cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kārlis Upesleja
Dzīvesgājums
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Upesleja devās bēgļu gaitās uz Vāciju, Flensburgas bēgļu nometnē nodibināja arodskolu, darbojās Latviešu tautas augstskolā Arensvilā un Flensburgas jūrskolā. Vēlāk pārcēlās uz Angliju, kur strādāja par vecāko konsultācijas būvinženieri rūpniecības ēku projektēšanā pie stiegrotā betona projektiem. Miris 1966. gada 15. aprīlī Londonā.
Kēkešs
Kēkešs (hu) ir Ungārijas augstākā virsotne (1014 m v.j.l.). Tā atrodas Ungārijas ziemeļos, Hevešas meģē, Mātras kalnu masīvā. Kalns ir populārs tūrisma objekts, te ierīkota tūrisma infrastruktūra, tai skaitā slēpošanas trases. Kalna virsotnē ir 1981. gadā uzbūvēts televīzijas tornis.
Jānis Eglītis
Jānis Eglītis (dzimis Preiļos, miris  Ventspilī) bija latviešu pedagogs, politiķis, ekonomists. Bijis Preiļu novada domes priekšsēdētājs (2003–2006) un Latvijas Republikas 9. Saeimas deputāts no Tautas partijas (2006–2010). Daugavpils Universitātes asociētais profesors (2005–2012), Ventspils Augstskolas rektors (2011–2013).
Biogrāfija
2003. gadā Latvijas Lauksaimniecības universitātē aizstāvēja ekonomikas zinātņu doktora grādu. Daugavpils Universitātes pētnieks (2005–2011), asociētais profesors (2005–2012), Ekonomikas doktora studiju programmas direktors (2008–2011). Bija Latvijas Augstākās izglītības padomes loceklis (1998–2006), Latvijas izglītības vadītāju asociācijas prezidents (2000–2003) un Latvijas Zinātnes Padomes (LZP) ekonomikas nozares eksperts (2008–2012).
Miris Ventspilī, apbedīts Preiļu kapos.
Politiskā darbība
2006. gadā J. Eglītis tika ievēlēts 9. Saeimā no Tautas partijas saraksta. Bija Ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas lietu komisijas loceklis. 2009. gadā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Tāpat nesekmīgi kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās 2010. gadā no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta.
Pēc pārcelšanās uz Ventspili bija paredzēts, ka viņš kandidēs 2013. gada Ventspils domes vēlēšanās no partijas "Latvijai un Ventspilij" saraksta.
Piemiņa
2016. gadā Jāņa Eglīša izveidotajai Preiļu Valsts ģimnāzijai tika nomainīts uz "Jāņa Eglīša Preiļu Valsts ģimnāzija".
Marisa Surjela
Marisa Surjela (es; dzimusi Buenosairesā) ir Argentīnas starptautiskā meistare šahā (2005).
Biogrāfija
Daudzkārtējā Argentīnas sieviešu šaha čempionāta dalībniece, kuros izcīnījusi zelta (2012), sudraba (2010) un bronzas (2014) medaļas.
Divas reizes izcīnījusi medaļas Dienvidamerikas sieviešu šaha čempionātos: zelta (2007) un sudraba (2014).
Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
Par panākumiem turnīros FIDE 2005. gadā Surjelai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.
Zilastes dienas gekons
Zilastes dienas gekons (Phelsuma cepediana) ir gekonu dzimtas felsuma, kas endēma Maurīcijai.
Izskats
Tēviņu vēdera daļa gaiši zaļa vai zilgani zaļa, mugura gaiši zila ar tumši sarkaniem plankumiem un svītrām. To aste mirdzoši zila. Mātītēm iztrūkst spoži zilā spozme, mugura tām gaiši zaļa ar rūsganas krāsas plankumiem.
Izplatība
Suga bieži sastopama visā Maurīcijā. Nesen introducēta Rodrigesā. Bija ieviesta arī Madagaskarā, kur tika atzīmēta salas austrumu piekrastē. Taču Madagaskarā nav redzēta vairākus gadus un, acīmredzot, no turienes izzudusi.
Pārsvarā mitinās uz palmām vai palmām līdzīgiem kokiem ar gludiem zariem un ūdeņiem pildītām plaisām, kur, iespējams, rod patvērumu, dēj olas un meklē barību. Visbiežāk apdzīvo ceļotāju palmu (Ravenala madagascariensis). Var būt sastopama arī dārzos un cilvēku mitekļos. Taču šī ķirzaka nespēj dzīvot uz vairuma no lauksaimniecības kultūrām, kuras dominē Maurīcijas ainavā.
Barība
Pārtiek no kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem, kā arī sulīgiem, saldiem augļiem, putekšņiem, nektāra.
Kopā ar Maurīcijas dienas gekonu nozīmīgi Maurīcijai endēmā auga rūsganās liānas (Roussea simplex) apputeksnētāji. Taču uz šī ļoti retā auga uzturas invazīvās skudras, kas kavē gekonus tos apmeklēt un apputeksnēt.
Jānis Tomsons
Jānis Tomsons (dzimis, miris ) bija latviešu aktieris.
2013. gadā saņēmis Valmieras teātra balvu par mūža ieguldījumu.
Mikels Arteta
Mikels Arteta (es, dzimis ) ir spāņu futbola treneris, bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Arteta ir Anglijas Premjerlīgas komandas Arsenal FC galvenais treneris.
Savu spēlētāja karjeru Arteta iesāka FC Barcelona rezerves komandās. Vēlāk pievienojās Glāzgovas "Rangers", kur izcīnīja divus Skotijas Premjerlīgas titulus. Pēc vienas sezonas Sansevastjanas "Real Sociedad", Arteta pievienojās Everton 2011. gadā Arteta pievienojās Londonas "Arsenal", kur pēdējās divas sezonas bija kapteinis.
Savu trenera karjeru Arteta sāka Manchester City komandā, kur kļuva par Pepa Gvardiolas asistentu. 2019. gada decembrī Arteta atgriezās Arsenal komandā, kļūstot jau par galveno treneri. Savā pirmajā sezonā, Arteta izcīnīja FA kausu, finālā uzvarot tieši Manchester City. Arteta kļuva par kluba pirmo treneri kopš 1986–87. gada sezonas, kurš savā pirmajā sezonā ir ieguvis kādu no trofejām.
Spēlētāja karjera
Paris Saint-Germain
Rangers
Arsenal
Individuālie sasniegumi
Trenera karjera
Arsenal
Hindukušs
Hindukušs (fa, Hindu Kush) ir kalnu grēda Centrālāzijā. Tā galvenokārt atrodas Afganistānā, bet neliela daļa ir arī Pakistānas ziemeļos. Tieši Pakistānā atrodas Hindukuša augstākā virsotne Tiričmīrs (7708 m). Lielākoties Hindukuša augstums ir no 4000 līdz 5000 metriem virs jūras līmeņa. Kalnu grēdas nosaukums ir cēlies no persiešu valodas un tas nozīmē "Indijas kalni". Hindukuša garums ir aptuveni 800 km, bet platums variē no 50 līdz 350 km.
Domēna vārds
Domēna vārds jeb domēna nosaukums ir simbolisks nosaukums, kas internetā tiek izmantots, lai identificētu noteiktu tīmekļa vietni. Domēna vārdā ir vismaz divas daļas. Labajā pusē ir jābūt augšējā līmeņa domēnam, piemēram, organizācijas tips (.com, .org un tā tālāk) vai valsts koda augšējā līmeņa domēns (.lv, .ru un tā tālāk), bet kreisajā pusē var būt vārds vai vārdu sistēma, lai identificētu konkrētu datoru internetā. Atšķirībā no IP adresēm, kas ir skaitliskas, domēna vārds ir vieglāk iegaumējams. DNS protokols nodrošina domēna vārdu pārveidošanu par skaitliskām adresēm.
Vēsture
Pašos interneta pirmsākumos mājaslapu adreses tika apzīmētas ar vienkāršiem skaitļu virknējumiem, taču, līdz ko internets no valdības īpašuma pārtapa par komerciālu produktu, sāka rasties vajadzība pēc efektīva veida, kā pārvaldīt visas jaunās un ātri veidojošās mājas lapas. Tā 1983. gadā, kad tika nolemts, ka jaunizveidotajam globālajam tīmeklim sāks izmantot speciālu Domēnu Vārdu Sistēmu, kura palīdzētu organizēt un arī pārvaldīt daudzās un dažādās mājaslapas, un kopš tā laika, visām mājaslapām ir vienota sistēma, kā un no kādām sastāvdaļām tiek veidots domēna vārds.
Mērķis
Domēna vārdi ir paredzēti, lai identificētu interneta resursus, piemēram, datorus, tīklus un pakalpojumus, ar teksta etiķeti, kuru ir vieglāk iegaumēt nekā interneta protokolos izmantotās skaitliskās adreses. Domēna vārds var attēlot visas šādu resursu kolekcijas vai atsevišķus gadījumus. Atsevišķi interneta resursdatori izmanto domēna vārdus kā resursdatora identifikatorus, kurus sauc arī par resursdatoru nosaukumiem. Termins resursdatora nosaukums tiek izmantots arī lapu etiķetēm domēna vārdu sistēmā, parasti bez papildu pakārtotā domēna vārda vietas. Resursdatoru nosaukumi tiek parādīti kā komponenti vienotajos resursu lokatoros (URL) tādiem interneta resursiem kā vietnes (piemēram, lv.wikipedia.org).
Domēna vārdus izmanto arī kā vienkāršas identifikācijas etiķetes, lai norādītu resursa īpašumtiesības vai kontroli. Šādi piemēri ir sfēras identifikatori, kas izmantoti sesijas uzsākšanas protokolā (SIP), domēna atslēgas, ko izmanto, lai pārbaudītu DNS domēnus e-pasta sistēmās, un daudzi citi vienoti resursu identifikatori (URI).
Svarīga domēna vārdu funkcija ir nodrošināt viegli atpazīstamus un iegaumējamus vārdus skaitliski adresētiem interneta resursiem. Šī abstrakcija ļauj jebkuru resursu pārvietot uz citu fizisko vietu tīkla adrešu topoloģijā globāli vai lokāli iekštīklā. Šādai kustībai parasti ir jāmaina resursa IP adrese un atbilstošs šīs IP adreses tulkojums uz un no tā domēna vārda.
Domēna vārdus izmanto, lai izveidotu unikālu identitāti. Organizācijas var izvēlēties domēna vārdu, kas atbilst viņu vārdam, palīdzot interneta lietotājiem viegli tos sasniegt.
Vispārējs domēns ir nosaukums, kas nosaka vispārēju kategoriju, nevis konkrētu vai personisku gadījumu, piemēram, nozares nosaukumu, nevis uzņēmuma nosaukumu. Daži vispārīgo nosaukumu piemēri ir books.com, music.com un travel.info. Uzņēmumi ir izveidojuši zīmolus, pamatojoties uz sugas vārdiem, un šādi vispārīgi domēna vārdi var būt vērtīgi.
Domēna vārdus bieži sauc par domēniem, un domēnu vārdu reģistrētājus bieži dēvē par domēnu īpašniekiem, lai gan domēna vārdu reģistrācija reģistratorā nepiešķir nekādas likumīgas īpašumtiesības uz domēna vārdu, tikai ekskluzīvas lietošanas tiesības uz noteiktu laiku. laiks. Domēna vārdu izmantošana komercijā var pakļaut tos preču zīmju likumiem.
Aleksandrs Kociņš
Aleksandrs Kociņš bija Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Latvijas armijas virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris, Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētājs un akadēmiskās vienības Austrums biedrs.
Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 21. decembrī Rīgā skolotāja ģimenē. Mācījās ģimnāzijā, pēc tās beigšanas iestājās Maskavas universitātes Juridiskajā fakultātē.
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada 1. jūnijā viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā un nosūtīja uz Alekseja karaskolu Maskavā. Pēc mācību beigšanas tā paša gada 1. decembrī viņu iedalīja Rezerves latviešu strēlnieku pulkā, bet vēlāk 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulkā. Kociņš piedalījās Ziemassvētku kaujās 1917. gada janvārī un tika apbalvots ar Staņislava ordeņa III šķiru. 1917. gada vasarā iestājās 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka "Dzelzs rotā". Pulku virsnieku delegātu sapulcē tika ievēlēts Latvju kareivju nacionālās savienības prezidijā. Pēc oktobra apvērsuma aizbrauca uz Vitebsku, bet vēlāk uz Maskavu, kur uz neilgu laiku atsāka studijas. Iestājās pulkveža Brieža vadītajā kontrrevolucionārajā grupā, piedalījās sacelšanās organizēšanā Jaroslavļā.
1918. gada septembrī atgriezās Latvijā un 1918. gada 10. decembrī iestājās Latvijas armijāun Cēsu rotas sastāvā piedalījās kaujās no Skrundas līdz Kalnciemam. 1919. gada 24. martā nosūtīts no Atsevišķā latviešu bataljona štāba uzturēt sakarus ar Cēsu rotu. Neskatoties uz spēcīgo apšaudi no Kalnciema puses, varonīgi izpildīja uzdevumu un, lai gan tika ievainots, nogādāja svarīgas ziņas bataljona komandierim, tā sekmēdams Kalnciema ieņemšanu. 22. maijā tika paaugstināts par kapteini un pēc izveseļošanās 1919. gada vasarā pildīja Latviešu atsevišķās brigādes apcietinātā rajona (Lubāna ezers - Atašiene) štāba priekšnieka amatu. Augustā tika iecelts par 2. Ventspils kājnieku pulka adjutantu un piedalījies kaujās pie Līvāniem.
1920. gada janvārī tika iecelts par Kara muzeja pārzini, atradās dažādos amatos Kara tiesā. No 1922. gada septembra bija kara tiesnesis. 1923. gadā beidza LU Tiesību zinātņu fakultāti. 1925. gadā tika paaugstināts par pulkvedi-leitnantu un 1. decembrī atvaļināts. Vēlākos gados tika paaugstināts par pulkvedi un iecelts par Rīgas apgabaltiesas locekli, tad par Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāju.
1941. gada 14. jūnijā viņu deportēja uz PSRS un tiesāja. Mira 1942. gada 12. jūlijā Vjatlagā.
Acu slimības
Acu slimības ir cilvēka vai dzīvnieka acu saslimšanas. Tās iedalās pastāvīgajās (glaukoma, trahoma, katarakta, dažādi iekaisumi - konjunktīvie, radzenes un varavīksnenes), un citu slimību komplikāciju radītajās. Zinātni par acu slimībām sauc par oftalmoloģiju.
Slimības
Glaukoma ir acs iekšējā spiediena palielināšanās un redzes funkciju pavājināšanās. Slimību ārstē ar medikamentiem vai ķirurģiski, tās ārstēšanai svarīga agrīna noteikšana.
Katarakta ir lēcas apduļķošanās, parasti vecuma izmaiņu, retāk traumu vai citu slimību ietekmē. Ārstē ķirurģiski.
Pie acu saslimšanām pieskaita arī citus redzes traucējumus, kā gaismas laušanas traucējumus (tuvredzību, tālredzību, astigmatismu, audzējus acīs un to tuvākajā apkārtnē, kā arī parazītu radītos bojājumus.
Oftalmoloģija Latvijā
1864. gadā Rīgā atvēra pirmo acu slimnīcu Latvijā. Jāni Tālbergu (1844-1884) uzskata par pirmo latviešu oftalmologu. Zinātniski pētījumi sākās 1922. gadā, kad LU nodibināja acu slimību katedru, ko 1932.-1934. gados vadīja J. Ruberts. 1934. gadā K. Balodis kļuva par pirmo, kas veicis acs radzenes pārstādīšanu.
Sudrabkalniņš
Sudrabkalniņš ir piemineklis 6. Rīgas kājnieku pulka kareivjiem, kas 1919. gada novembrī padzina bermontiešus no Anniņmuižas. Tas atrodas starp Slokas ielu un Kurzemes prospektu, Rīgā, Latvijā.
Vēsture
Tagadējā pieminekļa autori ir tēlnieks Kārlis Zāle un arhitekts Ernests Štālbergs. Celt pieminekli jau 1925. gadā nolēma Pārdaugavas sabiedriskās organizācijas. 1929. gadā tika uzsākta pieminekļa celšana pēc projektu konkursā uzvarējušā Zāles meta. Pamatakmens tika iesvētīts. Pēc tam līdzekļu trūkuma dēļ celtniecība tika apturēta. 1932. gadā to atsāka sadarbībā ar Štālbergu pēc koriģēta Zāles meta. Pieminekli atklāja tobrīdējais Latvijas prezidents Kārlis Ulmanis.
Padomju okupācijas periodā pēc Otrā pasaules kara norāva pieminekļa plāksni un pazuda apmēram desmit granīta bluķu un granītā iekaltā pulka emblēma. Sudrabkalniņa piemiņas vietu atjaunoja 2005. gadā.
Apraksts
Piemineklis ir mūrēts no Daugavgrīvas cietokšņa aizsargvaļņa granīta bluķiem (tos Rīgas pilsētas valde piešķīra par velti) un kalts no Brīvības pieminekļa pārpalikušā granīta. Siena šķeļ Sudrabkalniņa nogāzi perpendikulāri Slokas ielai. Sienas gala augšējā daļā ir attēlota lauva vārtos. Zem lauvas ir uzraksts "Rīgas pulka karavīriem, Rīgas aizstāvjiem 1919." Rīgas 6. kājnieku pulka emblēma ir iekalta sienas pretējā gala augšējā daļā. Blakus altārim dienvidrietumu sienā atrodas bronzas plāksne ar 54 kritušo karavīru uzvārdiem. Pieminekļa izmaksas sastādīja 34 800 latu. Siena ir 10 m augsta un 14 m gara, akmens kubs ir 3 m augsts ar 4 m garām skaldnēm.
Franku valsts
Franku valsts, arī zināma kā Franku Karaliste (la), vēlāk Franku impērija, bija teritorija, kurā no vēlīnā antīkā laikmeta līdz viduslaiku sākuma periodam dzīvoja un valdīja franki. Par karalistes pirmo valdnieku kļuva Hlodvigs I, kas 481. gadā kļuva par saliešu franku karali, bet 509. gadā par pirmo franku karali. Franku valsts teritorija strauji palielinājās laikā, kad franku karaļi bija Kārlis Martels, Pipins Īsais, Kārlis Lielais un Luijs Dievbijīgais. 843. gadā nomira Luijs Dievbijīgais, un valsts, saskaņā ar Verdenas līgumu, tika sadalīta trīs daļās starp viņa dēliem. Tās vietā izveidojās Rietumfranku valsts, Vidusfranku valsts un Austrumfranku valsts.
Dīns
Dīns var būt vai nu angļu (en) vai vācu (de) cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Spārneņi
Spārneņi (Pterygota) ir kukaiņu (Insecta) apakšklase, kurā apkopotas visas spārnaino kukaiņu sugas, ieskaitot arī tos kukaiņus, kuri evolūcijas gaitā lidošanas spēju ir zaudējuši (piemēram, blusas un utis). Pie spārneņiem tiek pieskaitīta lielākā daļa kukaiņu, izņemot bezspārnu zvīņenes un senžokļaiņus. Spārneņi parasti tiek iedalīti divās grupās: senspārņu un jaunspārņu infraklasēs.
Evolūcija
Kukaiņi bija pirmie dzīvie organismi uz Zemes, kuriem attīstījās spēja lidot. Tas notika pirms apmēram 300 miljoniem gadu un 150 miljonus gadu kukaiņi bija vienīgie, kas valdīja gaisā. Spārnu rašanās un attīstība kukaiņiem bija saistīta ar virkni citu morfoloģisku un fizioloģisku izmaiņu. Tādēļ samērā droši var secināt, ka kukaiņu evolūcija, kas noveda pie kukaiņu lidotspējas, uzsākās ar vienu sugu un visi spārnainie kukaiņi ir vienas sugas pēcteči.
Spārnu uzbūve un attīstība
Kukaiņu spārni pēc būtības ir plānas hitīna plātnītes, kas cauraustas ar trahejām. Iespējams, tie attīstījās no sānu plātnītēm (Paranota) uz visiem trijiem krūškurvja segmentiem. Mūsdienu spārnaino kukaiņu sugām ir saglabājušies tikai divi spārnu pāri, kas izvietoti uz otrā un trešā krūškurvja segmenta. Trešais spārnu pāris ir sastopams izmirušām sugam, tādām kā Stenodictya.
Spārnu trahejas atzarojas no ekstremitāšu trahejām. Tā kā spārni radās ķermeņa apvalkam dubultojoties, trahejas atrodas starp šiem diviem slāņiem. Krūškurvis un spārni ir savstarpēji savienoti ar īpašas locītavas palīdzību, kura spārēm tiešā veidā savienojas ar muskuļiem. Daudz biežāk izplatīts veids, kad spārnu vēziens tiek veikts krūšu segmentam izplešoties un saraujoties.
Ontoģenēze
Visiem spārneņiem augšanas laikā notiek pārvēršanās, jo pēc izšķilšanās no olas tiem nekad nav spārnu. Pārvēršanās var notikt divējādi: pakāpeniskā apvalku maiņā, no nimfas kļūstot par kukaini (nepilnīgā pārvēršanās), vai arī no kāpura par kukaini ar pilnu pārvēršanos kūniņas stadijā.
Sistemātikas diskusijas
Pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas, no kurām biežāk lietotā minēta šajā rakstā. Ir sistemātiķi, kas spāru kārtu (Odonata) un viendienīšu kārtu (Ephemeroptera) neapvieno vienā infraklasē. Turklāt vieni uzskata, ka spāru kārta ir tuvāk radniecīga jaunspārņiem, bet citi, ka viendienīšu kārta.
Broņislavs Spūlis
Broņislavs Spūlis (ltg; dzimis, miris ) bija latviešu izglītības, kultūras darbinieks un publicists.
Pabeidzis mācības Preiļu pilsētas skolā. 1918. gadā Daugavpilī apmeklējis skolotāju kursus, Preiļos sāka strādāt par skolotāju (ar pārtraukumiem līdz 1926. gadam). Studējis Latvijas Universitātē. Publicējies presē ar pseidonīmu Vylcānu Augustāns.
Bijis žurnāla "Latgolas Škola" redaktors. 1929. gadā kļuvis par Izglītības ministrijas tautskolu direktora otro biedru. Pēc Otrā pasaules kara strādājis par Preiļu 1. vidusskolas direktoru un skolotāju.
Spūlis
Spūlis var būt:
Liepezers
Liepezers var būt:
Bacillaceae
Bacillaceae ir grampozitīvu baktēriju dzimta. Šīs baktērijas ir nūjiņveida formas heterotrofi organismi, kas izdala endosporas. Dzimtas pārstāvjiem raksturīgas peritrihiju viciņas. Daži dzimtas pārstāvji ir aerobi, citi fakultatīvi vai obligāti anaerobi. Lielākā daļa nav patogēnas, taču Bacillus ģints pārstāvji var izraisīt dažādas slimības cilvēkiem, piemēram, Bacillus anthracis izraisa Sibīrijas mēri.
Dažas Bacillaceae dzimtas ģintis (Filobacillus, Lentibacillus un Halobacillus) iekrāso gramnegatīvās vai grammainīgās krāsas, taču tām ir grampozitīva šūnas sieniņa.
Harkivas apgabala okupācija
Harkivas apgabala Krievijas okupācija bija Krievijas bruņoto spēku mēģinājums okupēt un anektēt Harkivas apgabalu Krievijas iebrukuma laikā Ukrainā, kas sākās 2022. gada 24. februārī. Krievijas armija okupēja Izjumu, Kupjansku, Balakļiju un citas apgabala austrumu daļas pilsētas.
Norise
25. februārī Krievijas bruņotie spēki okupēja Čuhujivu, bet 7. martā to atbrīvoja Ukrainas bruņotie spēki. Martā Krievijas karaspēks sagrāba Velikijburlukas hromadu. Kad 1. aprīlī Krievijas bruņotie spēki ieņēma Izjumu, divi Krievijas karavīri tika nogalināti un vēl 28 karavīri hospitalizēti pēc tam, kad ukraiņu civiliedzīvotāji Krievijas 3. motorstrēlnieku divīzijas karavīriem Izjumā izdalīja saindētas kūkas.
Aneksijas plāns
21. aprīlī okupācijas varas iestādes par Harkivas militāri civilās administrācijas vadītāju Kupjanskas pilsētā iecēla Vitāliju Gančevu. 6. jūlijā Gančevs apgalvoja, ka Krievija plāno Harkivas apgabalā izveidot 4 okupācijas apriņķus. 8. jūlijā okupācijas varas vadītājs paziņoja, ka Harkivas apgabals ir “neatņemama” Krievijas teritorijas daļa un plāno Harkivas apgabalu anektēt Krievijas Federācijā.
11. jūlijā Krievijas ieceltais militāri civilās administrācijas vadītājs Jevgēņijs Junakovs tika nogalināts atentātā, Ukrainas drošības dienestam vai ukraiņu partizāniem uzspridzinot Junakova automašīnu.
Deokupācija
2022. gada septembra sākumā Ukrainas armija sāka lielu pretuzbrukumu Harkivas apgabalā, atbrīvojot vairākas apdzīvotās vietas apgabalā un izbeidzot daudzo militāro okupantu un kolaborantu pārvalžu darbību. 10. septembrī Ukrainas armija atbrīvoja Izjumu un Velikijburluku no Krievijas okupantiem.
Preiļu 1. vidusskola
'''Preiļu 1. vidusskola''' bija vispārējās izglītības iestāde Preiļos, Preiļu rajonā. Pirmā mācību iestāde Preiļu miestā. Darbojās līdz 1996. gadam.
1865.-1944. gads
1865. gadā Preiļu miestā dibināta pirmā mācību iestāde — Preiļu tautskola.
1900. gadā skola tiek pārveidota par divklasīgo skolu.
1904. gadā pie skolas tiek atvērta lauksaimniecības klase.
1920. gadā Preiļu tautskolai pievieno Preiļu četrgadīgo pilsētas skolu un izveido Preiļu pagasta sešklasīgo pamatskolu.
1944. gadā tiek piešķirts vidusskolas nosaukums.
1944.-1991. gads
1963. gadā uzcelta Preiļu 1. vidusskolas ēka Daugavpils ielā 34, Preiļos.
1991.-1996. gads
1996. gada 26. martā Ministru kabinets Preiļu 1. vidusskolai piešķir Valsts ģimnāzijas statusu, kā rezultātā Preiļu 1. vidusskola tiek reorganizēta un tiek izveidotas 2 mācību iestādes: Preiļu 1. pamatskola un Preiļu Valsts ģimnāzija.
Skolas vadītāji
Skolu vadījuši šādi darbinieki:
Sudrabu Edžus iela
Sudrabu Edžus iela var būt:
Anete (filma)
"Anete" (en) ir 2021. gada muzikāla filma, kuras režisors ir Leoss Karakss. Filmā galvenās lomas atveido Ādams Draivers, Mariona Kotijāra un Saimons Helbergs. Filmas scenārija un mūzikas autori ir brāļi Rons un Rasels Meili no grupas Sparks.
Filma vēsta par komiķi Henriju (Draivers) un viņa sievu operdziedātāju Annu (Kotijāra) un to, kā viņu dzīve mainās, kad viņiem piedzimst bērns, kurš ir apveltīts ar brīnumainām spējām.
"Anete" pirmizrāde notika 2021. gada Kannu kinofestivālā, kur tā bija atklāšanas filma. Karakss saņēma Kannu kinofestivāla balvu kā labākais režisors. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.
Natālija Hudgarjana
Natālija Hudgarjana (en; dzimusi 1973. gadā Maskavā) ir Krievijā dzimusi armēņu izcelsmes Kanādas starptautiskā meistare šahā (1996).
Biogrāfija
2006. gadā uzvarējusi Ontārio sieviešu šaha čempionātā. Daudzkārtējā Kanādas sieviešu šaha čempione (2006, 2007, 2011, 2012). Dzīvo Toronto, kur strādā par šaha treneri bērnu šaha programmā.
Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
Pārstāvējusi Kanādas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1996, 2006-2008, 2012).
Varšavas Universitāte
Varšavas Universitāte (pl, la) ir universitāte Polijas galvaspilsētā Varšavā. Tā dibināta 1816. gadā un mūsdienās ir lielākā Polijas universitāte pēc studentu skaita. To veido 18 fakultātes un 37 dažādi studiju virzieni. Studijas un pētniecības darbi notiek 126 ēkās, kas atrodas izkaisīti visā Varšavas teritorijā.
Natālija Hudgarjana
Biogrāfija
Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā Hudgarjanai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.
Varšavas Universitāte
No universitātes dibināšanas 1816. gadā līdz 1863. gadam tās nosaukums bija Karaliskā Varšavas Universitāte, pēc tam līdz 1919. gadam Impērijas Varšavas Universitāte. Pēc tam bija zināma ar pašreizējo nosaukumu, izņemot no 1935. līdz 1945. gadam, kad nosaukums bija Juzefa Pilsudska universitāte Varšavā.
Paratīfs
Paratīfi ir akūtas kuņģa-zarnu trakta infekcijas slimības, pēc etioloģijas, epidemioloģijas, patoģenēzes, morfoloģijas un klīniskās ainas līdzīgas ar vēdertīfu. Izšķir trīs paratīfa veidus: A (izraisītājs Salmonella paratyphi A), B (Salmonella schotmuelleri) un C (Salmonella hirschfeldii).
Pabaži (stacija)
Pabaži ir dzelzceļa pieturas punkts Saulkrastu novada Saulkrastu pilsētā, dzelzceļa līnijā Zemitāni—Skulte. Attālums no Rīgas Pasažieru stacijas— 45 km, no Zemitāniem — 41 km, līdz galastacijai Skultei — 11 km. Pabažos pietur visi vilcieni uz Saulkrastiem un arī vilcieni uz Skulti. Pieturas punktā nav biļešu kases.
Vēsture
Pabažu pietura tika atklāta 1934. gadā. Sākumā pieturā nebija pastāvīgas pasažieru ēkas, tās vietā tika izmantots blakus sliedēm novietots kravas vagons. Vēlāk esot bijusi koka ēka sarkanbrūnā krāsā. Tagadējā tipveida ēka uzcelta 1951. gadā.
1990. gados pieturas punkta ēkā tika ierīkots pārtikas veikals, bet 2005. gadā "Latvijas dzelzceļš" pārdeva ēku privātpersonai. Kopš pieturas punkta ēkā vairs nav iespējams iegādāties vilciena biļetes. Ēka tika nolaista un izpostīta, līdz 2017. gadā tā tika atjaunota. Bijušajā pieturas punkta ēkā ir iekārtoti divi dzīvokļi, kas vasaras sezonā tiek izīrēti tūristiem.
Jānis Ķīsis
Jānis Ķīsis (dzimis Rīgā, miris ) bija latviešu dermatologs un Rīgas Stradiņa universitātes asociētais profesors.
Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā. Studēja Rīgas Medicīnas institūtā (1975—1981), 1982. gadā sāka strādāt par medicīnas skolas pasniedzēju, kopš 1988. gada strādāja par Rīgas Medicīnas institūta (RMI) asistentu. 1990. gadā kļuva par Latvijas makšķernieku kluba “SALMO” prezidentu, bija "Kluba-21" biedrs un savienības "Latvijas ceļš" biedrs un dibinātājs 1993. gada jūnijā. 1996. gadā aizstāvēja zinātņu doktora grādu medicīnā.
2002. gadā Ķīsis kļuva par Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) Dermatoloģijas un veneroloģijas katedras docentu, 2006. gadā viņu ievēlēja par šīs katedras asociēto profesoru.
Miris 2022.gada 12.novembrī
Profesionālā karjera
2006. gadā Jānis Ķīsis izveidoja savu privāto dermatoloģijas klīniku, dibināja Latvijas Dermatovenerologu biedrību un bija Latvijas Estētiskās medicīnas asociācijas valdes loceklis, bija gan Eiropas Dermatoloģijas un veneroloģijas akadēmijas, gan Amerikas Dermatoloģijas akadēmijas biedrs. Viņa vadībā aizstāvēti četri promocijas darbi.
Hueji
Ķīnas Tautas Republikas valdība šo grupu klasificē kā tautību, lai gan vēsturiski nosaukums attiecies uz islāmticīgiem Ķīnas iedzīvotājiem un musulmaņiem ārpus valsts robežām. Hueji runā galvenokārt ķīniešu valodā un pieder sunnītu vai arī sūfisma islāma novirzieniem. Mazāk par pusi Ķīnas hueju dzīvo Ninsjas Hueju autonomajā reģionā, un hueju kopienas atrodamas arī Taivānā, Kazahstānā, Kirgizstāna un Dienvidaustrumāzijā.
Ūdens iela
Ūdens iela var būt:
Uldis Budriķis
Beidzis Starptautisko biznesa augstskolu Koldingā (Dānija), 2014. gadā iegūstot bakalaura grādu starptautiskajā mārketingā un tirgzinībās. Strādājis KNAB, no darba KNAB atbrīvots prettiesiski.
Politiskā darbība
2018. gadā ievēlēts 13. Saeimā. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Liepājas domē, bet netika ievēlēts. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.
Tālis Linkaits
Tālis Linkaits (dzimis ) ir latviešu ekonomists un politiķis. Bijis Latvijas satiksmes ministrs un 13. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Konservatīvie" (agrāk Jaunā konservatīvā partija).
Dzīvesgājums
Uzreiz pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas uzsācis darbu valsts pārvaldē, strādājot Ministru Padomes Valsts īpašuma konversijas departamentā, Ekonomisko reformu ministrijā, Ekonomikas ministrijā un Privatizācijas aģentūrā. Bijis Latvijas Ekonomikas attīstības foruma valdes priekšsēdētājs, Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas (vēlāk Valsts reģionālās attīstības aģentūras) sekretariāta "Vīzija un stratēģijas apkārt Baltijas jūrai" (VASAB) vadītājs. No 2016. gada maija līdz 2018. gada decembrim bijis starptautiskās lidostas "Rīga" padomes loceklis. Sniedzis konsultanta pakalpojumus publiskajā sektorā.
T. Linkaits ir precējies ar žurnālisti Baibu Rulli.
Politiskā darbība
T. Linkaits kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.
Alphensijas tramplīnlēkšanas stadions
Alphensijas tramplīnlēkšanas stadions (ko) ir daudzfunkcionāls stadions Alphensijas kurortā, Phjončhanā, Dienvidkorejā. Stadionā norisinājās 2018. gada ziemas olimpisko spēļu tramplīnlēkšanas sacensības, bet gada siltajā laikā stadiona nosēšanās laukumu izmanto kā futbola spēļu norises vietu.
Vēsture
Stadions uzbūvēts 2008. gadā un tajā ir 13 500 skatītāju vietas. Ziemas olimpisko spēļu vajadzībām skatītāju vietu skaits tika samazināts līdz 8500.
Titāns (filma)
"Titāns" (fr) ir 2021. gada Francijas un Beļģijas šausmu filma. Filmas režisore ir Žilija Dikurno. Filmā galvenās lomas atveido Agate Ruselē un Vensāns Lindons.
Filma ir par sievieti, kurai kopš bērnības, autoavārijā gūtās traumas dēļ, galvā ir ielikta titāna plāksne.
Filma "Titāns" pirmizrādi piedzīvoja 2021. gada Kannu kinofestivālā, kur Dikurno kļuva par tikai otro sievieti režisori, kura ir ieguvusi Zelta palmas zaru. "Titāns" tika izvēlēta kā Francijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 94. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā neiekļuva ārzemju filmu īsajā sarakstā.
Vecpilsētas iela
Vecpilsētas iela var būt:
Adapazari
Adapazari (tr, ) ir pilsēta Turcijas ziemeļrietumos, Sakarjas ilā. 2018. gadā Adapazari dzīvoja 272 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Sakarjas upes krastos. Senajos laikos pilsētas nosaukums bija Agriliona. 1999. gadā pilsēta tika stipri izpostīta Izmitas zemestrīces laikā.
Adazapari bāzējās Turcijas futbola klubs Sakaryaspor.
Bruks Teilors
Bruks Teilors (en; dzimis, miris ) bija angļu matemātiķis, kurš matemātiskajā analīzē aprakstījis “Teilora rindu” un “Teilora formulu”.
Ģimene
Bruks Teilors dzimis Edmontonā, Midlseksā, Anglijā, labklājīgā un izglītotā ģimenē. Viņa tēvs bija Džons Teilors un māte Olīvija Tempesta. Pateicoties ģimenei, īpaši tēvam, tika veicināts viņa muzikālais un mākslinieciskais talants, kas atrada matemātisko izteiksmes veidu viņa vēlākajā dzīvē.
Ieguldījums zinātnē
Pirmais svarīgais Teilora matemātiskais raksts par ķermeņa svārstības centra problēmu risināšanu tika publicēts tikai 1714. gadā, lai gan tas jau bija uzrakstīts līdz 1708. gadam. Publicēšanas kavēšanos izraisīja strīds ar atzīto Šveices matemātiķi Johanu (I) Bernulli. Arī Teilora slavenais pētījums par vibrējošo rindu tika publicēts 1714. gadā.
1715. gadā publicētais darbs Taylor’s Methodus Incrementorum Directa et Inversa (“Tiešās un netiešās palielināšanas metodes”) augstākajai matemātikai pievienoja jaunu sadaļu, ko tagad sauc par galīgo atšķirību aprēķinu (en). Šīs metodes ietvēra arī izcilu formulu, kas pazīstama kā Teilora teorēma, kuru Teilors pirmo reizi minēja jau 1712. gadā, bet tās nozīmi sāka atzīt vien 1772. gadā, kad itāļu matemātiķis Žozefs Luijs Lagranžs to pasludināja par diferenciālo aprēķinu pamatprincipu. Teilora teorēma apgalvo: ja kāda funkcija ir atvasināma bezgalīgi daudz reižu, tad to var aproksimēt jeb aizstāt ar tuvinātu pakāpju rindu, kuru sauc arī par Teilora rindu.
Laika posmā no 1712. — 1724. gadam Bruks Teilors publicēja trīspadsmit rakstu, aprakstot tajos eksperimentus par kapilāro darbību, magnētismu un termometriem.
Privātā dzīve
Lai cik labi veiktos profesionālajā dzīvē, sākot no 1721. gada viņa privāto dzīvi piemeklēja vairākas traģēdijas. 1721. gadā viņš apprecēja Miss BraidŽisu no Velingtonas, Sarejā. Lai gan viņa bija no labas ģimenes, tā tomēr nebija turīga ģimene, tādēļ Bruka tēvs asi reaģēja uz šo savienību. Tā rezultātā attiecības ar tēvu pārtrūka, un līdz 1723. gadam viņi vairs nekontaktējās. Tajā gadā Teilora sieva mira dzemdībās. Bērns, kurš būtu bijis viņa pirmais, arī nomira.
Pēc traģēdijas, kurā Bruks Teilors zaudēja savu sievu un bērnu, viņš atjaunoja attiecības un atgriezās dzīvot pie sava tēva. Divus gadus vēlāk, 1725. gadā, Teilors apprecējās vēlreiz ar Sabetu Sobridžu no Kentas. Bruka Teilora tēvs šai laulībai deva savu piekrišanu. Pēc četriem gadiem, 1729. gada 4. aprīlī, viņa tēvs nomira, bet vēl gadu vēlāk dzemdībās nomira arī viņa otrā sieva, tomēr meita Elizabeta izdzīvoja.
Bruks Teilors mira 1731. gada 29. decembrī, 46 gadu vecumā, Somerseta namā, Londonā, Anglijā.
Ķīsis (uzvārds)
Ķīsis (siev.dz. Ķīse) ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:
Miķelis Bukšs
Dzimis zemnieku ģimenē, Pāvela un Jūlijas dēls. 1938. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultāti, 1957. gadā — Stokholmas Universitāti.
Laikā no 1936. līdz 1942. gadam strādājis par skolotāju Aglonā, Daugavpilī un Rēzeknē. Pēc tam līdz Latvijas pamešanai 1944. gadā bijis Rēzeknes Valsts ģimnāzijas direktors.
1944. gadā emigrējis uz Zviedriju, kur bijis "Dzeive" un Acta Latgalica redaktors. Vairāku grāmatu autors. Par 1957. gadā izdoto "Latgaļu literatūras vēsturi" 1959. gadā tika saņemta Andriva Jūrdža fonda balva.
Miris 1977. gadā Stokholmā, apbedīts Hāgas katoļu kapos Stokholmā.
Novākt Kārteru
Filma stāsta par Londonas gangsteri Džeku Kārteru (Keins), kurš atgriežas savā dzimtajā pilsētā Ņūkāslā, lai apmeklētu viņa brāļa bēres pēc tam, kad viņš ir mīklainos apstākļos gājis bojā autoavārijā.
"Novākt Kārteru" pirmizrāde notika. Filma Apvienotajā Karalistē guva kases ieņēmumu panākumus un saņēma dažādus kritiķu vērtējumus. Filma tika slavēta par Keina sniegumu un tehniskajiem sasniegumiem, bet tika kritizēta par sarežģīto sižetu, vardarbību un amorālismu, jo īpaši Kārtera acīmredzamo nožēlas trūkumu par savu rīcību. Filma ASV saņēma daudz pozitīvāku kritiķu novērtējumu. "Novākt Kārteru" laika gaitā ir kļuvusi par kulta filmu. Tā ir ietekmējusi tādus režisorus kā Gaju Ričiju un Kventinu Tarantīno. 1999. gadā Britu Kinoinstitūts filmu ierindoja sava visu laiku labāko britu filmu saraksta 20. vietā. 2004. gadā žurnāls Total Film, aptaujājot 25 kritiķus, "Novākt Kārteru" nosauca par visu laiku labāko britu filmu. Zemu novērtēts rīmeiks ar tādu pašu nosaukumu tika izlaists 2000. gadā, ar Silvestru Stalloni galvenajā lomā.
Imunoloģija
Imunoloģija ir zinātne, kas pēta cilvēka un dzīvnieka organisma neuzņēmības pret infekcijas ierosinātājiem, svešiem audiem un vielām nodrošinošās aizsargreakcijas.
Imunoloģija tiek iedalīta teorētiskajā un lietišķajā jeb klīniskajā imunoloģijā. Starp galvenajām zinātnes nozarēm ir alergoloģija, imūnķīmija un imūnmorfoloģija. Viena no pirmajām imunoloģijā gūtajām atziņām ir tā, ka cilvēki atkārtoti nesaslimst ar lipīgajām slimībām, kuras ir pārslimojuši.
Melnrīkles strazds
Izplatība
Melnrīkles strazds ligzdo Urālu rietumu nogāzes, Sibīrijas centrālās daļas ziemeļos, uz austrumiem sasniedzot Jeņiseju un uz dienvidiem Sajānus, Tivu, Altaju un Mongolijas ziemeļrietumus. Areāla dienvidu mala virzienā uz Urāliem aptuveni seko mežu un stepju robežai. Praktiski visa populācija migrējoša. Tikai neliela daļa paliek ziemot arī ligzdošanas areālā (Kazahstānas austrumu ielejās). Ziemo plašā Āzijas apgabalā starp Irāku un Indijas ziemeļaustrumiem.
Latvijā
Melnrīkles strazds Latvijā ir rets ieceļotājs. Līdz šim bijuši divi novērojumi.
Izskats
Melnrīkles strazds ir liela auguma mežastrazds, apmēram vienā lielumā ar pelēko strazdu. Ķermeņa garums 24—27 cm, spārnu plētums 37—45 cm, svars 54—110 g.
Ligzdošanas sezonā raksturīgs dzimumu dimorfisms. Tēviņam ir koši melna vai tumši brūna pakakle un krūtis (reizēm pazodē baltas svītriņas). Mātītei uz gaišajām krūtīm kā plata apkakle ir tumšu svītriņu laukums. Abiem dzimumiem brūnpelēka mugura, tumši brūna aste un gaiši pelēka pavēdere. Uz sāniem izplūdušu, tumšāku svītru raibumojums. Spārnu apakšas rudas. Ziemā tēviņš izskatās līdzīgs mātītei, tomēr ir par to ievērojami tumšāks. Arī jaunie putni līdzīgi mātītei, bet to muguras ir ar gaišām svītriņām, kā arī spārnu gali ir rudi.
Uzvedība
Melnrīkles strazds uzturas skujkoku un jauktu koku mežos (mežmalās un gar upju krastiem). Sastopams līdz 2200 m virs jūras līmeņa. Migrācijas laikā novērojams arī lapukoku mežos, dārzos, parkos, krūmājos un niedrājos. Migrāciju veic nelielos baros, kuros ir daži desmiti īpatņu.
Ligzdošana
Ligzdo nelielās grupas (2—4 pāri), kas apmetas tālāk par 10 m viens no otra. Ligzda visbiežāk atrodas eglē vai priedē (arī krūmos, uz celmiem, ļoti reti uz zemes), parasti 0,3—5 m augstumā no zemes. Tā būvēta no zariem, sausas zāles un dubļiem, no iekšpuses izklāta ar smalkiem zāļu stiebriņiem. Dējumā 4—7 zilizaļas olas ar rudiem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 11—12 dienas, perē tikai mātīte. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido apmēram 12 dienu vecumā.
Roberts Bunzens
Roberts Vilhelms Eberhards Bunzens (de; dzimis miris ) bija vācu ķīmiķis un izgudrotājs. Strādājis Marburgas un Heidelbergas, kā arī Breslavas universitātēs. Pētījis arsēna savienojumus. Bunzens izgudroja ogles-cinka galvanisko elementu, Bunzena gāzes degli un vairākas citas laboratorijas ierīces. Kopā ar Gustavu Kirhofu Bunzens ielika spektrālanalīzes pamatus un ar tās palīdzību atklāja ķīmiskos elementus cēziju un rubīdiju.
Karolingu zobens
Karolingu zobens tika izveidots 8. gadsimtā uz Merovingu zobena pamata (franku izgatavoti zobeni 6. un 7. gadsimtā, kuru izcelsme bija no romiešu spatas). 11. un 12. gadsimtā Karolingu zobenus aizstāja Romāņu zobeni.
Terminoloģija
Lai arī šo zobenu bieži sauc par "Vikingu zobenu", šis zobenu tips tika izgatavots Franku impērijā agrīnajos viduslaikos. Karolingu zobenu saistība ar vikingiem izveidojās dēļ kapeņu izrakumu neesamības 8. gadsimtā kristīgajā Franku valstī un savukārt ļoti biežiem atradumiem Vikingu laika pagānu apbedījumos Skandināvijā, kuru izcelsme veids bija tirdzniecība, izpirkuma maksas vai laupīšanas. Savukārt kontinentālajā Eiropā šo ieroču retie atradumi pamatā ir bijuši upju gultnēs.
Skodas iela
Ielas raksturojums
Skodas iela ir aptuveni 380 metrus gara iela Iļģuciema apkaimes ziemeļrietumos. Tā sākas iepretīm Iļģuciema vidusskolas sporta laukumam un iet rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Apmēram 100 metrus tālāk ielai, krustojoties ar Palangas ielu, priekšā esošās daudzdzīvokļu ēkas dēļ ir pārrāvums. Tā atsākas pēc aptuveni 50 metriem ziemeļu virzienā no Palangas ielas. Turpmākajā posmā Skodas iela krustojas ar Spilves ielu. Skodas iela beidzas turpat esošajā industriālās apbūves teritorijā. Ielas sākumam raksturīga savrupmāju un daudzstāvu paneļēku apbūve.
Ielu savienojumi
Skodas iela ir savienota ar šādām ielām:
The Tragedy of Macbeth
The Tragedy of Macbeth ir 2021. gada ASV vēsturiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džoels Koens. Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Frānsisa Makdormanda, Bertijs Kārvels, Alekss Hasels, Korijs Hokinss, Harijs Mellings, Ketrina Hantere un Brendans Glīsons. Filma ir balstīta uz Viljama Šekspīra lugu "Makbets". Šī ir pirmā filma, kuru Džoels Koens ir režisējis bez sava brāļa Ītana.
Makbets no trim raganām uzzin pareģojumu, ka kādu dienu viņš kļūs par Skotijas karali. Ambīciju pārņemts un sievas mudināts, Makbets nogalina savu karali un ieņem Skotijas troni.
Filmas The Tragedy of Macbeth pirmizrāde notika Ņujorkas kinofestivālā. Kopš filma ir pieejama straumēšanas servisā Apple TV+. Filma saņēma kritiķu atzinību par tās režiju, kinematogrāfiju, kā arī Vašingtona, Makdormandas un Hanteres aktierspēli. Filma saņēma trīs nominācijas 94. Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākais aktieris" (Vašingtons), "Labākais operatora darbs" un "Labākais mākslinieka darbs".
Kapu svētki
Kapu svētki ir īpaša svētku tradīcija Latvijas kapsētās jūlijā un augustā, lai dzimtas lokā atcerētos savus aizgājējus. Papildus tam rudenī tiek svinēta arī Mirušo piemiņas diena un Visu svēto diena.
Kapu svētku tradīcija ir spēcīgi iesakņojusies un tā vēl arvien uztur spēkā cilvēku piederību vietējai kopienai.
Androīds
Androīds (grc, andrós un, eîdos — ‘cilvēkam līdzīgs’) ir cilvēkam līdzīgs robots vai fizikāls modelis. Androīdus dažreiz sauc arī par humanoīdiem.
Kapu svētki
Svētku izcelsme
Latvijas kapu svētku tradīcijas balstās senās latviešu mitoloģijas tradīcijās. Zināms, ka jau 1428. gadā Rīgas baznīcas provinces sinodē tika apspriesta vietējo iedzīvotāju pagāniskā tradīcija "mielot dvēseles" (veļus), pie kam minēts, ka latvieši mirušos apglabā mežainos laukos un citās neiesvētītās vietās, kur apbedīti viņu vecāki un draugi. Vēl 1739. gadā notikusi slepena mirušo apbedīšana Zilā kalna nogāzēs.
Androīds
Alberts Lielais (dzīvoja 13. gadsimtā) tiek uzskatīts par pirmo cilvēku, kas rakstīja par androīdiem. Nozīmīga loma androīdu popularizēšanā ir 19. gadsimta franču rakstniekam Ogistam Vilē de Lilam-Adanam (Auguste Villiers de l'Isle-Adam). Viņš tos plaši apskatīja savā darbā "Nākotnes Ieva" (L'Ève future), aprakstot mākslīgo sievieti Adalī (Hadaly). Pirmos androīdus reālajā dzīvē izveidoja japāņi.
Androīdi ir plaši apskatīti zinātniskās fantastikas darbos. Dažviet tie ir kā roboti, bet citos darbos kā mākslīgi izveidotas bioloģiskas būtnes.
Kapu svētki
Svētku izcelsme
Pirmās ziņas par kristiešu kapu svētkiem saglabājušās no 1831. gada, kad tie svinēti Krimuldas kapsētā. Kopš 1840. gada kapsētas svētki regulāri svinēti Allažos, bet kopumā 19. gadsimtā kapusvētku svinēšana bija saglabājusies vien atsevišķās Vidzemes draudzēs. Lielāku popularitāti kapu svētki ieguva pēc 1905. gada revolūcijas apspiešanas. Luterāņu mācītājs, rakstnieks un politiķis Andrievs Niedra 1911. gadā organizēja lielus kapusvētkus Vietalvas draudzē. Būdams labs sprediķotājs, viņš kapusvētkiem piesaistīja lielas ļaužu masas un kā literāts rakstīja atbilstošus darbus par kapsētas, nāves un mūžības tēmām, kas aizkustināja vienkāršo klausītāju sirdis. Niedra arī ļoti precīzi uztvēra latviešiem raksturīgo iezīmi pulcēties un svētkus svinēt ārpus telpām, un kapusvētki ļoti labi atbilda šai tradīcijai. Pēc suverēnas Latvijas izveides vasaras kapusvētku tradīcija no Vidzemes izplatījās arī citos Latvijas kultūrvēsturiskajos novados, kur tomēr nekad nesasniedza tādu vērienu un tautas atbalstu.
Kapu svētku tradīcijas īpaši uzplauka Otrā pasaules kara un skarbā pēckara trūkuma apstākļos. 1960. gados tie ieguva jaunu paveidu un parādījās tā sauktie laicīgie kapusvētki. Šajā gadījumā tautu uzrunāja nevis mācītājs, bet kāds no vietējiem kultūras darbiniekiem ar labu balsi un runas spējām, piemēram, kultūras nama vadītājs, kāds pašdarbnieks aktieris vai jaunās profesijas pārstāvis — izvadītājs.
Tradīcijas
Laikā no jūnija beigām līdz septembra sākumam nedēļu nogalēs dažādu Latvijas novadu luterāņu un katoļu draudzēs tiek izsludināti kapu svētki, pie kapsētām un baznīcām tiek izlikti paziņojumi. Parasti kapusvētki tiek svinēti vienā dienā, tikai katrai konfesijai citā stundā, un beigās tiek noturēts laicīgais variants, bet ir kapsētas, kur katoļu un luterāņu kapusvētkus svin katrus savā dienā.
Gatavojoties kapusvētkiem, kapi tiek īpaši saposti — pie kopiņām noliktas vāzes ar ziediem, sveces, uzbērta svaiga smilts, pārstādītas puķes, apgriezti košumkrūmi. Noliktajā dienā pagasta kapsētā no dažādām Latvijas vietām vai no ārzemēm pulcējas mirušo radi, draugi un kaimiņi.
Dunikas iela (Liepāja)
Dunikas iela ir iela Liepājā, Ezerkrasta apkaimē. Dunikas iela sākas krustojumā ar Ganību ielu un beidzas krustojumā ar Mirdzas Ķempes ielu. Ielas garums ir aptuveni 1147 metri un to pilnībā sedz asfalts. Ielas apbūve pārsvarā sastāv no daudzdzīvokļu ēkām.
Guči nams
"Guči nams" (en) ir 2021. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors ir Ridlijs Skots. Filmā galvenās lomas atveido Lady Gaga, Ādams Draivers, Džēreds Leto, Džeremijs Aironss, Salma Hajeka un Als Pačīno. Filma ir balstīta uz 2001. gada grāmatas The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed, kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.
Filma ir par Patrīciju Redžani (Lady Gaga) un Maurīcio Guči (Ādams Draivers) un par to, kā viņu romantika pārtop cīņā par itāļu modes zīmolu Gucci.
Kasteldelmontes pils
Kasteldelmontes pils ir 13. gadsimtā celta pils Itālijas dienvidos, Apūlijas pilsētā Andrijā. 1996. gadā pils iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Pili 13. gadsimta četrdesmitajos gados cēlis imperators Frīdrihs II. Pils plāns ir astoņstūris ar astoņstūrīgu torni katrā stūrī. Nav īsti skaidrs oriģinālais pils pielietojums. Iespējams, tā izmantota kā medību pils. Manfrēda laikā 13. gadsimta vidū to sāka izmantot kā cietumu. 18. gadsimtā tika noplēsta pils apdare un, cita starpā, izmantota Kazertas pils apdarē. Pils attēlota uz Itālijas 1 centa eiro monētas reversa.
Klerensa sala
Klerensa sala ir mazapdzīvota Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Magaljanesas provinces Puntaarenasas komūnā.
Vēsture
Salas kalnainības un resursu trūkuma dēļ tā bijusi neapdzīvota, un tikai epizodiski to apmeklējuši kaveskari un jamani. Pirmie no eiropiešiem salas krastus apsekoja britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā ar kuģiem Hope un Beagle, kas atklāja jūrasšaurumus, kas atdala salu no pārējām Ugunszemes salām.
Gābors Kirājs
Gābors Ferencs Kirājs (dzimis Sombathejā) ir bijušais ungāru futbola  vārtsargs. Viņš ir spēlētājs ar visvairāk spēlēm Ungārijas izlasē, kā arī vecākais spēlētājs Eiropas čempionātu vēsturē.
Klubu karjera
Karjeru uzsācis dzimtās pilsētas klubā Haladás, 1997. gadā pievienojās Vācijas Bundeslīgas klubam Berlīnes "Hertha". Sākotnēji tiekot iegādāts kā rezerves vārtsargs, viņš diezgan ātri izkonkurēja tā brīža kluba pirmo vārtsargu Kristianu Fīdleru. Kopumā šajā klubā viņš aizvadīja sešas sezonas, 198 spēles Bundeslīgā, kā arī 1999.—2000. gada sezonā piedalījās 10 spēlēs UEFA Čempionu līgā.
2004. gada vasarā, pēc tam, kad Kirājam beidzās līgums ar "Hertha", viņš pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam Crystal Palace. Arī šajā klubā viņš ātri izkaroja pirmā vārtsarga lomu, aizvadot 32 spēles Premjerlīgā sezonā, kurā gan klubs izkrita uz Anglijas čempionātu. Kirājs palika klubā, nākamajā sezonā aizvadot 43 spēles līgā. Pēc sezonas viņš izteica vēlmi pamest komandu, tomēr klubs neesot saņēmis piedāvājumus no citiem klubiem, un viņš uzsāka savu trešo sezonu Crystal Palace. 2006. gada novembra beigās — decembra sākumā viņš pavadījā divas nedēļas īrē Premjerlīgas klubā West Ham United, gan neaizvadot nevienu spēli. Neilgi pēc atgriešanās Crystal Palace, viņš atkal tika izīrēts — šoreiz viņš pavadīja vienu mēnesi citā Premjerlīgas klubā Aston Villa, kuras divi pamata vārtsargi bija guvuši traumas. Šīs īres laikā viņš aizvadīja 5 Premjerlīgas spēles.
Pēc 2006.—07. gada sezonās Kirājs pameta Crystal Palace un pievienojās citam Anglijas Čempionāta klubam Burnley. 2009. |gada janvārī viņš tika izīrēts Vācijas Bundeslīgas klubam Leverkūzenes "Bayer", tajā gan neaizvadot nevienu spēli.
Pēc 2008.—09. sezonas viņš tika atbrīvots no Burnley, vēlāk parakstot 3 gadu līgumu ar 2. Bundeslīgas klubu TSV 1860 Munich. Pēc 2014.—15. gada sezonas otrās spēles Kirājs tika aizsūtīts uz kluba rezerves komandu pēc tam, kad viņš spēles laikā parāva savu komandas biedru Gariju Kagelmaheru aiz matiem.
Kirājs pievienojās Anglijas Čempionāta klubam Fulham, kopā sezonā aizvadot četras spēles līgā. Pēc sezonas atgriezās dzimtenē un pievienojās savam bijušajam klubam Haladás.
Pēc 2018.—19. gada sezonas Kirājs 43 gadu vecumā paziņoja par karjeras beigām.
Izlases karjera
Ungārijas izlasē Kirājs debitēja 3—2 uzvarā pārbaudes spēlē pret Austriju, jau spēles sākumā atvairot 11 metru soda sitienu. Pēc 2—1 zaudējuma Maltai, Kirājs trīs gadus netika saukts uz izlasi, atgriežoties tajā 2009. gada septembrī.