cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jānis Āboltiņš
Izglītība
Augstāko izglītību ieguvis Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, kur 1966. gadā ieguva inženiera-tehnologa diplomu. No 1980. līdz 1984. gadam studēja aspirantūrtā Latvijas Valsts universitātē, bet ekonomikas zinātņu kandidāta grādu ieguva 1986. gadā Maskavas Valsts pedagoģiskajā institūtā. 1992. gadā tas pielīdzināts ekonomikas zinātņu doktora grādam.
Politiskā darbība
Bijis Komjaunatnes un PSKP biedrs un rajona komitejas sekretārs. Latvijas PSR pastāvēšanas pēdējā posmā J. Āboltiņš bija Valsts plāna komitejas vadītājs.
Atmodas laikā iesaistījās Latvijas Tautas frontē. Viņam bija būtiska loma atjaunotās Latvijas pirmās nodokļu sistēmas plānošanā. 1990. gadā, kad tika izveidota Ekonomikas ministrija, viņš kļuva par Latvijas pirmo ekonomikas ministru Ivara Godmaņa valdībā. Savas darbības laikā bija plānojis ieviest kredītkartes, tomēr plānu noraidīja valdības vadītājs. Amatā bijis līdz 1991. gadam, kad viņa vietā stājās Arnis Kalniņš (kā ekonomisko reformu ministrs).
1994. gadā J. Āboltiņš bija Tautas saskaņas partijas dibinātāju skaitā, vēlāk darbojies tās valdē. Savukārt 1998. gadā viņš bija starp "Jaunās partijas" dibinātājiem.
Karjera
1996. gadā J. Āboltiņš kļuva par Rīgas komercbankas padomes priekšsēdētāju un "Zenico Ltd." valdes priekšsēdētāju. 2003. gadā kļuva par Uzņēmumu vadības institūta direktoru. 2004. gadā J. Āboltiņš kļuva par Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras prezidentu. Tā paša gada tika ievēlēts par biznesa augstkolas "Turība" rektoru, darbību uzsāka. Abos šajos amatos bija līdz savai nāvei. Astoņus gadus bijis auditoru kompānijas "Deloitte" valdes priekšsēdētājs.
Nāve
J. Āboltiņš nomira pēkšņā nāvē Hamburgā. Viņš saļima basketbola spēles laikā pasaules senioru basketbola čempionātā. Latvijas izlase pārtrauca dalību čempionātā pēc vienas aizvadītas spēles.
Rēzeknes dome
Rēzeknes pilsētas dome ir Rēzeknes valstspilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kuru ievēl Rēzeknē deklarētie balsstiesīgie Latvijas un Eiropas Savienības pilsoņi.
Lesbiskā utopija
Lesbiskā utopija ir konceptuāla sabiedrība, utopijas veids, ko veido tikai un vienīgi bioloģiskās sievietes un kas nav nekādā veidā atkarīga no vīriešiem. Pēdējos gados arvien vairāk viendzimuma laulības un apvienības gūst plašāku atbalstu sabiedrībā, līdz ar to pieaug arī šādas sabiedrības modeļa atbalsts.
Radikālākās lesbiskās utopijas pārstāvju idejas pauž to, ka tālā nākotnē, kad attīstīsies mākslīgu cilvēka augļu radīšana un vīrieši nebūšot vajadzīgi, lesbiskā utopija varētu iestāties visā pasaulē.
FC Porto
Futebol Clube do Porto, biežāk zināms kā FC Porto, Porto vai FCP, ir Portugāles futbola klubs no Portu pilsētas valsts ziemeļu daļā. Dibināts 1893. gadā Portu, tas ir viens no Três Grandes (Lielais trijnieks) Portugāles futbola klubiem; pārējie ir Lisabonas "Benfica" un Lisabonas "Sporting", šie klubi ir FC Porto lielākie sāncenši.
Komanda spēlē Portugāles futbola čempionāta augstākajā līmenī Primeira Liga un savas mājas spēles aizvada Dragão stadionā, kur ir 50 035 skatītāju vietas. Porto futbolisti 30 reizes ir kļuvuši par Portugāles čempioniem, kā arī 19 reizes izcīnījuši Portugāles kausu. Klubam ir labi panākumi arī Eiropas klubu turnīros. Komanda divas reizes ir uzvarējusi UEFA Čempionu līgā (ieskaitot Eiropas Čempionvienību kausu) un divas reizes UEFA Eiropas līgā (ieskaitot UEFA kausu).
Zirgu dzimta
Zirgu dzimta (Equidae) ir nepārnadžu kārtas (Perissodactyla) dzimta, kas apvieno mūsdienu zirgus, ēzeļus un zebras. To tuvākie radinieki ir degunradži un tapiri. Zirgu dzimtas dzīvnieki barojas ar zāli un krūmiem, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no plēsējiem. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo ģimenēs un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami barību un ūdeni, vai arī lai paglābtos no kukaiņiem.
Kurši (Ģibuļu pagasts)
Kurši ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā, Stendes upes kreisajā krastā, 1,5 km no pagasta centra Pastendes. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Pastendes baronam Hānam piederējušās pusmuižas (1900. gada kartē atzīmēta kā muiža) Jaunmuižas (Neuhof). Saukta arī par Mazpastendi (Klein-Postenden). Kādreizējās pusmuižas galvenajā ēkā tagad izvietojusies Talsu mežniecība (līdz 2. pasaules karam — virsmežniecība). Augšpus Kuršiem uz Stendes upes bijušas ūdensdzirnavas, pie kurām kolhoza «Draudzība» laikā bija Pastendes brīvdabas estrāde. Lejpus Kuršiem uz Stendes upes ierīkota dīķsaimniecība zivju audzēšanai.
Mitoloģija
Katras tautas unikalitāti un savdabību raksturo tās kultūra, kas savukārt sakņojas attiecīgajā mitoloģijā. Nopietna iepazīšanās ar kādu nāciju jāsāk ar tās mītu un mitoloģisko priekšstatu sistēmu studijām. Šī atziņa ir īpaši nozīmīga šodien, kad ir iespēja izsvērt un attīstīt sakarus ar visas pasaules tautām un nācijām. Dažās kultūras ir mītu radītāji kā šamaņi, citās ir mītu stāstītāji tālāk kā priesteri.
Termins
Termins ‘mitoloģija’ neatbilst vispārējām likumsakarībām. Vārda izskaņa -loģija liek domāt, ka tā ir zinātne kā ģeoloģija, socioloģija un bioloģija. Parasti ar terminu mitoloģija netiek izprasta mācība, zinātne par mītiem. Tulkojumā no grieķu valodas mitoloģija nozīme ‘stāstu stāstīšana’. Mitoloģija ir mītu kopums. Amerikāņu mītu pētnieks Viljams Dotijs (William Doty, 1939–2017) ir ieteicis labāk lietot terminu ‘mitogrāfija’ (burtiskā tulkojumā ‘mītu aprakstīšana’). Šādu terminu viņš izmantoja arī savu grāmatu virsrakstos.
Mitoloģija un reliģija
Mitoloģija un reliģija ir savstarpēji saistītas, bet to kopsakarības nav viegli paskaidrojamas. Katra no tām tiek uztverta atsevišķi kā patstāvīga garīgās dzīves joma. Reliģija izpaužas kā dievu pielūgšana, tikmēr mitoloģija tiek stāstīts par dievu un varoņu dzīvi.
Latviešu mitoloģija
Latviešu mitoloģijai ir ne vien līdzība ar citu baltu tautu (lietuviešu un prūšu) mitoloģiju, bet arī ar somugriem — lībiešiem un igauņiem — raksturīgajiem dabas kultiem. Ieskatu latviešu mitoloģijā sniedz lielākoties 18.—20. gadsimtā pierakstītās un apkopotās latviešu tautasdziesmas, kā arī kopš 12. gadsimta veiktie hroniku ieraksti, ceļojumu apraksti, baznīcu vizitāciju protokoli, vārdnīcas un citi avoti.
Rogovka
Rogovka (vēsturiski arī Nautrēni) ir ciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies ceļu krustojumā pagasta dienvidaustrumos 28 km no novada centra Rēzeknes un 267 km no Rīgas. Rogovkā dzīvo piektā daļa pagasta iedzīvotāju.
Rogovkā atrodas pagasta pārvalde, Nautrēnu vidusskola, bērnudārzs, sporta halle — kultūras nams (atklāts 2000. gadā), bibliotēka , novadpētniecības muzejs , ģimenes ārsta prakse, aptieka, pasts, Nautrēnu (Rogovkas) Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca. Nautrēnu vidusskolā atrodas arī J.Soikana bērnu mākslas skolas filiāle un Latgales kultūrvēstures un latgaliešu valodas metodiskais centrs.
Vēsture
Rogovkas ciems izveidojies senas apmetnes vietā ap baznīcu. Ap 1819.gadu Zaļmuižas īpašnieks pie baznīcas uzcēlis krogu un vēl citas ēkas, pēc kā sākusies ciema straujāka attīstība, un tas kļuva par nozīmīgu tirdzniecības centru pusceļā starp Rēzekni un Kārsavu. 1925. gadā Rogovkai (Ragaukai) piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1935. gadā ciemā bija 50 mājas ar 253 iedzīvotājiem. Padomju laikā Rogovka (Nautrēni) bija ciema padomes un padomju saimniecības «Nautrēni» centrs. 1989. gadā Rogovkā bija 333 iedzīvotāji.
Reliģija
Starpkaru periodā Nautrēnu draudze bija viena no lielākajām katoļu draudzēm Latgalē, ap sevi sapulcinot 9000 draudzes locekļu.
Krievijas hokeja līga
Krievijas hokeja līga (agrāk Krievijas Pirmā līga) ir Krievijas hokeja līga, kurā spēlē 24 komandas. Pašlaik tā ir trešā spēcīgākā Krievijas hokeja līga. Vairums Pirmās līgas komandu ir augstāko līgu klubu fārmklubi.
Žezkazghana
Žezkazghana ir pilsēta Kazahstānā, Ulitau apgabala centrs. Atrodas pie ūdenskrātuves uz Karakengiras upes. Tās apdzīvotā platība iekļauj industriālo raktuvju kaimiņu pilsētu Satpajevu, veidojot kopējo iedzīvotāju skaitu ap 150 tūkstošiem. 55% iedzīvotāju ir kazahi, 30% krievi, pastāv arī mazākas minoritātes - ukraiņi, vācieši, čečeni un korejieši.
Aptuveni 400 kilometrus uz dienvidrietumiem atrodas Baikonuras kosmodroms un kosmosa kuģu nolaišanās parasti notiek Žezkazghanas tuvumā. Pastāv tradīcija, ka katrs kosmonauts iestāda koku Žezkazghanas Sejfulina bulvārī (bijušais Kosmonautu bulvāris), atzīmējot atgriešanos no kosmosa.
Klimats
Ženkazghanā ir ekstrēmi kontinentāls klimats. Vidējās temperatūras ir 24 °C jūlijā un -16 °C janvārī.
Rūpniecība
Šodien pilsētā atrodas vara apstrādes konglomerāta Kazakhmys, kas ir lielākais darba devējs pilsētā, galvenā mītne. Kompānijā ir ieguldījumi no Ķīnas, Krievijas un Apvienotās Karalistes, un tās akcijas tiek kotētas Londonas biržā.
Transports
Pilsētā ir dzelzceļa stacija, kas ir savienota ar Karaghandi pilsētu un Žezkazgahnas lidostu.
Pazīstami iedzīvotāji
Pazīstamākais cilvēks, kas dzimis Žezkazghanā, ir krievu aktieris Oļegs Jankovskis.
Kara (grupa)
2016. gada 15. janvārī DSP Media paziņoja, ka viņu līgums ar trijām grupas dalībniecēm ir beidzies un viņas izlēmušas tos neatjaunot.
2016. gada aprīlī Park Gyu-Ri atklāja, ka grupa nav beigusi pastāvēšanu, un cer, ka grupa nākotnē izdos jaunus albumus.
Jaunvarieba
Jaunvarieba ir ciems Tukuma novada Vānes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā 8,9 km no pagasta centra Vānes, 42 km no novada centra Tukuma un 104 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Jaunvariebes muižas (Neu-Warriben) centru. Jaunvariebā atrodas Variebas kapi.
Parunā ar mani
"Parunā ar mani" ir 1975. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsfilma. Filma ir režisores Birutas Veldres diplomdarbs.
Adriāns I
Pāvests Adriāns I (la; dzimis, miris ) bija pāvests no 772. gada līdz nāvei 795. gadā.
Bija Teodora, Romas dižciltīgā, dēls. Par pāvestu kļuva 772. gadā. 787. gadā Adriāns I sasauca Nīkejas I koncilu. Pāvesta amatā būdams 23 gadus, 10 mēnešus un 25 dienas, viņš ir piektais visu laiku ilgāk pāvesta amatā bijušais cilvēks.
Pijs XII
Pāvests Pijs XII, īstajā vārdā Eudženio Marija Džuzepe Džovanni Pačelli, (dzimis , miris ) no līdz savai nāvei bija 260. pāvests, Romas Katoļu baznīcas un Vatikāna galva.
Pirms ievēlēšanas par pāvestu Pijs XII strādāja par Vatikāna Valsts sekretāru (Cardinalis Secretarius Status), atbildot par Vatikāna attiecībām ar citām valstīm un līgumu slēgšanu ar tām. Pazīstamākais ir Pija XII (toreiz kardināla Pačelli) līgums ir 1933. gada Reihskonkordāts (Reichskonkordat) ar Vāciju.
Pijam XII tiek pārmests, ka Otrā pasaules kara laikā, kad viņš bija pāvests, Vatikāns nav pievērsis uzmanību holokaustam, kā arī nav sniegta ebrejiem nepieciešamā palīdzība. Un tieši tādēļ notiek asas diskusijas par to, vai vajadzētu kanonizēt Piju XII vai tomēr ne.
Pēc kara Pijs XII deva savu ieguldījumu pēckara pretinieku samierināšanās un Eiropas vienotības veicināšanā. Pijs XII bija pazīstams kā konsekvents komunisma pretinieks. 1950. gada 1. novembrī Pijs XII pasludināja dogmu par Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanu ar dvēseli un miesu (konstitūcija Munificentissimus Deus). Pazīstamākās enciklikas - Mystici Corporis Christi (1943. gadā), Mediator Dei (1947. gadā) un Humani generis (1950. gadā). Pija XII laikā kardinālu kolēģijā beidzās Itālijas izcelsmes kardinālu pārsvars.
Tenisa profesionāļu asociācija
ATP Tour
ATP Tour iekļauj sevī Grand Slam, ATP Masters Series, ATP International Gold Series, ATP International Series, ATP Challenger Series un Futures turnīrus, kuri atšķiras ar balvu fondu, kā arī piešķiramajiem punktiem ATP reitingā.
Katru gadu tiek aizvadīti četri Grand Slam turnīri, kuru uzvarētājs izcīna 1000 ATP punktus. Tie ir Austrālijas atklātais čempionāts, Francijas Atklātais čempionāts, Vimbldonas čempionāts, kā arī ASV Atklātais čempionāts.
Katru gadu tiek rīkots arī Tennis Masters Cup turnīrs, kurš no 2005. līdz 2008. gadam norisinās Šanhajā, Ķīnā, bet no 2009. līdz 2012. gadam tiks aizvadīts Londonā, Lielbritānijā.
Tiek rīkoti arī deviņi ATP Masters Series turnīri, kuru uzvarētājs iegūst 500 reitinga punktus.
Ir deviņi ATP International Gold Series turnīri, kuros ir nedaudz lielāks balvu fonds, kā arī piešķiramie reitinga punkti kā 43 organizētajos ATP International Series turnīros.
ATP Challenger Series turnīru uzvarētājs iegūst no 50 līdz 100 reitinga punktiem, bet Futures turnīros uzvarētājs var iegūt vienīgi 24 reitinga punktus.
ATP World Tour Masters 1000
ATP World Tour Masters 1000 (līdz 2009. gadam - ATP Masters Series) ir deviņu turnīru sērija, kuru rīko ATP. Vīriešu tenisā Masters 1000 tiek uzskatīti par prestižākajiem uzreiz aiz Grand Slam turnīriem.
ATP Masters Series tika izveidota vienlaicīgi ar ATP Tour - tas notika 1990. gadā. 2009. gada sākumā, notiekot izmaiņām ATP reitinga punktu skaitīšanas sistēmā, tika nolemts mainīt arī turnīru nosaukumu.
Līdz pat 2007. gadam, tāpat kā Grand Slam turnīros, ATP Masters 1000 spēles tika aizvadītas līdz uzvarai trijos setos, bet tad tika izlemts spēlēt līdz uzvarai divos setos.
Visvairāk - 19 uzvaras ATP Masters 1000 turnīros - ir izcīnījis šveicietis Rodžers Federers un spānis Rafaels Nadals. Viņiem ar 17 uzvarām seko amerikānis Andre Agassi.
Sākot ar 2009. gadu, ATP Masters 1000 sērijas turnīru lokā vairs nav Hamburgas turnīra. Uz tā laiku tiks pārcelts Madrides turnīrs, bet Madrides turnīra laikā risināsies Šanhajas Masters turnīrs.
Ādžūni
Ādžūni ir apdzīvota vieta Bauskas novada Īslīces pagastā. Izvietojušies Svirkales krastā 2,7 km no Lietuvas robežas, 10 km no pagasta centra Rītausmām, 13 km no novada centra Bauskas un 80 km no Rīgas.
Ādžūni ietilpa teritorijā, ko 1921. gadā Latvijas teritorijā iekļāva no Kauņas guberņas. Ādžūni kopā ar vairākām citām sādžām tika iekļauti Rundāles pagastā. 1933. gadā Ādžūniem tika piešķirts ciema statuss. No 1949. līdz 1954. gadam Ādžūni bija Ādžūnu ciema centrs. 1963. gadā Ādžūni iekļauti Īslīces pagastā.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Heinrihs Brīnings
Heinrihs Brīnings (vācu - ; dzimis, miris ) bija Veimāras republikas laika Vācijas reihskanclers no 1930. gada 30. martam līdz 1932. gada 30. maijam. No 1931. gada 9. oktobra līdz 1932. gada 30. maijam pildīja arī ārlietu ministra pienākumus.
Regbijs (nozīmju atdalīšana)
Regbijs var būt:
Heinrihs Brīnings
Dzīvesgājums
1930. gada 29. marta tika iecelts par Vācijas reihskancleru. Brīninga valsts vadīšana iekrita Lielās depresijas laikā. Vairāk balstoties uz prezidenta Hindenburga dekrētiem (Veimāras republikas 48. pantu) nekā parlamentu, tika ieviesti taupības pasākumi. 1931. gada beigās, ar mērķi pretoties radikālo partiju nākšanai pie varas, Brīnings centās realizēt plānu par Vācijas pārveidošanu par monarhiju, tomēr tas izgāzās. 1932. gadā, pastiprinoties nacistu un komunistu ielu cīņām, tika aizliegtas abu radikālo partiju paramilitāras organizācijas - Sarkanā fronte un SA. Ārpolikā Briningam bija zināmi panākumi Vācijas kara reparāciju maksājumu režīma atvieglošanai. Pēc Hindenburga pārvēlēšanas 1932. gadā Brīnings tika atcelts no amata.
Pēc Hitlera nākšanas pie varas Brīnings Reihstāgā iestājas pret Sevišķo pilnvaru likuma (Ermächtigungsgesetz) pieņemšanu, tomēr, pakļaujoties frakcijas disciplīnai, balsoja par to. Kā Centra partijas vadītājs vēlāk bija spiests likvidēt partiju.
1934. gadā emigrēja uz Nīderlandi, Lielbritāniju, tad uz ASV. Pēc Otrā pasaules kara 1947. gadā uz laiku atgriezās Vācijā, tomēr vēlāk devās atpakaļ uz ASV. Miris 1970. gadā Vērmontas štatā ASV.
Robina Huda bultas
"Robina Huda bultas" ir 1975. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta muzikāla piedzīvojumu filma. Tās režisors ir Sergejs Tarasovs.
Sižets
Viduslaiku Anglijas leģendārā varoņa Robina Huda un viņa biedru cīņa pret tautas apspiedēju patvaļu.
Lomās
Epizodēs: Juris Strenga u.c.
Nobela prēmija fizikā
Nobela fonda dibināšana
1895. gada 27. novembrī, gadu pirms savas nāves Alfrēds Nobels parakstīja savu trešo un pēdējo testamentu, kurā lielāko daļu savas bagātības novēlēja speciāli izveidojamam fondam, kas nodrošinātu ikgadēju balvu piešķiršanu izciliem savas jomas pārstāvjiem, kuru darbi uzskatāmi par "lielākajiem ieguvumiem cilvēcei". Nobels noteica balvas piecās nozarēs - fizikā, ķīmijā, fizioloģijā vai medicīnā, literatūrā un miera veicināšanā.
Kad pēc Nobela nāves izrādījās, ka balvām viņš novēlējis 94% no sava kapitāla (31 miljonu Zviedrijas kronu), viņa ģimene centās apstrīdēt testamentu, bez tam pret Nobela neparasto ieceri sabiedrībā bija skeptiska nostāja. Tomēr pēc ilgstošām pārrunām Nobela norādītās institūcijas, kam būtu jāuzņemas balvu piešķiršana, piekrita piedalīties. Vispirms 1897. gada 26. aprīlī Norvēģijas parlaments apstiprināja Nobela testamentu un drīz vien ievēlēja Norvēģijas Nobela balvas piešķiršanas komitejas locekļus. Nākamajā gadā testaments tika apstiprināts arī Stokholmas Karolinska institūtā, Zviedrijas Akadēmijā un Zviedrijas Karaliskajā Zinātņu Akadēmijā. Tika nodibināts Nobela fonds, 1900. gadā izstrādāti tā statūti un noteikumi, ko izsludināja karalis Oskars II.
Pirmo reizi balvas pasniedza 1901. gada 10. decembrī, Nobela nāves piektajā gadadienā. Nobela prēmiju fizikā saņēma vācu zinātnieks Vilhelms Rentgens par ieguldījumu rentgenstaru atklāšanā.
Fizikas balvas nominācijas
Saskaņā ar Nobela testamentu, prēmijas fizikas jomā piešķir Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija. Apbalvot var ne vairāk kā 3 zinātniekus un ne vairāk kā divus darbus. Laureātus izvēlas Nobela Fizikas komiteja, kas sastāv no pieciem locekļiem, ko ievēlējusi Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija. Pirmajā kārtā pretendentus izvirzīt tiek aicināti apmēram trīs tūkstoši cilvēku. Informācija par izvirzītajiem un apspriestajiem kandidātiem paliek slepena 50 gadus. Fizikas komiteja sastāda sarakstu ar apmēram 200 pretendentiem. Tad tiek pieaicinātu nozares eksperti, kanditatūras tiek apspriestas, līdz sarakstā paliek apmēram 15 kanditāti. Tad Komiteja iesniedz ziņojumu Zviedrijas Karaliskajai Zinātņu Akadēmijai ar saviem ieteikumiem.
Nobela prēmijas fizikā nepiešķir jau mirušiem zinātniekiem. Izņēmums var būt tikai tad, ja zinātnieks ir miris jau pēc prēmijas oficiālas izziņošanas, kas parasti notiek oktobrī. Bet, tā kā prēmijas fizikā parasti piešķir par darbiem, kuru nozīmīgums ir pierādījies laika gaitā, tad var paiet gadu desmiti, kamār zinātnieks tiek izvirzīts. Tādējādi pastāv iespēja, ka zinātnieks jau ir miris un prēmijai vairs nevar tikt izvirzīts.
Laureātu apbalvošana
Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram fizikas Nobela prēmijas laureātam tiek pasniegta zelta medaļa, diploms ar citātu un naudas balva, kas atkarīga no Nobela fonda ienākumiem attiecīgajā gadā.
Uz medaļas ir Alfrēda Nobela attēls profilā un viņa dzimšanas un miršanas gadi. Otrā medaļas pusē simboliski attēlota Daba dievietes veidolā, kuras plīvuru ir pacēlis Zinātnes ģēnijs. Diplomu laureātam pasniedz Zviedrijas karalis. Katrs diploms ir individualizēts un uz tā ir citāts, kas norāda uz laureāta sasniegumiem.
Elektronmikroskops
Elektronmikroskops ir mikroskopa veids, kurā tiek izmantoti elektroni, lai apgaismotu paraugu un izveidotu tā palielinātu attēlu. Elektronmikroskopiem ir daudz lielāka izšķirtspēja nekā gaismas mikroskopiem un var iegūt daudz lielākus palielinājumus. Daži elektronmikroskopi spēj palielināt parauga attēlu līdz pat 2 miljonu reizēm, kamēr labākie gaismas mikroskopi palielina attēlu aptuveni tikai 2000 reižu. Abi mikroskopa veidi veido attēlu, izmantojot elektromagnētisko starojumu, un attēla izšķirtspēja un palielinājums ir atkarīgs no elektromagnētiskā starojuma viļņu garuma, bet augstāka izšķirtspēja ir elektronmikroskopiem, jo elektronu viļņu garums ir daudz mazāks nekā gaismas viļņu garums.
Elektronmikroskopos ir elektrostatiskas un elektromagnētiskas lēcas, kuras kontrolē elektronu staru fokusu un veido attēlu. Gaismas mikroskopos šim nolūkam izmanto parastās lēcas. Bet pēc darbības principa abi mikroskopi ir ļoti līdzīgi.
Žirafe (zvaigznājs)
Žirafes zvaigznājs ir liels, bet blāvs ziemeļu puslodes zvaigznājs. Tas ir jauns zvaigznājs. 1598. gadā to piedāvāja holandiešu astronoms Petrus Plancius. Zvaigznājs kļuva plašāk pazīstams 1624. gadā, kad vācu astronoms Jakobs Barčs to iezīmēja savā zvaigžņu kartē. Plancius zvaigznājam bija devis nosaukumu „Žirafe” (Gyraffa Camelopardalis), lai gan pēc autora komentāriem saprotams, ka viņš bija domājis kamieli, ar kuru, saskaņā ar Pirmo Mozus grāmatu, Rebeka atjāja pie Īzāka uz Kanānu, lai kļūtu par tā sievu. Barčs izlaboja nosaukumu uz „Kamielis”, bet turpināja izmantot žirafes attēlu. Kādu laiku tika lietoti abi nosaukumi, bet pakāpeniski nosaukums „Žirafe” kļuva vispārpieņemts, bet bībeliskā versija aizmirsās.
Elektronmikroskops
Elektronmikroskopu iedalījums
Elektronmikroskopus iedala caurejošā starojuma elektronmikroskopos (TEM), kas pēc darbības principa ir analogi gaismas mikroskopiem, un skenējošajos elektronmikroskopos (SEM), kam nav analogu gaismas mikroskopu. Visu veidu elektronmikroskopu darbībai ir nepieciešams vakuums.
Vēsturiski pirmie izveidotie elektronmikroskopi bija TEM. Ar TEM ir iespējams saniegt ļoti augstas izšķirtspējas, bieži vien var saskatīt atsevišķus atomus. Šeit ir ļoti sarežģīta paraugu sagatavošana, tiem ir jābūt vienmērīgi plāniem (dažu desmitu nanometru biezumā).
SEM izveidoja vēlāk un ar tiem nevar sasniegt tik augstu izšķirtspēju kā ar TEM (parasti elektronu stara diametrs ir līdz 5nm, kas nosaka izšķirtspēju). Šeit datus par paraugu iegūst tam skenējot pāri elektronu staru (līdzīgā veidā kā kineskopā staru skenē pāri ekrānam) un mērot atstaroto elektronu strāvu. SEM lielākoties ir lētāki par TEM un te ir mazākas prasības paraugu sagatavošanai. SEM ir arī lielāks asuma dziļums kā optiskajiem mikroskopiem pie tādiem pašiem palielinājumiem. Šeit paraugiem ir tikai jāvada elektrību, ko parasti nodrošina paraugam uzputinot plānu elektrību vadošu kārtiņu.
Arbol
Arbol (es) ir argentīniešu rokmūzikas grupa, kas izveidojās 1994. gadā Aedā, Buenosairesas piepilsētā. Šai grupai ir raksturīga instrumentu un ritmu dažādība, apvienojot stilus sākot ar rokmūziku, smago pankroku, repu, beidzot ar fankmūziku, regeju, kantrimūziku un čakareru.
Grupas vēsture
1996. gadā tika izdots pirmais grupas albums "Jardín Frenético", kurš saturēja 12 dziesmas, taču popularitāti Argentīnā, kā arī Urugvajā grupa ieguva tikai līdz ar 2002. gadā izdoto albumu "Chapusongs". Šo disku žurnāls "Rolling Stone Argentina" ierindoja 2003. gada labāko disku pieciniekā. Vislielāko popularitāti ieguva šī diska singls La vida (tulk. — Dzīve).
"Guau!", grupas ceturtais disks, tika izdots 2004. gada oktobrī, un to producēja Toms Beikers no Precision Mastering. Disks tika prezentēts publikai koncertā Buenosairesā, izpārdotajā Ovras Sanitarias stadionā, 17. decembrī. Pirmais albuma singls bija Pequeños sueños (tulk. — Mazie sapņi), otrais — El fantasma (tulk. — Spoks), trešais — Trenes, camiones y tractores (tulk. — Vilcieni, smagās mašīnas un traktori).
2006. gada oktobrī no grupas aizgāja Eduardo Šmits, kurš izlēma nodarboties ar solo karjeru.
Ragbi
Ragbi ir pilsēta Vorikšīras grāfistē, Rietummidlendas reģionā, Anglijā, Avonas upes krastos. 2001.gadā pilsētiņā dzīvoja 61 988 iedzīvotāji. Savukārt Regbijas rajonā 2005.gadā dzīvoja 91 600 iedzīvotāji. Regbija atrodas 21 km uz austrumiem no Koventrijas. Tuvākās grāfistes ir Northemptonšīras un Lesteršīras grāfiste.
Vītauts Dižais
Vītauts Dižais vai Vitolds (lt, la; dzimis ap 1350. gadu, miris ) bija Lietuvas dižkunigaitis no 1392. gada līdz savai nāvei 1430. gadā. 1401. gadā viņš kopā ar savu brālēnu Polijas karali Jagaili noslēdza personālūniju. 1422.—1423. gadā sacēlušies husīti viņu ievēlēja par Bohēmijas karali, 1429. gadā pāvests viņu nominēja par Lietuvas karali, tomēr kronēšanas ceremonija viņa nāves dēļ nenotika.
Tituls
Pēc kļūšanas par lietuviešu dižkunigaiti un krievu zemju vietvaldi Vītauts jau 1388. gada jūlijā sevi dēvēja kā "Mēs, Aleksandrs jeb Vītauts, no Dieva žēlastības Lietuvas lielkņazs un Grodņas, Brestas, Drohičinas, Luckas, Vladimiras un citu valdnieks" (be).
Latīniski rakstītajā tekstā 1396. gadā viņš sevi dēvēja kā "Mēs, Aleksandrs jeb Vītauts, Lietuvas augstākais hercogs" (la), bet 1411.—1425. gadā viņš dažādos variantos tika dēvēts kā "Aleksandrs jeb Vitolds, no Dieva žēlastības Lietuvas un Krievijas lielhercogs" (Alexander alias Wytolbdus Dei gracia Magnus Dux Littwanie et Russye). Žilbērs de Lanuā, kas ar Vītautu tikās pēc tam, kad viņš atguva Žemaitiju savā kontrolē, viņu godāja par hercogu Vītautu, Lietuvas, Žemaitijas un Krievijas karali (fr)."
Cīņa pret Jagaili un kristīšanās (1380—1386)
Pēc dižkunga Aļģirda nāves 1377. gadā Jagailis vairs nevēlējās uzturēt sava tēva vienošanos par varas sadali ar Traķu pilī rezidējošo Ķēstuti, kas kalpoja par Lietuvas pilsoņu kara sākumu. Izmantojot par ieganstu Jagaiļa miera līgumu ar Vācu ordeni, kurā tas apsolīja pāriet katoļu ticībā un atdot ordenim Žemaitijas zemes uz rietumiem no Dubisas upes, 1381. gadā Ķēstutis ieņēma Viļņas pili un pats kronējās par Lietuvas dižkungu. 1382. gadā Jagailis uzaicināja Ķēstuti un Vītautu uz sarunām, tomēr lika abus apcietināt un ieslodzīt Krēvas pilī. Pēc nedēļas Ķēstutis tika atrasts miris, bet Vītauts izbēga, pārģērbies par sievieti.
Cīņa pret Šķirgaili
Tomēr, kad 1387. gadā Jagailis apprecēja Polijas princesi Anžujas Jadvigu un tika kronēts par Polijas karali Vladislavu II, par Lietuvas dižkungu viņš iecēla savu brāli Šķirgaili. 1389. gadā Vītauts atsāka pilsoņu karu pret Šķirgaili, bet nespēja ieņemt Viļņu. 1390. gadā viņš izpildīja 1383. gada līguma nosacījumus un atdeva Vācu ordenim Žemaitiju. 1390. gadā viņš izprecināja savu meitu Sofiju Maskavijas lielkņazam Vasīlijam I, kas tolaik bija Zelta Ordas vasalis. 1389.—1391. gadā viņš palielināja savu ietekmi Lietuvas teritorijā un piespieda Jagaili 1392. gadā Astravā pie Ļidas atteikties no vienvaldības un piešķirt Vītautam Lietuvas dižkunga (lielkņaza) titulu. Līgums tomēr paredzēja, ka Vītauts paliek par Polijas karaļa vasali līdz mūža beigām.
Lietuvas dižkungs (1392—1429)
1408. gadā Vītauts panāca izlīgumu ar Maskavijas lielkņazu Vasīliju II par ietekmes sadali Novgorodas un Pleskavas valstīs. Lai atgūtu Žemaitijas zemi, 1409. gadā Vītauts kopā ar Jagaili sāka karadarbību pret Vācu ordeni, kas vainagojās ar uzvaru Žalgires kaujā Prūsijas teritorijā 1410. gada 15. jūlijā. Pēc Toruņas miera līguma Lietuva atguva Žemaitiju savā kontrolē, pēc Horodlo līguma Vītauts panāca neatkarību no Polijas karaļa Jagaiļa, tomēr saglabāja personālūniju. 1415. gadā viņš veicināja katoļu un ortodokso baznīcu izlīgumu Lietuvas dižkunigaitijas teritorijā.
1421. gadā Vītauts nonāca konfliktā ar Svētās Romas impērijas ķeizaru Zigismundu, kurš bija apsolījis Vācu ordenim atdot Žemaitiju. Tādēļ viņš pieņēma husītu sacelšanās vadoņu piedāvāto Čehijas karaļa troni, ko neatzina Romas pāvests. 1423. gadā pēc izlīguma ar ķeizaru viņš atteicās no pretenzijām uz čehu karaļa nosaukumu. Pēc 1426.—1427. gada karagājieniem Vītauts panāca, ka Pleskavas un Novgorodas republiku večes ar viņu noslēdza militāru savienību.
Paredzētā kronēšana par Lietuvas karali (1429—1430)
Vītauts līdz pat mūža beigām neatmeta plānus kronēties par Lietuvas karali. 1429. gadā viņš Luckas konferencē panāca vienošanos par viņa Lietuvas karaļa titula atzīšanu ar Polijas karali Jagaili un Svētās Romas impērijas ķeizaru Zigismundu, ko beidzot apstiprināja Romas pāvests Mārtiņš V. Tomēr Polijas magnāti pāvesta sūtņus ar karaļa kroni aizturēja un tie nespēja sasniegt Viļņu laikā, kur 1430. gada 27. oktobrī 80 gadu vecumā Vītauts nomira, kroni nesagaidījis.
Juku laiki pēc Vītauta nāves (1430—1440)
Tā kā Vītautam nebija dēlu, tad pēc viņa nāves Lietuvā atsākās juku laiki, kad par troni sacentās dažādi Ģedimina dinastijai piederīgie kunigaiši. Kaut arī 1430. gadā par Lietuvas dižkunigaiti tika ievēlēts Jagaiļa jaunākais brālis Švitrigailis, tomēr 1432. gadā viņa sāncensis Ķēstuta dēls Žigimants viņu gāza no troņa.
Piemiņa
Pēc Lietuvas neatkarības atjaunošanas Vītauta Dižā vārdā 1930. gadā Kauņas Universitāti nosauca par Vītauta Dižā Universitāti (Vytauto Didžiojo universitetas) un izveidoja daudz pieminekļu visā Lietuvas teritorijā, kas tika iznīcināti Lietuvas okupācijas laikā. Neatkarības atgūšanas periodā 1989. gadā atjaunots Kauņas Universitātes sākotnējais nosaukums.
Brazīlijas futbola izlase
Brazīlijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Brazīlijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Brazīlijas futbola izlasi pārvalda Brazīlijas Futbola konfederācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1914. gadā pret Argentīnas izlasi.
Brazīlijas izlase ir pieckārtēja pasaules čempione, triumfējot 1958., 1962., 1970., 1994. un 2002. gadā. Brazīlijas izlase vienmēr tikusi uzskatīta par vienu no spēcīgākajām pasaules komandām, tā ir vienīgā izlase, kas ir piedalījusies visos FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Copa América Brazīlijai nav gājis tik labi, kur tā ir uzvarējusi 9 reizes, iepaliekot no senajiem sāncenšiem Argentīnas un Urugvajas.
Sastāvs
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.
Mežmuiža (Vānes pagasts)
Mežmuiža ir ciems Tukuma novada Vānes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Amulas krastos pie autoceļa P121 10 km no pagasta centra Vānes, 35 km no novada centra Tukuma un 97 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Matkules mežmuižu (virsmežniecību; Ober-Forstei Matkuln).
Vieglatlētika 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlētikā 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika sadalīti 47 medaļu komplekti. Sacensības sākās 15. augustā (nedēļu pēc olimpisko spēļu atklāšanas) un norisinājās nākamās 10 dienas, līdz pat olimpisko spēļu noslēgumam. Sacensības tika aizvadītas Pekinas nacionālajā stadionā.
Vīriešu un sieviešu sacensībās bija nelielas atšķirības. Vīrieši sacentās par 24 medaļu komplektiem, bet sievietes par 23, jo viņām nebija sacensību 50 kilometru soļošanā. Bija arī nelielas atšķirības dažos sporta veidos — vīrieši sacentās 110 metru barjerskriešanā un desmitcīņā, bet sievietēm barjerskrējiena distance bija 100 metri un desmitcīņas vietā notika septiņcīņa.
Kvalifikācijas kritēriji
No katras Nacionālās Olimpiskās Komitejas (NOK), katrā disciplīnā, drīkst piedalīties tikai 3 vieglatlēti, ja tie visi ir izpildījuši A normatīvu, bet, ja izpildīts ir B normatīvs, tad sacensībās drīkst piedalīties tikai 1 vieglatlēts no konkrētās NOK. Ja NOK rīcībā ir vairāk vieglatlētu, kā pieļaujamais skaits, tā pati izvērtē, kurus no tiem sūtīt uz olimpiskajām spēlēm un kurus ne. Uz stafešu disciplīnām no katras NOK drīkst piedalīties tikai 1 komanda.
Kvalifikācijas normatīvs ir jāizpilda konkrētā laika posmā. Visām disciplīnām, izņemot maratonu un stafešu disciplīnas, normatīvs jāizpilda no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 23. jūlijam. Maratonam normatīvs jāizpilda no 2006. gada 1. septembra līdz 2008. gada 23. jūlijam, bet stafešu disciplīnās piedalās 16 komandas, kuras tiek izvēlētas pēc 2 ātrākajiem laikiem oficiālās sacensībās, no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 16. jūlijam.
Lenijs Vilkenss
Leonards Rendolfs "Lenijs" Vilkenss (en; dzimis Bruklinā, Ņujorkā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists un basketbola treneris.
Spēlētāja karjera
1960. gada NBA draftā viņu izraudzījās Sentluisas "Hawks" ar kopējo 6. kārtas numuru. NBA karjeras laikā viņš pārstāvēja "Hawks", Sietlas "SuperSonics", Klīvlendas "Cavaliers" un Portlendas "Trail Blazers". Viņš piedalījās deviņās NBA Visu zvaigžņu spēlēs, 1971. gadā tika atzīts par spēles vērtīgāko spēlētāju. Karjeras beigšanas brīdī viņš bija viens no rezultatīvākajiem saspēles vadītājiem.
Trenera karjera
Laika posmā no 1969. līdz 1972. gadam viņš bija "SuperSonics" spēlējošais treneris, kā arī šādā statusā viņš bija vienu sezonu ar "Trail Blazers". Pēc spēlētāja karjeras beigām 1975. gadā viņš bija "Trail Blazers" treneris uz vēl vienu sezonu. Pēc vienas izlaistas sezonas viņš atkal kļuva par "SuperSonics" treneri, komandu viņš vadīja astoņas sezonas. 1979. gadā izcīnīja kluba un viņa vienīgo NBA čempionu titulu. Vēlāk trenēja Klīvlendas "Cavaliers", Atlantas "Hawks", Toronto "Raptors" un Ņujorkas "Knicks". Trenera karjeras laikā viņš guva 1332 uzvaras un piedzīvoja 1155 zaudējumus, kas ir viens no visu laiku labākajiem rādītājiem līgā.
Sasniegumi
L. Vilkenss ir viens no trim basketbolistiem, kuri tikuši iekļauti basketbola slavas zālē gan kā spēlētāji, gan kā treneri. 1989. gadā viņš tika uzņemts kā spēlētājs un 1998. gadā — treneris. Tāpat viņš 2010. gadā tika uzņemts slavas zālē kā "Dream Team" trenera asistents. 1996. gadā viņš tika nosaukts par vienu no 50 izcilākajiem NBA spēlētājiem un 10 izcilākajiem treneriem visā līgas vēsturē, viņš ir vienīgais, kurš iekļuvis abos sarakstos.
Kevins Durants
Kevins Veins Durants (en; dzimis Vašingtonā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, ASV basketbola izlases dalībnieks. 2023. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Fīniksas "Suns", bet iepriekš spēlējis Oklahomasitijas "Thunder", Goldensteitas "Warriors" un Bruklinas "Nets" komandās. 2017. un 2018. gada NBA čempions "Warriors" sastāvā, abās sezonās viņš bija arī finālsērijas vērtīgākais spēlētājs. 2014. gadā atzīts par NBA sezonas vērtīgāko spēlētāju. Četras sezonas bijis NBA sezonas rezultatīvākais spēlētājs.
Karjera
NCAA pārstāvēja Teksasas Universitātes komandu. Pēc vienas izcilas sezonas koledžu basketbolā K. Durants pieteicās NBA draftam.
NBA
2007. gada NBA draftā viņu izraudzījās Sietlas "SuperSonics" ar kopējo otro kārtas numuru. Debijas sezonā viņš tika atzīts par sezonas labāko debitantu, kā arī tika iekļauts līgas simboliskajā debitantu pirmajā izlasē. 2009.—2010. (30,1 punkts vidēji spēlē), 2010.—2011. gada NBA sezonā (27,7 punkti), 2011.—2012. gada NBA sezonā (28,8 punkti) un 2013.—2014. gada NBA sezonā bija sezonas rezultatīvākais spēlētājs. Četras reizes ticis iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē, kā arī piecas reizes piedalījies NBA Visu zvaigžņu spēlē. Veiksmīgi startēja 2011. gada NBA izslēgšanas spēlēs, kurā "Thunder" sastāvā aizkļuva līdz Rietumu konferences finālam, kur piekāpās nākamajiem sezonas čempioniem Dalasas "Mavericks", savukārt nākamajā gadā sasniedza NBA finālu, kur zaudēja Maiami "Heat". 2012. gada Visu zvaigžņu spēlē tika atzīts par spēles vērtīgāko spēlētāju. 2013.—2014. gada sezonā laboja Maikla Džordana rekordu kā spēlētājs ar visvairāk spēlēm pēc kārtas ar katrā gūtiem vismaz 25 punktiem (Durantam tāda bija 41 spēle). Šajā sezonā arī saņēma savu pirmo sezonas vērtīgākā spēlētāja balvu, kļūstot par pirmo spēlētāju kopš Elena Aiversona (2001), kas vienā sezonā bijis gan rezultatīvākais, gan saņēmis vērtīgākā spēlētāja balvu.
2019. gada 30. jūnijā K. Durants paziņoja, ka plāno kļūt par Bruklinas "Nets" spēlētāju. 7. jūlijā viņš nonāca "Nets" sastāvā sign-and-trade darījuma rezultātā. Visu 2019.—2020. gada NBA sezonu K. Durants izlaida, taču komanda pastiprinājās, piesaistot Kairiju Ērvingu un Deandrē Džordanu. Basketbola laukumā K. Durants atgriezās 2020. gada decembrī, spēlējot nozīmīgu lomu "Nets" veiksmīgajā sezonas sākumā. 2021. gada janvārī komanda piesaistīja vēl vienu pirmā lieluma zvaigzni Džeimsu Hārdenu, tomēr rezultāts sezonas noslēgumā nesasniedza gaidīto: 2021. gada NBA izslēgšanas spēlēs komanda sasniedza Austrumu konferences pusfinālu, kurā piekāpās Milvoki "Bucks". K. Durants bija komandas līderis šajā play-off turnīrā.
2022. gada 2. aprīlī K. Durants uzstādīja savu karjeras rezultativitātes rekordu, gūstot 55 punktus zaudētā spēlē (115—122) pret Atlantas "Hawks" (viņš iemeta 8 no 10 trīspunktu metieniem, kas arī bija karjeras rekords).
2023. gada februārī, īsi pirms maiņu termiņa beigām, K. Durants tika aizmainīts uz Fīniksas "Suns" pret Mikalu Bridžesu, Kameronu Džonsonu, Džē Krauderu un četrām pirmās kārtas drafta izvēlēm (no Bruklinas uz Fīniksu pārcēlās arī T. J. Vorens).
ASV izlase
2010. gadā tika atzīts par ASV gada labāko basketbolistu.
Burzova
Burzova ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas ap dzelzceļa staciju «Burzava».
Pacients
Pacients ir persona, kas tiek ārstēta vai kura ir reģistrēta pie kādas no ārstniecības personām un, ja nepieciešams, tiek ārstēta.
Boļeslavs IV Cirtainais
Boļeslavs IV Cirtainais (pl dzimis 1120. vai 1121. gadā, miris ) bija Pjastu dinastijas Polijas lielkņazs no 1146. gada līdz savai nāvei 1173. gadā.
Dzīvesgājums
Pēc tēva Boļeslava III nāves viņš valdīja kā Mazovijas kņazs. Kad Vladislavs II Trimdinieks tika padzīts no Polijas, valdīja kā Polijas lielkņazs Krakovā. Kaut arī Vladislavs II ar Svētā Romas imperatora Konrāda III atbalstu centās atgūt varu, tas viņam neizdevās. 1152. gadā Frīdriham I Barbarosam izdevās sakaut poļus, tomēr viņš neatdeva liekņaza titulu Vladislavam II, bet atzina Boļeslavu IV Cirtaino par savu vasali.
Krusta karagājiens pret prūšiem
Polijas lielkņaza Boļeslava IV pārvaldītās Mazovijas teritorijas ziemeļdaļā kopš aizvēsturiskiem laikiem mita baltu ciltis, kuras, slāviem izplešoties, tika pakļautas un pakāpeniski pārslāvotas. Toties tālāk uz ziemeļiem mītošās prūšu, galindu un jātvingu ciltis izrādīja niknu pretestību un atteicās pieņemt kristīgo ticību. Atbilstoši tajā laikā dominējošajai Romas pāvesta un Svētās Romas impēratora nostājai, Boļeslavs IV panāca viņu atbalstu krusta karagājiena izsludināšanai pret Prūsijas pagāniem. 1166. gadā karagājiens beidzās ar poļu krusta karotāju sakāvi kaujā, kurā krita Boļeslava IV jaunākais brālis Henriks no Sandomežas. Polija uz laiku atteicās no plāniem iekarot Prūsiju.
Cvetkovs
Cvetkovs (krievu un bg, no personvārda Cvetko (Цветко); sieviešu dzimtē Cvetkova (Цветко́ва)) ir krievu/bulgāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Bioloģija
Bioloģija (el (bios) — ‘dzīvība’; λόγος (logos) — ‘jēdziens, zinātne’) ir dabas zinātne par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās matērijas organizāciju molekulārā, šūnu, audu, orgānu, organismu un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to. Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie aug, barojas un kustas, kā tie vairojas un kā attīstās ilgā laika periodā (evolūcija).
Latviešu kultūras un izglītības biedrība "Prometejs"
Latviešu kultūras izglītības biedrība "Prometejs" vai arī Kooperatīvā izglītības biedrība "Prometejs", agrākā izdevniecība "Prometejs" (1922—1924) bija nevalstiska organizācija Maskavā, kas uzturēja PSRS latviešu skolas, klubus, teātrus un izdevējdarbību latviešu valodā. Darbojās no 1924. gada 25. septembra līdz likvidēšanai 1937. gada 16. jūlijā.
Bioloģija
Ir vairākas bioloģijas apakšnozares atkarībā no tā, kas tiek konkrēti pētīts. Divas lielākās apakšnozares ir zooloģija, kurā tiek pētīti dzīvnieki, un botānika, kurā tiek pētīti augi. Ir arī citas nozīmīgas apakšnozares, piemēram, ģenētika, evolūcija, mikrobioloģija, paleontoloģija, sistemātika un citas. Bioloģija ir cieši saistīta ar fiziku, ķīmiju, medicīnu, lauksaimniecību, mežsaimniecību un citām zinātņu nozarēm, kuras apvienojot ir izveidojušās tādas zinātnes kā biofizika, bioķīmija, bioģeogrāfija, bioinženierija, biometrija, biostatika, bioenerģētika un pat biomatemātika.
Biologi
Cilvēki, kas veic pētījumus bioloģijā, tiek saukti par biologiem. Starp slavenākajiem biologiem ir Klods Bernards (Claude Bernard), Žoržs Kivjē (Georges Cuvier), Čārlzs Darvins, Tomass Hekslijs, Žans Batists Lamarks, Kārlis Linnejs, Gregors Mendelis un Luijs Pastērs, bet bioloģijas aizsākumi ir meklējami Senajā Grieķijā. Tās pamatus lika Aristotelis, Hipokrats, kā arī romiešu filozofs Galēns. Kopš 1901. gada pasaules labākie biologi ir Nobela prēmijas fizioloģijā un medicīnā kandidāti, un nereti viņi arī to iegūst.
Latviešu kultūras un izglītības biedrība "Prometejs"
Darbība
Biedrību nodibināja 1924. gadā tūlīt pēc PSRS Tautas komisariāta tautību lietās un tajā ietilpstošās latviešu nodaļas likvidēšanas. Mērķis bija turpināt nodaļas iesākto darbu — saglabāt dzimto valodu, tautas tradīcijas, attīstīt nacionālu izglītību un kultūru. "Prometeja" nolikumu apstiprināja PSRS Tautas komisāru padome. Biedrība bija nevalstiska organizācija un darbojās tikai ar saviem līdzekļiem. Tās pārraudzībā bija piecas kultūrpreču fabrikas un veikali, kuros iegūto peļņu izmantoja, lai uzturētu latviešu skolas, klubus, teātrus, izdevējdarbību. Izdevniecība “Prometejs” ar savu tipogrāfiju laida klajā daiļliteratūru, sabiedriski politisko un populārzinātnisko literatūru, mācību grāmatas, avīzes un žurnālus latviešu valodā. Izdevniecība sadarbojās ar Padomju rakstnieku savienības latviešu sekciju.
Bioloģija
Vēsture
Neviens tieši nezina, kad cilvēki pirmo reizi sāka uzkrāt zināšanas par dabu. Zinātnieki un vēsturnieki uzskata, ka cilvēki vispirms pieradināja dažādus mājdzīvniekus un sāka audzēt kultūraugus, un tikai pēc tam sāka to izpēti. Ir atrastas liecības, ka asīriešiem un babiloniešiem bija zināšanas lauksaimniecībā un medicīnā jau ap 3500. gadu p.m.ē. Līdz 2500. gadam p.m.ē. šīs zināšanas jau bija izplatījušās tālāk uz lielajām civilizācijām kā uz Seno Ķīnu, Seno Ēģipti un Seno Indiju.
Ārsts
Ārsts (no vidusholandiešu arste vai viduslejasvācu aerste ) ir ārstniecības persona, kas ieguvusi augstāko medicīnisko izglītību un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz cilvēku un savas profesionālajā darbībā izmeklē pacientus fizisku, garīgu vai psihisku slimību konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic profilaktiskos pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību dzemdībās; veic rehabilitāciju; izdara līķa sekcijas.
Latviešu kultūras un izglītības biedrība "Prometejs"
Likvidēšana
Biedrība likvidēta tā sauktās "Latviešu operācijas" ietvaros 1937.—1938. gadā. Ar padomju valdības 1937. gada 16. jūlija lēmumu biedrību “Prometejs” slēdza un apķīlāja visus tā īpašumus. Šajā gadā iznīcināja arī visas latviešu nacionālās kultūras un izglītības iestādes — skolas, bibliotēkas, klubus, mākslinieku un rakstnieku organizācijas, "Latviešu strēlnieku vēstures komisiju", Valsts latviešu teātri "Skatuve" un pārējos teātrus, grāmatu apgādus, žurnālu "Celtne" un visus laikrakstus.
Bioloģija
Vēsture
Lai gan bioloģija kā vienota un saskaņota zinātne radās tikai 19. gadsimtā, tās pirmsākumi ir meklējami antīkajā pasaulē. Aptuveni 500. gadus p.m.ē. grieķis Alkmaions ir veicis dzīvnieku sekcijas, un bija pirmais, kas aprakstīja acis un ausis. Savukārt Hipokrats domāja, ka dievišķais nekad nevar būt par iemeslu slimībām, jo to cēloņi ir jāmeklē organismā.
Bioloģijas pirmsākumu ziedu laiki bija sengrieķu filozofa Aristoteļa dzīves laikā (384-322 p.m.ē.). Viņš aprakstīja vairāk nekā 500 dzīvnieku sugas. Līdz ar to viņu var uzskatīt par zooloģijas "tēvu". Jau antīkajā pasaulē viens no centrālajiem jautājumiem dabas izzināšanā bija dzīvības rašanās, piemēram, Aristotelis uzskatīja, ka zivis veidojas no dūņām. Šī hipotēze bija vispārpieņemta līdz pat 17. gadsimtam. Aristoteļa skolnieks Teofrasts kļuva par botānikas pamatlicēju, jo viņš aizrāvās ar augu valsts novērojumiem, aprakstot ap 500 augu sugām.
Latviešu kultūras un izglītības biedrība "Prometejs"
Likvidēšana
Visiem apcietinātajiem inkriminēja piederību latviešu nacionālistiskajai (arī — fašistiskajai, kontrrevolucionārai, militāri kaujinieciskai, spiegošanas, diversantu vai teroristiskai) organizācijai, spiegošanu un izlūkdarbību Latvijas (vai Vācijas, Francijas, Japānas) Izlūkdienestu uzdevumā, kas vērsta pret pastāvošo iekārtu.
Bioloģija
Vēsture
Antīkajos darbos izteiktās domas tālāk attīstīja viduslaiku musulmaņu ārsti un zinātnieki kā Al-Džāhizs, Avicenna, Ibn Zuhrs, Ibn Al-Baitars un Ibn al-Nafiss.
17. gadsimtā angļu zinātnieks Roberts Huks ar jaunizgudroto mikroskopu atklāja, ka organismus veido šūnas.
1953. gadā angļu ģenētiķis Frānsiss Kriks un amerikāņu bioķīmiķis Džeimss Votsons atklāja dezoksiribonukleīnskābes (DNS) struktūru.
Ilgu laiku bioloģija uzskatīta vienīgi par aprakstošu zinātni, taču laika gaitā tika atklātas nozīmīgas teorētiskas likumsakarības, kas ļāva labāk izprast dzīvību. Līdz ar to izveidojās dažādas bioloģijas nozares un ciešāka kļuva bioloģijas saistība ar citām dabas zinātnēm (ar ķīmiju, fiziku).
Modernās bioloģijas pamati
Lielākā daļa no modernās bioloģijas ietver piecus vienojošus principus: šūnu teoriju, evolūciju, ģenētiku, homeostāzi un enerģiju.
Šūnu teorija
Šūnu teorija nosaka, ka šūna ir dzīvības pamatvienība, un ka visas dzīvas būtnes sastāv no vienas vai vairākām šūnām. Jaunas šūnas rodas tām daloties. Šūna tiek arī uzskatīta par pamatvienību daudzos patoloģiskos procesos. Šūnas nodrošina vielmaiņu, kā arī tās satur iedzimto informāciju (DNS), kas tiek nodota no šūnas šūnai dalīšanās laikā.
Ģenētika
Gēni ir visu dzīvo organismu iedzimtības primārā pamatvienība.
Homeostāze
Homeostāze ir organismu spēja jebkurā līmenī saglabāt patstāvību un pastāvību. Tā ir organisma patstāvīgas eksistences pamatā, kas nodrošina funkcionālo sistēmu vienotību un pilnvērtīgu fizioloģisko procesu saglabāšanu. Piemēram, ja nebūtu homeostāzes, tad siltasiņu dzīvniekiem nebūtu nodrošināta nemainīga ķermeņa temperatūra. Šo jēdzienu bieži izmanto ģenētikā un ekoloģijā.
Enerģija
Lai dzīvi organismu izdzīvotu, ir nepieciešama nepārtraukta enerģijas uzņemšana. Gandrīz visa enerģija, kas nepieciešama dzīvības pastāvēšanai nāk no Saules. Augi enerģiju no Saules iegūst fotosintēzes rezultātā.
Bioloģiskie pētījumi
Pētnieciskā darbība var būt atšķirīga, bet galvenokārt tā parasti tiek uzsākta ar informācijas iegūšanu. Pēc tam tiek izvirzīta hipotēze, uz kuru balstoties tiek plānota turpmākā darbība. Tad tiek veikts eksperiments, pēc kura veic rezultāta analīzi un izvērtēšanu.
Viens no grūtākajiem bioloģisko pētījumu uzdevumiem ir noskaidrot to, kāda ir bijusi biosfēra aizvēsturiskajā laikmetā. No tiem laikiem ir saglabājušās tikai dažu organismu fosilijas, kas sniedz tikai nelielu ieskatu aizvēsturisko organismu jomā. Tādēļ šo problēmu mēdz risināt bioinformātikā, kas ir zinātnes nozare, kur tiek izmantotas matemātiskās un informātiskās metodes. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir dažādu genomu datu ieguve un šo datu analīze.
Bioloģijas paradigmas
Modernās bioloģijas attīstībā ir bijušas vairākas paradigmas. Piemēram, agrāk tika uzskatīts, ka sugas ir nemainīgas, bet mūsdienās ir pieņemts, ka tās tomēr evolucionē. Vēl tika uzskatīts, ka viss dzīvais radās spontāni ne no kā, bet mūsdienās ir zināms, ka "dzīvais rodas no dzīvā".