī šīs valsts vecāku asociācija, ja to veic skolotājas sievietes. Miesassodu izmantošana disciplinēšanai skolās ASV ir atkarīga no štata. Septiņos štatos - Arizonā, Kolorado, Teksasā, Oklahomā, Ārkanzasā, Misisipī, Alabamā, Floridā un Indianā štata likumi dod skolotājiem aizsardzību pret iespējamo iesūdzēšanu tiesā par pēršanu, tomēr ir arī citi štati, kur tas ir atļauts. ASV skolās parasti lieto "Pliķēšanu" (paddling) ar koka dēlim vai airim līdzīgu speciālu pēršanas rīku jeb "pliķēkli" (paddle). Piemēram, Alabamā šo pliķēšanu lieto vienīgi, kad citas alternatīvas nav devušas rezultātu, un, ja tam piekrīt vecāki. To izpilda speciāls sertificēts tā paša dzimuma skolas darbinieks vismaz viena liecinieka klātbūtnē. Sodu izpilda pa atkailinātu sēžamvietas apakšējo daļu. Atteikšanās saņemt sodu var novest pie atstādināšanas. Pliķēšanas izpildes dienā direktoram jānodod rakstveida ziņojums, kur uzrādīts sodāmā vārds, disciplinārpārkāpuma raksturs, izpildītāja vārds, liecinieks un vispārējs gadījuma apraksts. ASV Izglītības departamenta statistika rāda, ka miesassodu gadā saņem vairāk nekā 270 tūkstoši skolēnu, piemēram, Misisipi, Teksasā, Floridā, Luiziānā, Džordžijā u. c. — līdz pat 10% no skolēnu skaita. Zinātniski socioloģiskie pētījumi norāda, ka ASV tiek pērti vairāk kā 85% bērnu septiņu gadu vecumā, ap 60% divpadsmit gadu vecumā, 35% piecpadsmit un pat viena piektdaļa septiņpadsmitgadīgo jauniešu. Savukārt, ja sešu gadu vecumā ASV bērns saņem pērienu apmēram divdesmit divas reizes gadā, tad desmit gadu vecumā tikai divpadsmit reižu, bet divpadsmit, četrpadsmit vai septiņpadsmitgadīgos per apmēram astoņas reizes gadā; interesanti, ka sodīšanas biežums samazinās sasniedzot 15 gadu vecumu, bet pēc tam atkal palielinās. Ja vecumā līdz 12 gadiem parasti vairākums bērnu soda perot ar roku pa pliku dibenu, tad vecumā no 13 līdz 17 gadiem šie skaitļi izlīdzinās - 14% joprojām per ar roku, bet 15,6% šajā vecumā per ar kādu rīku (čību, pliķēkli, rīksti, jostu utml.) Nacionālā Skolu Psihologu asociācija norāda uz 1,5 miljoniem pēriena gadījumu ASV skolās ik gadu.
Latvijas teritorijā pērienu skolās pēdējoreiz publiski popularizēja Vācijas Impērijas okupācijas laikā no 1915. gada līdz 1918. gadam, plānojot skolotājiem izsniegt trīs rīkšu bunti - par ķeizaru Vilhelmu, "svēto Krieviju" un par krietnu skolotāju sabiedrību (Lehrerschaft); skolotāju apliecības bija plānots neizsniegt tiem, kas neprot kārtīgi skolēnu izpērt.
Latvijas Republikā pēršanu kā audzināšanas līdzekli aizstāv Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vadītājs Jānis Šmits, argumentējot ar Bībeli, norādot, ka Latvijā vecākiem ir garantētas tiesības audzināt savu bērnu pēc saviem reliģiskajiem uzskatiem un neviena Eiropas institūcija nevar atcelt to, kas teikts Svētajos Rakstos - Zālamana pamācību 13. nodaļas 24. pantā: "Kas savu rīksti taupa, tas ienīst savu dēlu, bet kas savu dēlu mīl, tas to jau agri pārmāca" un ANO Deklarācijas par jebkuras neiecietības un diskriminācijas, kas balstās uz reliģiju un pārliecību, izskaušanu 5. pantu - vecākiem ir tiesības organizēt dzīvi ģimenē saskaņā ar savu reliģiju un ticību un audzināt bērnos tādu morāli, kādai tic vecāki.
Studentu korporāciju pliķēšana
Atsevišķās valstīs (galvenokārt, ASV) akadēmiskajās mūža organizācijās - meiteņu un puišu studentu korporācijās pilntiesīgu biedru uzņemšana iesvētībās notiek ar pērienu. Pērienu izpilda ar īpašu korporācijas pliķēkli (sorority paddle/franternity paddle) īpašā ceremonijā parasti izģērbjoties pa kailu  vai apsegtu sēžamvietu kā pliķēšanu (paddling, saukta arī swinging the wood ). Korporāciju pliķēšanu saņem brīvprātīgi, tas ir izplatīts visā ASV studentu un studenšu korporācijās (sororities), citās slepenās organizācijās. Iesvētāmā pilnīga atkailināšanās, pat publisks kailums bieži ir gaidīta šādas studentu pliķēšanas daļa. Vēsturiski korporāciju pēriens nāk no viduslaiku tradīcijas pērt pirmgadniekus studentus, piemēram, Aviņonā, Francijā. Lai arī psiholoģijas zinātnieks Z.Freids uzskatīja (1919), ka pliķēšanas mērķis ir apspiest sievišķo identitāti un iniciēt jaunuzņemto heteroseksuālo vīriešu sabiedrībā, jo veido svarīgas psiholoģiskas un sociālas grupas identitātes funkcijas, tomēr arvien vairāk pliķēšanu īsteno arī meiteņu korporācijas. Meiteņu korporācijās iniciācijas pliķēšanas sākumā nereti jāvalkā vienādi svārki, blūzes, matu sprādzes, kleitas utt. Iesvētāmā nedrīkst kliegt, kustēties vai atstāt pliķēšanas pozu pēriena laikā - jāizrāda rakstura stingrība un slepenība.
Vēsturiski slaveni pērieni
Miesas sodi, tajā skaitā ar pātagu vai žagariem, bija izteikti populāri 18. gadsimta Francijā, absolūtisma un arī Lielās Franču revolūcijas laikā. Piemēram viena no revolūcijas līderēm, feministe Teroīne Merikūra sajuka prātā pēc publiska pēriena. 1793. gada 31. maijā jakobīņu sievietes viņu saķēra netālu no Konventa Tileriju parka terasēs, izģērba pilnīgi kailu un sarīkoja publisku pēršanu ar žagariem pa pliku dibenu. Revolūcijas varone bija tik ļoti apkaunota, ka sajuka prātā un pat daudzkārt atteicās no apģērba, atlikušo mūžu pavadot vājprātīgo iestādēs.
Šādi sodi Francijā bija izplatīti arī aristokrātijā, pat galmā. Piemēram, karaļa Luija XV favorīte grāfiene Di Barī rotaļājoties lika atkailināt un nopērt marķīzi Rozenu, kas izraisīja skandālu. Dubarī un marķīze bija viena otrai pieķērušās, bija arī intīmas attiecības. Karaļa brāļasieva Provansas grāfiene pārmācīja marķīzi kā savu galmadāmu par tuvām attiecībām ar Dubarī, pēc kā marķīze atsala. Grāfiene Dubarī sūdzējās karalim, kurš jokoja, ka marķīze Rozena ir bērns un pelnījusi rīkstes. Dubarī ieaicināja marķīzi savā buduārā un pavēlēja četrām istabmeitām novilkt draudzenei drēbes, atkailināt viņas sēžamvietu un uzskaitīt kārtīgi ar rīkstēm.
Krievijas Sociālrevolucionāru partijas jeb eseru līdere Marija Spiridonova kļuva slavena 1906. gada janvārī sašaujot un noslepkavojot Borisogļebskā policijas ģenerāli G.Luženovski. Pēc aresta pakļauta visdažādākām mocībām. Policijas iecirknī un vilciena vagonā ceļā uz Tambovu Spiridonovai noplēsa visas drēbes un kailu pēra ar žagariem.
"Slaveni" pērieni notiek arī mūsdienās. Piemēram, Dienvidāfrikas izcelsmes aktrise Šarlīze Terona bērnībā pērta ar roku, rīksti un dažādiem priekšmetiem, līdz kuriozam, ka piecpadsmit gadu vecumā dabūja pērienu no mātes par skolas uniformu ar drēbju pakaramo tā, ka uz sēžamvietas palika pēdas no Disneja varoņiem Donalda Daka un Mikimausa, kuri ar caurgriešanas tehniku bija attēloti uz pakaramā. Šīs pēdas skolā viņa rādījusi draugiem. Aktrise pati aizstāv pērienu kā disciplīnu.
Tautas tradīcijas
Svarīgākā latviešu pavasara saulgriežu svētku sastāvdaļa ir pēršana ar pūpolu vītola zariem. Ar ļoti seniem, pirmskristiāniska tipa ticējumiem saistīta pēršana ar pūpolu vītola (kārklu krūma vai koka), uzplaukuša bērza vai kadiķa (paegļa) zariem. Piemēra, 20. gadsimta sākumā Kurzemē puiši pēra meitas pa atsegtu dibenu ar izplaucētiem, bērzu zariem naktī no Lieldienu svētdienas, saņemot kā atalgojumu olas, raušus, alu. Pavasara saulgriežos perot ar šādu "dzīvības rīksti", kokā iemītošie pozitīvie spēki ietekmējot cilvēku, modinot viņā jaunu enerģiju, palīdzot pārvarēt un uzveikt slimības, vērš viņu tajā gadā nepieejamu jaunām saslimšanām, darot skaistu, možu, čaklu, izveicīgu darbā.
Latviešiem tāpat kā igauņiem, lietuviešiem un krieviem populāra bija pēršana pēdējā svētdienā pirms Lieldienām. Šāda paraža bijusi arī somiem un poļiem. Polijā jaunavas pēra jaunekļus Pūpoldienā, bet jaunekļi jaunavas - otrā Lieldienu dienā. Igauņi per biežāk - arī pēdējā ceturtdienā, pēdējā piektdienā un sestdienā pirms Lieldienām.
Laura Reinika diskogrāfija
Šī ir latviešu mūziķa Laura Reinika diskogrāfija. Lauris Reiniks kopumā ir izdevis 4 studijas albumus latviešu valodā un 1 angļu valodā. 2003. gadā tika izdots albums kopā ar Eirovīzijas projektu "F.L.Y." "Never Look Back".
Arcahas Republika
Arcahas Republika (hy, Arts'akhi Hanrapetut'yun), no 1991. līdz 2017. gadam Kalnu Karabahas Republika (hy, Lernayin Gharabaghi Hanrapetut'yun), ir starptautiski neatzīta republika Aizkaukāzā, kuru atzīst trīs ANO neietilpstošās valstis Abhāzija, Dienvidosetija un Piedņestra. Pārējas valstis to atzīst par Azerbaidžānas daļu. Republiku veido Kalnu Karabahas reģions un dažas tai apkārt esošās teritorijas. Līdz ar to tā nav Azerbaidžānas anklāvs, bet robežojas arī ar Armēniju un Irānu.
Arcahā lielākoties dzīvo armēņi.
1955.—1956. gada NBA sezona
1955.—1956. gada Nacionālās basketbola asociācijas sezona bija 10. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 8 komandas (visas no ASV).
Par NBA čempioniem kļuva Filadelfijas "Warriors" spēlētāji, kas piecu spēļu finālsērijā pieveica Sentluisas "Hawks" ar 4—1. Finālsērija ilga no līdz. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Bobs Petits ("Hawks"), kurš bija arī sezonas rezultatīvākais spēlētājs.
1955. gada NBA drafts notika, tajā Milwaukee Hawks (sezonas sākumā klubs jau startēja kā Sentluisas "Hawks") ar pirmo numuru izvēlējās Diku Riketsu. 6. NBA Visu zvaigžņu spēle notika Rochester War Memorial Coliseum arēnā Ročesterā. Tajā Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 108–94. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Sentluisas "Hawks" spēlētājs Bobs Petits.
Regulārā sezona
Piezīmes
Septembris
Septembris (la — no la — 'septiņi') ir gada devītais mēnesis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir silu, veselo vai Miķeļa mēnesis, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir šilinis vai rudens mėnuo, bet mūsdienās — rugsėjis. Septembris ir pirmais rudens mēnesis. Septembrī ir rudens ekvinokcija, kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Latvijā septembris ir pirmais skolas mēnesis.
Septembra vārda dienas Latvijā
Latviešu vārda dienu kalendārā septembrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:
Baltix
Baltix GNU/Linux ir Linux distributīvs, kas pamatā orientēts lietošanai personālajos datoros. Tas ir bāzēts uz Ubuntu Linux un Debian GNU/Linux, un koncentrējas uz lietojamību, vienkāršu uzstādīšanu un izmantošanu Lietuvā un Latvijā. Baltix operētājsistēma un programmu pakas tiek aktīvi izstrādātas kopš 2003. gada Kopš 2005. gada Baltix GNU/Linux ir bāzēts un 100% saderīgs ar Ubuntu Linux.
Baltix GNU/Linux DVD (USB) sevī ietver visu kas nepieciešams datora lietošanai gan darbā, gan mājās — interneta pārlūks, tekstapstrādes un citas biroja programmatūras komplekts, pareizrakstības vārdnīcas, izglītojošas un mācību programmatūra, audio un video atskaņotāji, spēles, u.c.
“Baltix” operētājsistēmu un programmas var palaist no kompaktdiska vai USB flešatmiņas un atmiņas kartes, neinstalējot uz datora (DzīvaisCD/USB).
Distributīvu oficiāli iesaka Lietuvas Izglītības ministrija tā lietošanai skolās.
Iekļautās programmatūras
“Baltix” kā grafisko lieotāja saskarni izmanto GNOME un LXDE logu pārvaldniekus.
Filmu baudīšana, mūzikas klausīšanās — Baltix sistēma atskaņo visus populārākos video un audio formātus.
Var darbināt Windows programmas un spēles — Wine programmatūra ir iekļauta pēc noklusējuma.
Darbavirsma un galvenās programmas ir tulkotas Lietuviešu, Krievu, Latviešu un citās valodās.
Iekļautas 200+ programmas biroja un multimēdiju darbam, internetam, izglītībai, apmācībām, zinātnei un izklaidei.
Papildu iespējas
Baltix iespējas, kuru nav standarta Ubuntu CD:
Ekonomisks rādītājs
Rādītājs ekonomikā un finansēs ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, makroekonomikā plaši tiek lietots tāds rādītājs kā iekšzemes kopprodukts. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā latos (arī citās naudas vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto tautsaimniecībā.
Arī uzņēmumos tiek izmantoti dažādi tā saimnieciskās darbības vai finanšu rādītāji, kā absolūtie, tā arī relatīvie. Piemēram, uzņēmuma saražotās produkcijas apjoms fiziskā vai naudas (absolūtā) izteiksmē gada (mēneša, ceturkšņa) laikā, kā arī šis pats apjoms uz vienu strādājošo.
Sarkaņi (Lendžu pagasts)
Sarkaņi (arī Sarkanes) ir ciems Rēzeknes novadā, Lendžu pagastā centrs. Izvietojies pagasta austrumos Cirmas un Sedzera ezeru krastos 5 km no pagasta centra Lendžiem, 18 km no novada domes Rēzeknē un 256 km no Rīgas.
Tveras apgabals
Tveras apgabals (ru) ir Krievijas Federācijas subjekts, ietilpst Centrālā federālā apgabala sastāvā. Administratīvais centrs ir Tvera. Vēsturiskās Tveras kņazistes (1246—1485), vēlāk Tveras zemes (ru) pamatteritorija, līdz 1929. gadam Tveras guberņa. No 1935. līdz 1990. gadam Kaļiņinas apgabals.
Tas robežojas ar Pleskavas apgabalu ziemeļrietumos, Novgorodas apgabalu ziemeļos, Vologdas apgabalu ziemeļaustrumos, Jaroslavļas apgabalu austrumos, Maskavas un Smoļenskas apgabaliem dienvidos. Tveras apgabalā atrodas Daugavas izteka, netālu no Volgas iztekas Valdaja augstienē.
Ģeogrāfija
Tveras apgabals atrodas Austrumeiropas līdzenuma centrālas daļas rietumos. Tas stiepjas 260 km no ziemeļiem uz dienvidiem un 450 km no rietumiem uz austrumiem.
Reljefs
Virsma galvenokārt līdzena, rietumos — Valdaja augstiene un Ploskošas zemiene, austrumos - Mologas-Šeksnas zemiene, centrā - Tveras morēnas klints. Visaugstākais punkts — 346,9 m (ru) atrodas pie Počinokas ciema Firovas rajonā, viszemākais — 61 m — Kuņjas krasts pie Novgorodas apgabala robežas.
Derīgie izrakteņi
Derīgo izrakteņu apgabalā maz. Līdzenumos daudz kūdras. Aprēķinātie kūdras resursi ir 2051 miljonu tonnu (aptuveni 7% no Krievijas Eiropas daļas krājumiem). Izplatīti kaļķakmens, kvarca smiltis, sapropelis, minerālūdens avoti (vispazīstamākais no tiem minerālūdens «Kašinskaja»). Lielākā brūnogļu atradne atrodas pie Nelidovas (Piemaskavas ogļu baseins).
Klimats
Janvāra vidējā gaisa temperatūra −9 līdz −17 °C; jūlija +17...+18 °C. Gada nokrišņu daudzums ir aptuveni 650 mm.
Sarkaņi (Lendžu pagasts)
Sarkaņos atrodas Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas katoļu baznīca. Baznīca un zvanu tornis-kapliča ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.
Sarkaņu ciema apkārtnē atrodas dabas liegums Gaiļu kalns, kas aizsargā vairākas lielas un īpatnējas Zviedrijas kadiķa audzes.
Tveras apgabals
Hidrogrāfija
Apgabalā ir 1769 ezeri (1,4% no teritorijas), tajā skaitā Seligers (259,7 km²). Visdziļākie ezeri — Brosno (41,5 m) un Dolosecs (41 m).
Ūdenskrātuves: Verhņevolgas (ru), Ivaņkovas (ru), Ugļičas (ru) un Ribinskas (ru) uz Volgas upes; Vazuzas (ru) un Višņevolockas (ru) uz mazākām upēm. Purvi aizņem līdz 7% no apgabala platības.
Meži
Apgabals atrodas mežu zonā, dienvidu taigas apakšzonā, kas pāriet platlapu-tumšskuju mežā ziemeļrietumos un priežu masīvos ziemeļos un dienvidrietumos. Meži aizņem 4,5 milj. ha (apt. 2,0 milj. ha – skuju sugas), vai 53% no apgabala platības. Koksnes krājumi — 658 milj. m³.
Dabas aizsardzība
2002. gadā tika publicēta Tveras apgabala “Sarkanā grāmata”. Vislielākais dabas aizsardzības objekts ir Centrālmežas dabas liegums Neļidovas un Andreapolas rajonu teritorijā ar platību 46 061 ha.
Zavidovas zinātnes-eksperimentāls dabas liegums, 202 rezervāti (tajā skaitā 168 apsargajamo purvu), 252 dabas pieminekļu (ieskaitot 78 veclaiku parku); 35 meža kompleksi, 18 apsargājamie ezeri un citi objekti. Valsts dabas kompleksā «Zavidovo» atrodas Krievijas Federācijas prezidenta rezidence.
Ekoloģija
Galvenie piesārņojuma avoti ir pilsētas ar ķīmisko rūpniecību (Toržoka un Neļidova). Militārajā zonā Migalovas teritorijā atrodas radioaktīvie atkritumi.
Vēsture
Tveras apgabals ir vēsturiskās Tveras kņazistes, vēlāk Tveras lielkņazistes (1246—1485) pamatteritorija. Te atradās arī Toropecas, Rževas un Kašinas dalienu kņazistes. Pēc Tveras lielkņazu sagrāves viņu zemes 15. gadsimta beigās iekļāva Maskavijas teritorijā, bet Toropecas un Belijas pilsētas atradās Lietuvas dižkunigaitijas pakļautībā. 17. gadsimtā no Zviedrijas pakļautās Korelas apvidus ieceļoja daudz karēļu. Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I Tveras provinci iekļāva jaunizveidotajā Ingermanlandes guberņā (1708—1710), Pēterburgas guberņā (1710—1727), tad Novgorodas guberņā. Katrīnas II valdīšanas laikā 1775. gadā izveidoja Tveras vietniecību, ko 1796. gadā pārdēvēja par Tveras guberņu.
1929. gadā Tveras guberņu likvidēja un iekļāva Maskavas apgabalā. 1931. gadā Tveru pārdēvēja par Kaļiņinu. 1935. gadā tika izveidots Kaļiņinas apgabals, tā sastāvā no Rietumu apgabala iekļāva Veļikoluku, Zubcovas, Kamenskas, Ļeņina, Lokņas, Lukovņikovas, Neveļas, Neļidovas, Novosokoļņiku, Oktjabrskijs, Oļeņinas, Ostaškovas, Penovas, Pustoškas, Rževas, Sebežas, Seļižarovas, Staricas, Toropecas, Holmas rajonus, no Maskavas apgabala Bežeckas, Vesjegonskas, Višņijvolockas, Jemeļjanovas, Zavidovas, Kaļiņinas, Kaljazinas, Kašinas, Ķesovogoras, Kimru, Konakovas, Krasnoholmas, Ļesnojs, Ļihoslavļas, Maksatihas, Molokovas, Nerļas, Novotoržokas, Ramešku, Sandovas, Sonkovas, Spirovas, Tolmaču, Turginovas, Udomļas, Jasenovičas rajonus, bet no Ļeņingradas apgabala Bežanicu, Bologojas, Novorževas, Opočkas, Puškinas rajonus.
1937. gada 8. jūlijā apgabala sastāvā izveidoja Karēļu nacionālo apvidu, bet Lielā terora laikā to 1939. gada 7. februārī likvidēja. Otrā pasaules kara laikā Vērmahts iekaroja Kaļiņinas apgabala rietumu daļu. 1966. gadā apgabalam tika piešķirts Ļeņina ordenis.
1990. gada 17. jūlijā ar Krievijas PFSR Augstākās Padomes Prezidija lēmumu Kaļiņinas apgabals tika pārdēvēts par Tveras apgabalu.
Iedzīvotāji
Tveras apgabalā 2009. gadā dzīvoja 1390,4 tūkstoši cilvēku (2009) (1390,5 — 2007; 1406,6 — 2006; 1675 — 1977). Apgabala sastāvā ietilpst 23 pilsētas, 30 pilsētas tipa ciemi.
Iedzīvotāju lielākā daļa ir krievi. Ļihoslavļas, Spirovas, Ramešku un dažos citos rajonos dzīvo Tveras karēļu grupa (14,6 tūkstoši cilvēku).
Vidējais iedzīvotāju blīvums Tveras apgabalā ir 17 cilv./km² (viens no viszemākajiem Centrālajā Federālajā Apgabalā)
Ekonomika
Apgabala kopproduktu (125,6 miljardi rubļu 2006) veidoja apstrādes rūpniecība — 22,8%, tirdzniecība — 17,6%, transports un sakari — 14,9%, elektroenerģijas, gāzes un ūdens ražošana un sadale — 8,6%, lauksaimniecība 7,6%, celtniecība — 5,9%.
Rūpniecība
Mašīnbūves daļa rūpniecībā sastāda 30 %. Tiek ražoti ekskavatori, pasažieru vagoni (Tvera), elektrovilcieni, speciālie vagoni (Toržoka), tekstilrūpniecības iekārtas, lauksaimniecības mašīnas, garāžas iekārtas (Bežecka), ugunsdrošības iekārtas (Toržoka), elektrotehniskās iekārtas (Kašina, Bologoje), mērīšanas un apgaismošanas ierīces (Rževa, Ļihoslavļa) un citi. Apgabalā izvietota Tveras vagonu rūpnīca (ОАО «Тверской вагоностроительный завод»), Ugunsdrošības tehnikas ražotne (ОАО «Пожтехника»), Toržokas vagonu rūpnīca (ОАО «Торжокский вагоностроительный завод»), Ekskavatoru rūpnīca (ОАО «Тверьэкскаватор»), Celtniecības elektroinstumentu rūpnīca (ОАО «Бологовский завод "Строммашина"»), Armatūras rūpnīca (ОАО «Бологовский арматурный завод»), rūpnīcas «Гидромолот» un «Центросвармаш»
Pārtikas ražošana: AS «Мелькомбинат» un AS «Волжский Пекарь» Fazer Tverā, AS «Ладон» piena kombināts Bologojē; kokapstrāde: finieris, koka būvmateriāli (Višņijvoločoka, Nelidova, Zemci), mēbeles (Tvera, Rževa, Toržoka), celulozes un papīra ražošana (Kuvšinova); būvmateriālu ražošana (Bologoje); stikla (Višņijvoločoka, Spirova) un porcelāna (Konakova) ražošana; kokvilnas (Višņijvoločoka), vilnas (Zavidova), zīda (Tvera) un linu (Ostaškova) audumu ražošana; ķīmiskās šķiedras, stikla šķiedras, plastmasas, tipogrāfijas krāsas ražošana un poligrāfija.
Enerģētika un energotransports
Elektroenerģētika stabili aizņem 2. vietu ražošanas struktūrā (2003. gada daļa — 30%) un, augstas rentabilitātes dēļ, 1. vietu rūpniecības nozaru starpā IKP struktūrā. Lielākās (federālās) elektrostacijas: Kaļiņinas AES ar jaudu 3 GW (21,1 mljrd. kW·h 2006.) un Konakovas gāzes elektrostacija ar jaudu 2,4 GW (8,1 mljrd. kW·h 2006.) Kaļiņinas AES šobrīd darbojas 3 energobloki ar jaudu 1 GW. 2011. gadā ieplānots nodot ekspluatācijā bloks № 4 ar jaudu 1 GW. Reģionālās elektrostācijas: Tveras TEC-1, TEC-3, TEC-4, Višņijvoločokas TEC un siltumtīkli ar jaudu: elektrisku — 275 MW, siltuma — 2187 Gkal/st (2006.).
Ogļu ieguve pārtraukta 1990. gadu vidū rentabilitātes straujās samazināšanas dēļ. Lielākā kompānija degvielas rūpniecības nozarē — kompānija «Тверьторф», apvieno 13 kūdras uzņēmumu, kurināmās kūdras ieguve 1999. gadā bija 421 tūkst. tonnu. Degizrakteņu ieguves apjoms 2001. gadā sasniedza 74,7 milj. rubļu.
Reģionu šķērso 2 maģistrālie naftas cauruļvadi: Jaroslavļa—Primorskas osta (Baltijas cauruļvadu sistēma), ar jaudu vairāk nekā 25 milj. t. gadā; Jaroslavļa—Polocka (uz Polockas naftas apstrādes rūpnīcu un eksportam caur Ventspils ostu), ar jaudu vairāk nekā 20 milj. t. gadā, taču sākot no 2006. gada, cauruļvada izmantošana ārkārtīgi samazinājusies līdz 3 milj. t. gadā. Maģistrālie gāzes cauruļvadi: Ņižņijnovgoroda — Sanktpēterburga un Tula — Sanktpēterburga, kas tika pagarināts līdz Urengojai - «Сияние Севера» («Ziemeļblāzma») (Vuktila — Uhta — Toržoka un tālāk līdz Minskai), kompresoru stacija Toržokā. Konakovas gāzes elektrostacijai dabas gāzi piegādā no Maskavas gāzesvada. Tiek projektēts eksporta naftas produktu cauruļvads Kstovas naftas apstrādes rūpnīca — Jaroslavļas naftas apstrādes rūpnīca — Kirišu naftas apstrādes rūpnīca — Primorskas osta ar jaudu 8,4 milj. t. gadā, ar sūkņu staciju Tveras apgabala teritorijā.
Reģionu šķērso maģistrālā energoapgādes līnija Maskava — Sanktpēterburga, ar atzarojumiem no Kaļiņinas AES. No Konakovas gāzes elektrostacijas energoapgādes līnijas izbūvētas uz Maskavu un caur Verhņevolžskas HES uz Čerepovecu (500 kV). Iekšējam patēriņam izmanto aptuveni 4,5 miljardus kWh (2005.), kaimiņreģioniem 2006. gadā nosūtīts ne mazāk kā 30 mljrd. kWh.
Transports un sakari
Apgabalu šķērso Oktobra dzelzceļš (ar atzarojumiem uz Rževu un Vjazmu, Kuvšinovu un Seļižarovu), Maskava—Kašina—Sanktpēterburga, Maskava—Rīga, kā arī Jaroslavļa—Bologoje—Veļikije Luki. Vislielākais Tveras apgabala dzelzceļa mezgls atrodas Bologojē. Te atzarojas dzelzceļa līnijas uz pieciem virzieniem: Maskavu, Sanktpēterburgu, Pleskavu, Jaroslavļu, Veļikije Luki.
Apgabalu šķērso 2 federālie autoceļi: E105 (M10 «Россия») un E22 (M9 «Балтия»). No pārējiem ceļiem nozīmīgie ir А111 Toržoka — Ostaškova un А112 Tvera — Rževa. Autoceļu ar cieto segumu garums apgabalā ir 16 032 km. Pie Tveras izvietotas 2 lidostas: starptautiskā UUEM (KLD) «Migalova» ar skrejceļu kravas aviācijai 2500 m; vietējā lidosta «Zmejeva» (apkalpo helikopterus). Attīstīta upes navigācija Volgā, upes osta "Tver" ar kravas piestātni kuģiem "upju-jūras" klases ar iegrimi līdz pat četriem metriem.
Sakaru pakalpojumus Tveras apgabala teritorijā sniedz fiksēto sakaru operatori: "Евразия Телеком Ру", "Раском", "Ростелеком", "Синтерра", "Сонера", "Старт Телеком", "ТрансТелеком" un "ЦентрТелеком" (Tveras filiāle), kā arī mobilo sakaru operatori: "Sky Link", "МегаФон", "Билайн", "МТС", "TELE2".
Lauksaimniecība
Lauksaimniecības specializācija ir piena un gaļas lopkopība un linu audzēšana. Attīstīta cūkkopība un putnkopība, augļu, kartupeļu, rudzu, auzu, lopbarības kultūras audzēšana. 2002. gada sakumā lopu skaits — 348,2 tūkst., no tiem liellopu — 174,3 tūkst., cūku — 127,8 tūkst., putnu — 3374,5 tūkst. 2001. gadā ražots: gaļas — 74,8 tūkst.t., piena — 476,5 tūkst.t., olas — 484,5 milj. gab. Lauksaimniecības zemes kopējā platība 2434,6 tūkst. ha, no tiem ar augsnes apstrādi, vairāk nekā 60%. Sējumu platība pārsniedz 898,9 tūkst. ha (2001.) 2001. gadā ražots: graudu — 206,4 tūkst.t., kartupeļu — 604,5 tūkst.t., linu — 10,2 tūkst.t. 2004. gadā ražotas pārtikas produkcijas vērtība - 11 331 milj. rubļu.
Kultūra un tūrisms
Tveras apgabals ir viens no Krievijas Federācijas reģioniem ar attīstītu un modernizējamu tūrisma infrastruktūru. Šobrīd Tveras apgabala teritorijā darbojas vairāk nekā 200 tūristu mītņu, tūristu skaits 2008. gadā bija 1 180 tūkstoši. Tūrisma pamatveidi Tveras apgabalā ir rekreācijas atpūta, ekskursijas, atpūta un ārstēšanās kūrortos. Tūrisma centri apgabalā ir Seligers, Volgas izteka un Augšvolgas ezeru sistēma, pilsētas Tvera, Toržoka, Starica, Višņijvoločeka, Rževa un Toropeca, Ivaņkovas ūdenskrātuve — «Maskavas jūra». Tūrisms attīstās arī Kimru, Kaļazinas rajonos, Vesjegonskā. Tūrisma ieguldījums reģiona ekonomikā 2008. gadā bija 4,5 mljrd. rubļu.
Apgabalā ir 5 teātri, 39 muzeji, vairāk nekā 2 tūkstoši klubu un kinoteātru, vairāk nekā tūkstotis bibliotēku. Tveras filharmonijā tradicionāli notiek Baha festivāls un «Mūzikas rudens Tverā». Pēc operdziedātājas Irinas Arhipovas ierosmes notiek "Seligera mūzikas vasara".
Zinātne un izglītība
Ar pētniecību Tveras apgabalā nodarbojas Meliorētās zemes lauksaimniecības izmantošanas pētniecības institūts, Sintētisko šķiedru pētniecības institūts, Linu pētniecības institūts, Linu audzēšanas mehanizācijas institūts, Informācijas tehnoloģiju pētniecības institūts, Vagonbūves pētniecības institūta Tveras filiāle, Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrijas pētniecības institūta nodaļas.
Augstākās izglītības iestādes ir Tveras Valsts Universitāte (25 tūkst. studentu), Tveras Valsts tehniskā universitāte, Tveras Valsts medicīnas akadēmija, Tveras Valsts lauksaimniecības akadēmija, Militārā aerokosmiskās aizsardzības akadēmija.
Profesionālās vidējās izglītības iestādes ir Tveras A. Koņajeva koledža, Tveras Medicīnas koledža, Tveras Mašīnbūves koledža, Tveras Ķīmiskās tehnoloģijas koledža, Tveras Kooperācijas tehnikums, Veņecianova Tveras Mākslas skola, Tveras Mūzikas skola, Tveras Kultūras koledža-skola, Bologojas Lauksaimniecības koledža, Bologojas Dzelzceļa skola, Mašīnbūves un mehāniski tehnoloģiskais tehnikums (Kimri), Enerģētiskais tehnikums (Konakova), Celulozes un papīra tehnikums (Kuvšinova), Kalašņikovas Plānošanas un uzskaites tehnikums (Ļihoslavļas rajonā).
Lielākās bibliotēkas ir Tveras apgabala M. Gorkija vārdā nosauktā universālā bibliotēka, Tveras A. Hercena vārdā nosauktā Centrālā pilsētas bibliotēka, A. Puškina Tveras apgabala Bērnu un ģimenes lasīšanas centrs. Kultūras organizācijas ir Tveras Valsts akadēmiskais drāmas teātris, Tveras Valsts leļļu teātris, Tveras Valsts bērnu un jaunatnes teātris, Višņijvoločekas Valsts drāmas teātris, Kimru Valsts drāmas un komēdijas teātris, Tveras Valsts filharmonija, Tveras Valsts cirks, Tveras Valsts apvienotais muzejs, Tveras apgabala gleznu galerija, Lizas Čaikinas Tveras apgabala izstāžu komplekss.
Reliģija
Apgabalā ir daudz pareizticīgo klosteru, baznīcu un kapliču, kas pieder Tveras un Kašinas eparhijai (bīskapijai). No 2007. gada apgabala skolās māca priekšmetu "Pareizticīgās kultūras pamati”. Starp klosteriem var minēt Ņilo Stolbenas un Smolenksas Žitnijas vīriešu klosteri. Ingrijas evaņģēliski luteriskajai baznīcai pieder Rževas Sv. Lūkas baznīca un Tveras Jēzus Kristus baznīca. Romas Katoļu baznīcai pieder Tveras Kunga pārveidošanās baznīca.
Cilvēki
Apgabalā dzimuši:
Barometrs
Barometrs (, baros — ‘smagums’,, metron — ‘mērs’) ir mērinstruments, mēraparāts atmosfēras spiediena mērīšanai.
Vēsture
1644. gadā itāļu fiziķis Evandželista Toričelli izdarīja eksperimentus ar viena galā noslēgtu ar dzīvsudrabu pildītu caurulīti. Viņš ievietoja to ar vaļējo galu uz leju dzīvsudraba vannā un konstatēja, ka caurule neizlija pilnīgi tukša. Caurulē palika 76 centimetru augsts dzīvsudraba stabs. Toričelli secināja, ka gaisa spiediens uz dzīvsudrabu vannā ir vienāds ar dzīvsudraba staba spiedienu caurulē. Viņš bija izgudrojis pirmo dzīvsudraba barometru. Toričelli konstatēja, ka gaisa spiediens ir atkarīgs no laikapstākļiem. Tāpēc kopš 1649. gada daudzviet Eiropā barometru sāka lietot, lai noteiktu gaidāmos laikapstākļus.
Huans Sjaņfaņs
Biogrāfija
1937. gadā, sākoties Ķīnas-Japānas karam, Huans Sjaņfaņs atgriezās Guansji un sāka strādāt Guansji universitātē. 1940. gadā viņš kļuva par asociēto profesoru. 1941. gadā strādāja par profesoru Suņa Jatsena universitātē Guanžou pilsētā (Kantona), kļūdams par pirmo džuanu tautības profesoru. No 1943. gada strādāja par profesoru Guansji universitatē, pētīja džuanu un citu Ķīnas mazākumtautību vēsturi. Nomira 1982. gadā 83 gadu vecumā.
Prezervatīvs
Veidi
Prezervatīvi atšķiras pēc izmēriem, tekstūras, stila, krāsas un pat garšas. Prezervatīvus iesaka lietot arī orālā seksa laikā. Plašāk zināmie prezervatīvu ražotāju zīmoli ir Ansell, Condomi, Durex, Hot Rod, KamaSutra, LifeStyles, Moods, Nirodh, NYC Condom, Safedom un Trojan.
Drošs sekss
Prezervatīvi plaši tiek rekomendēti kā līdzeklis drošam seksam. Tas ir kā profilakses līdzeklis pret seksuāli transmisīvajām slīmībām (STS). Ir pierādīts, ka prezervatīvi samazina inficēšanos ar šīm slimībām kā vīriešiem, tā arī sievietēm. Prezervatīvs nenodrošina pilnīgu aizsardzību pret AIDS, dzimumorgānu herpēm, dzemdes kakla vēzi, sifilisu, hlamīdijām, gonoreju un citām slimībām. Prezervatīvi tiek ieteikti arī kā dzimstības kontroles metode.
Sperma nespēj izsūkties cauri prezervatīvām. Vienīgais veids, kā sperma var nonākt makstī ir gadījumos, kad prezervatīvs ir bojāts vai caurs, kā arī gadījumos, kad prezervatīvs tiek nepareizi lietots. Pretējā gadījumā sperma uzkrājas prezervatīvā. Prezervatīvs erekcijas laikā ir jāuzmauc uz dzimumlocekļa tā, lai galā paliktu vieta, kur uzkrāties spermai. Pēc tam tas ir pilnībā jāizritina līdz dzimumlocekļa pamatnei.
Vēsture
Prezervatīvi ir lietoti vairāk nekā 3000 gadus. Ir atrastas vēstures liecības (attēli), kuros redzams, ka Senajā Ēģiptē izmantoja linu auduma prezervatīvus. Tiek pieļauts, ka šie prezervatīvi tika izmantoti, lai pasargātos no infekcijām un kukaiņu kodumiem. Kairas muzejā ir prezervatīvam līdzīgs priekšmets, kas it kā esot piederējis ēģiptiešu faraonam Tutanhamonam.
Pirmie prezervatīvi no dzīvnieku zarnām, kas pildīja kaut cik savu funkciju, parādījās 18. gadsimtā. Tie tika dēvēti par "angļu mētelīšiem". 18. gadsimta sākumā pirmo reizi parādījās arī termins ‘kondoms’. Termina izcelsme ir neskaidra. Izplatītā versijā prezervatīvu izgudrošana un nosaukšana par kondomu tiek saistīta ar Anglijas karaļa Čārlza II līdzgaitnieku, nezināmu “Dr. Kondomu” vai “Kondomas ērlu”. Nav pierādījumu, ka šāda persona ir eksistējusi.
1855. gadā amerikāņu ķīmiķis Čārlzs Gudjērs (Charles Goodyear) izveidoja pirmos gumijas prezervatīvus. 1920. gados parādījās pirmie lateksa prezervatīvi.
Sieviešu prezervatīvi ir relatīvi jauni. Tie tirgū parādījās 1992. (Eiropā) un 1993. gadā (ASV).
The Big Machine
The Big Machine ir ceturtais franču dziedātājas, komponistes un producentes Emīlijas Simonas studijas albums. Šis ir pirmais Emīlijas Simonas albums, kurā visas dziesmas ir iedziedātas angļu valodā.
Prezentēšana
Trīs videoklipi ir ievietoti Emīlijas Simonas oficiālajā MySpace lapā. Videoklipos ir izmantots tāds pats mākslinieciskais noformējums kā dziedātājas oficiālajā tīmekļa vietnē. Pirmais videoklips iekļauj pilnu dziesmas Dreamland albuma versiju, otrais — 36 sekunžu garu instrumentālu dziesmas Chinatown paraugmateriālu, bet trešais — fragmentus no Rocket to the Moon ar 50 sekunžu kopgarumu. Šie trīs videoklipi vēlāk tika ievietoti arī Emīlijas Simonas mājas lapā, kur tos var arī bezmaksas lejupielādēt.
Daudzas albuma dziesmas pirms izdošanas tika jau iepriekš izpildītas Emīlijas Simonas 2009. gada vasaras koncertos.
Dziesmu saraksts
Albums tika izdots digitāli 2009. gada 14. septembrī. Visu albuma mūziku un lielāko daļu dziesmu vārdu ir sarakstījusi Emīlija Simona, bet dažām dziesmām dziesmu vārdus ir rakstījuši arī Greiems Džoiss un Teitūrs.
True Star: A Private Performance
True Star: A Private Performance ir ASV mūziķes Bejonse Noulzas EP ieraksts.
Dziesmu saraksts
True Star (perfume)