cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lībiešu valoda
Salikteņi
ikštuoistõn "vienpadsmit" ir saliktenis, kam loka abus komponentus. No morfoloģiska viedokļa Vēri raksturo vairumu lībiešu valodas salikteņu kā nominatīva salikteņus, t. i., tīru lietvārda celmu savienošanu, kur pirmajam komponentam nav nekādu gramatisku attieksmju (atšķirībā no, piemēram, latviešu valodas, kur pirmais komponents ir ģenitīvā). Viņš dod tādus piemērus kā mõtsākanā "pelēkā irbe" [morfoloģiski "mežs vista"], pivālind "stārķis" ["svēts putns"], rōdariek "dzelzceļš" ["dzelzs ceļš"], tabākpūnga "tabakmaks" ["tabaka maks"]. No praktiska viedokļa pieminētajos piemēros nebūtu iespējams šķirt, vai pirmais komponents ir nominatīvā vai ģenitīvā, jo vairuma nomenu ģenitīva forma ir tāda pati kā to nominatīvs. Ja aplūko salikteņus, kuru pirmajam komponentam ir ģenitīva pazīme, tad novērojami arī ģenitīva salikteņi: suglizkēļ "radniecīga valoda" (sugli "radinieks" : sugliz "radinieka; rada (Ģen.)"), naizizā "sievastēvs" (nai "sieviete" : naiz "sievietes (Ģen.)") utt.
Rudzīte citē E. Hauzenbergu, kas pamatojoties uz Šēgrēna (Sjögren) un Vīdemaņa (Wiedemann) Livische Grammatik, apgalvo, ka "divu substantīvu savienojumos, kur viens no tiem tuvāk noteic jeb apzīmē otru, pirmajam — apzīmētāja substantīvam — tāpat kā latviešu valodā — ir ģenitīva forma", piezīmējot, ka ģenitīvs bieži pilnībā līdzinās nominatīvam. Tādējādi viedokļi par lībiešu salikteņu pirmā komponenta raksturu ir pretrunīgi.
Vēri norāda, ka retāk novērojama arī citu locījumu formu (datīva, instrumentāļa, daudzskaitļa partitīva) savienošana.
Savdabīgs salikteņu paveids, kas sastopams arī citās Baltijas jūras somu valodās, ir salikteņi, kam loka abus komponentus. LĒL šādus salikteņus norāda ar dubultu svītru starp tos veidojošiem komponentiem. To sastopamība lielākoties neseko nekādām likumsakarībām, piemēram, starp padsmitiem tikai ikštuoistõn "vienpadsmit" un starp desmitiem tikai vīžkimdõ "piecdesmit" ir salikteņi, kuros lokāmi abi komponenti, pārējiem padsmitiem un desmitiem loka tikai salikteņa otro daļu.
Leksika
Saskaņā ar Vēri lībiešu valodas leksikas pamatfondu veido mantoti somugru, Baltijas jūras somu vai lībiešu cilmes vārdi.
Somugru cilmes vārdi apzīmē ķermeņa daļas, dabas parādības, vienkāršākās darbības, ar medniecību, zvejniecību vai celtniecību utt. saistītus jēdzienus: ēļ "balss", jālga "kāja", ver ~ vier "asinis", sidām "sirds", kež "roka", pǟ "galva", piņ "suns", pū "koks", ikš "viens", īe "nakts", ūrga "strauts", kūolõ "mirt", nūolõ "laizīt", zäp "žults", rebbi "lapsa", īr "pele", kalā "zivs", kuodā "māja", kiv "akmens".
Baltijas jūras somu valodām raksturīgi vārdi: nuŗm "lauks", jeng "dvēsele", pallõ "lūgt", sulli "kalps; sulainis", kōzgõnd "kāzas".
Lībiešu valodai savdabīgi vārdi, kas nav sastopami citās Baltijas jūras somu valodās, bet ir sastopami Volgas somu valodās (mariešu, mordviešu): salāndõ "zagt", sēmḑa "piens", umārz "ābols". Līdztekus Vēri jau uzskaitītajiem piemēriem Vītso dod arī vālda "balts" (erzju valdo, mokšu valda — citās Baltijas jūras somu valodās un mariešu valodā šajā vārdā ir g/k, piemēram, igauņu valge), viņš salīdzina lībiešu jei "ledus" ar erzju ej un pretnostata to veru egi un igauņu, votu un somu jää, lībiešu vārdam kõps "zaķis" vistuvāk radniecīgi viņaprāt ir komiešu kõc&apos; un udmurtu kec&apos; (citās Baltijas jūras somu valodās ir cits vārds — igauņu jänes, somu jänis, arī Salacas lībiešu valodā — jens), de Zīversa uzskata, ka zaķa nosaukumam varētu būt aprakstošs raksturs, salīdzinot to ar igauņu frāzi kepsu lööma "lēkāt".
Līdzās mantotai leksikai lībiešu valodai ir vairāki ar pārējām Baltijas jūras somu valodām kopīgi, seni aizguvumu slāņi un vairāki jauni aizguvumu slāņi, kas raksturīgi tieši lībiešu valodai.
Senākie aizguvumu slāņi
Senākie aizguvumu slāņi lībiešu valodai ir kopīgi ar citām Baltijas jūras somu valodām, de Zīversa tos hronoloģizē sekojoši.
Tiek uzskatīts, ka somugri pirmoreiz nonāca kontaktā ar indoeiropiešiem aptuveni 3000 gadu p.m.ē., somugri esot labi pazinuši indoirāņu valodās runājošos skitus un osetīnus, no kuriem ir iegūti tādi vārdi kā mež "medus", suodā "karš" un sōra "rags". Šajā laikā tika aizgūti arī skaitļa vārdi seis "septiņi", sadā "simt". Viņasprāt, šajā laikā indoeiropiešu ietekmē darināti skaitļa vārdi kōdõks "astoņi" (burtiski "divi atskaitīti no desmita") un īdõks "deviņi" ("viens atskaitīts no desmita").
Viņasprāt, senākie aizguvumi no baltu valodām sākuši ieplūst ap pēdējā gadu tūkstoša p.m.ē. vidu, pie tādiem viņa pieskaita mer ~ mier "jūra", tōvaz "debesis", jērnaz "zirnis", pubā "pupa", ǟrga "vērsis", aņgõrz "zutis", vējõz "vēzis", āmbaz "zobs", kōra "spalvas; apspalvojums; krāsa", lūdõ "slota", rattõd "rati", rieggõz "kamanas; ragavas", lajā "liess; vājš", lāiska "slinks". Šajā laikā aizgūts apstākļa vārds vel "vēl" un skaitļa vārds tūontõ "tūkstotis".
Sākot ar pēdējo gadsimtu p.m.ē., igauņu-lībiešu apdzīvotās teritorijas nonāca ciešā kontaktā ar ģermāņu, it īpaši skandināvu tautām. Šim aizguvumu slānim pieder kūlda "zelts", tinā "svins", rōda "dzelzs", mȭka "desa", addõrz "arkls", naggõl "nagla", nõggõl "adata", kīela "zvans; pulkstenis", rānda "piekraste", kōp "prece", rō "nauda", līenõ "aizdot", rikāz "bagāts", varā "vara", rīdļõ "strīdēties", lāmbaz "aita", kanā "vista", riggõz "rudzi", kaggõrz "auzas", kīņḑõl "svece".
Mūsu ēras pirmās tūkstošgades laikā līdzās igauņu un lībiešu priekštečiem apmetās slāvi. Šajā aizguvumu slānī izceļas ar reliģiju saistīti termini: rišt "krusts", rištõ "kristīt", rištõdnim "(cilvēka) vārds" (t. i., "kristītais vārds"), rōntõz "grāmata", päp "sludinātājs; priesteris; mācītājs", suņḑ "sods", nädīļ "nedēļa", tõrg "tirgus", vǟrõd "vārti", sōpkõz "zābaks", rubīž "robeža".
Jaunākie aizguvumu slāņi
Kurzemes lībiešu valodas leksikas izcelsme (pēc Vinklera):
{{legend|#EDE9E9|mantoti vārdi (62,9 %)|outline=#EDE9E9}} {{legend|#D1C9C7|aizgūti vārdi (37,1 %)|outline=#D1C9C7}} Jaunākajos laikos lībiešu apdzīvotajiem Kurzemes ziemeļiem nav zemes robežas ar Igauniju, tomēr lībiešiem bijuši kontakti ar igauņiem, piemēram, Vītso izsakās, ka "katrā lībiešu ciemā bija ienākuši sāmsalieši", ar to domājot imigrāciju vai ieprecēšanos. No igauņu valodas aizgūtu vārdu vidū Vēri uzskaita sõbrā "draugs", sugli "radinieks", sīedõbkuodā "ēdnīca", magdõbkuodā "viesnīca", mōgõnd "apriņķis", rumāli "dumjš", ārguz "gļēvulība", āigakēra "žurnāls".
Visvairāk aizguvumu lībiešu valodā ir no latviešu valodas. Suhonens savā monogrāfijā Die jungen lettischen Lehnwörter im livischen ir kataloģizējis 2 534 aizguvumus no latviešu valodas. Caur latviešu valodu aizgūti arī daudzi vācu valodas vārdi. Jāpiezīmē, ka, etimoloģizējot vārdus, par avotu tiek uzskatīts pēdējais donors, piemēram, lībiešu saiklis un tiek uzskatīts par latviešu aizguvumu, kaut arī latviešu "un" ir sākotnēji aizgūts no lejasvācu valodas, tomēr Suhonens daļā gadījumu pieļauj arī tiešu aizgūšanu no vācu valodas.
Suhonens ir uzskaitījis arī ar priedēkļiem atvasinātu latviešu darbības vārdu aizgūšanu, ja arī kāda latviešu valodas darbības vārda aizguvums var kļūt par daļu no literārās lībiešu valodas, tad latviešu darbības vārdu priedēkļi nekad netiek uzskatīti par rakstu valodas daļu. Pirmie desmit Suhonena uzskaitītie vārdi, kas atrodami mūsdienu vārdnīcās ir akurāt "akurāti", algtõ "algot", amāt "amats", amātnikā "amatnieks", āndõļmaņ "andelmanis", āņdig "devīgs [no lībiešu andõ "dot" ar latviešu izcelsmes piedēkli -ig]", appõkōrt [~ advokāt] "advokāts [saskaņā ar Suhonenu Dundagas latviešu valodā "apkārts"]", apostõl "apustulis", aprink "apriņķis", aptēk "aptieka".
Pūrisms
LĒL nelielā mērā uzņemas leksiku normējošu raksturu, izmantojot "lielāks par" zīmi (>), šķirkļos, kuriem pieejama alternatīva, kam būtu dodama priekšroka. Gadījumos, kad latviešu aizguvumam ir pieejama mantota alternatīva, priekšroka būtu dodama tai, piemēram, dīezgõn "diezgan" > kil. Šādas rekomendācijas gan neskar tikai latviešu aizguvumus, piemēram, kārtas skaitļa vārda "trešais" formas kuolmi vietā tiek ieteikts izmantot kuolmõz, saskaņā ar Vēri -õz ir austrumlībiešu izloksnes kārtas skaitļa vārda pazīme, -i ir rietumlībiešu pazīme un literārā lībiešu valoda ir balstīta uz austrumlībiešu izloksnes.
Mozlijs raksturojis lībiešu kultūras darbinieka Pētera Damberga runu kā "izteikti pūristisku", novērojot, ka tā ir "salīdzinoši brīva no leticismiem, piemēram, darbības vārdu priedēkļi, kas ir bieži sastopami citu lībiešu valodas runātāju runā, vispār nav atrodami viņa piegādātajos paraugos".
Šajā sakarā savdabīgs ir igauņu-franču valodnieces de Zīversas (Fanny de Sivers) viedoklis, kura izteikusies kritiski par centieniem skaust darbības vārdu priedēkļus, turklāt saskaņā ar viņu saiklis ja ir nevis mantots saiklis, kas pastāvējis līdzās latviešu aizguvumam un, bet gan apzināti ieviests no igauņu valodas ar mērķi aizstāt un, iespējamos ieguvumus no šādiem centieniem viņa sauc par "diskutabliem", viņasprāt, "var tikpat labi teikt, ka latviešu ietekme, ja tā ir labi adaptēta lībiešu valodas sistēmai, ir tieši tas, kas dod šai valodai oriģinalitāti". Viņasprāt, latviešu priedēkļi piedāvā "klāstu iespējamu nianšu (les préfixes lettons du verbe: une foule de nuances disponibles)", de Zīversa ir ar latviešu priedēkļiem atvasinātu lībiešu darbības vārdu uzskaitījuma Die lettischen Präfixe des livischen Verbs autore.
Ietekme uz latviešu valodu
Tiek uzskatīts, ka Baltijas jūras somu valodu ietekmē latviešu valodā ir izveidojies fiksēts pirmās zilbes uzsvars ar no tā izrietošu īsu neuzsvērtu patskaņu atmešanu un garu neuzsvērtu patskaņu saīsināšanos, sava veida regresīva patskaņu harmonija ("platais un šaurais <e>") un savstarpēji saistīts patskaņu un līdzskaņu garums, ko dažkārt sauc par pēdas izohroniju.
Runājot par kalkiem, valda diezgan liela viedokļu neviennozīmība, citu piemēru vidū tādas paralēles kā latviešu "zāle(s)", lībiešu āina, igauņu rohi "veģetācija; medikamenti" Endzelīns uzskatījis par nesaistītām, tomēr citos gadījumos viņš saskatījis kalkēšanu, to vidū polisēmijai "trenkt; dzīt (prom)" → "skūt" (lībiešu abbiņi ajjõ, igauņu habet ajama "dzīt bārdu"), savukārt Karulis nepiemin šo paralēli kaimiņu Baltijas jūras somu valodās, tā vietā saskatot nozīmes pārnesumu "sist" → "cirst" → "pļaut" → "skūt", tāpat Endzelīns pieļauj kalkēšanu "labs" → "labais (piem., labā roka)" (lībiešu jõvā kež, igauņu hea käsi "labā roka"), Karulis savukārt šo paralēli nepiemin, tā vietā velkot paralēles ar krievu правый (pravyj) "labais virziens; taisns; nevainīgs", vācu recht/Recht "labais virziens; patiess; īsts; pareizs; tiesība", angļu right "labais virziens; patiess; tiesība".
Tiek uzskatīts, ka tādas konstrukcijas kā, piemēram, "rokā dabūt; likt cepuri galvā" u.c. ir kalkētas no Baltijas jūras somu valodām (lībiešu käddõ sōdõ; kibārt pǟzõ pānda, igauņu kätte saama; kübarat pähe panema). Rudzīte neapskata iemeslus faktam, ka abās Baltijas jūras somu valodās tiek izmantots tieši illatīvs. Mūsdienu lībiešu valodā tikai iekšējo vietas attieksmju locījumi ir produktīvi, taču igauņu valodā produktīvi ir arī ārvietas locījumi, ar kuriem varētu teorētiski precīzi izteikt "likt cepuri uz galvas (ārējās virsmas)", tā vietā igauņu valodā izvēlas lietot frāzi, ko varētu ļoti burtiski tulkot kā "likt cepuri iekšā galvā", kas tad arī ir kalkēta latviešu valodā.
Latviešu valodā, tāpat kā citās baltu un slāvu valodās, priedēkļus bieži mēdz lietot ar perfektivējošu nozīmi, ja tiem ir tikai perfektivējoša nozīme, tad tos var atmest, lai iegūtu verbu, kas izsaka imperfektu darbību, taču bieži tiem ir arī vienlaicīga telpiskas attieksmes izsakoša nozīme un šajā gadījumā tos aizstāj ar adverbiem, ko Endzelīns saucis par "aizstājējiem vārdiem", ļaujot izteikt imperfektas darbības, tai pat laikā izsakot telpiskās attieksmes, piemēram, "aizsiet : siet ciet; piesiet : siet klāt" — "es piesēju (perfekta darbība); es sēju klāt (imperfekta darbība, tomēr izsakot telpisko attieksmi)". Tiek uzskatīts, ka šāds lietojums radies Baltijas jūras somu valodu ietekmē. Rudzīte neiztirzā, vai šis varētu būt iemesls faktam, ka latviešu valodā atšķirībā no lietuviešu valodas netiek izmantots regulārs frekventatīvs/iteratīvs. Salīdzinājumā, piemēram, krievu valodā pamata formu un frekventatīva formu (visbiežāk ar piedēkli ыв (yv)) pastāvēšana ļauj šķirt veidu (aspektu), neatmetot priedēkli ar tā izteiktajām telpiskajām attieksmēm: привязать (privjazat&apos;) "piesiet" : привязывать (privjazyvat&apos;) "siet klāt".
Rudzīte neapskata tuvāk šķietamās līdzības šo adverbu atvasināšanā, piemēram, vizā "ciets; tāds, kas nav mīksts" — vizāl; vizās; vizzõ "ciet; tāds, kas nav vaļā", vālda "vara", eņtšvālda "patvaļa" — vāldiņ; vāldiž "vaļā; tāds, kas nav ciet" u.c.
Ar Baltijas jūras somu valodu ietekmi tiek saistīts fakts, ka latviešu valodā piederības izteikšanai neizmanto verbu "turēt". Lietuviešu izteikumam aš turiu knygą latviešu valodā atbilst "man ir grāmata", kas pilnīgi saskan ar līb. minnõn um rōntõz vai ig. mul on raamat.
Arumā pieļauj, ka latviešu valodas īpatnība lietot darītājvārdu atributīvā nozīmē varētu būt attīstījusies Baltijas jūras somu valodu ietekmē: "dējēja pīle", ig. muneja part "t. p.", līb. jūoji vāški "dzērājs teļš".
Leksikas ziņā, nešķirot lībiešu valodu no citām tās radu valodām un skaitot izloksnēs sastopamus vārdus, kas nav daļa no literārās latviešu valodas, Rudzīte lēš, ka latviešu valodā varētu būt līdz 500 somugru aizguvumu.
Valodas piemērs ar audio
Videointervijas ar Grizeldu Kristiņu īsa fragmenta noraksts ar fonēmisku transkripciju un tulkojumu latviešu valodā.
Gonec-M № 19
Gonec-M № 19 (Гонец-М № 19) ir Krievijas pavadonis no zemo orbītu sakaru pavadoņu sistēmas Gonec-M. Tas orbītā palaists 2014. gada jūlijā.
Gonec-M № 19 tika palaists 12:43:52 UTC ar nesējraķeti Rokot-KM no Pļeseckas kosmodroma. 14:28 UTC tas atdalījās no pēdējās pakāpes Briz-KM un bija ievadīts orbītā. Kopā ar to palaisti analoģiski sakaru pavadoņi Gonec-M № 18 un Gonec-M № 20.
Chang'e 2
Chang'e 2 (zh Cháng'é èr hào) ir Ķīnas otrais Mēness mākslīgais pavadonis. Zonde palaista. Starts tika saistīts ar Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas 61. gadadienu.
Chang'e 2 ir Chang'e 1 rezerves aparāts, kas tika būvēts uz Ķīnas sakaru pavadoņa Dongfanghong 3 bāzes.
Lidojuma gaita
Chang'e 2 tika palaista 10:59:57 UTC no Sičanas kosmodroma. Sākotnējā orbīta bija 200 × 380 000 km. Atšķirībā no Chang'e 1, kurš vispirms tika ievadīts Zemes orbītā, Chang'e 2 nesējraķete ievadīja tiešā trajektorijā uz Mēnesi.
2. oktobrī 04:25 UTC tika veikts pirmais lidojuma trajektorijas korekcijas manevrs. Bija paredzētas vēl divas korekcijas, bet tās tika atceltas, jo izrādījās, ka kosmiskā aparāta trajektorija atrodas nepieciešamajās robežās.
Mēness orbītā Chang'e 2 iegāja 6. oktobrī. 03:06 UTC uz 32 minūtēm tika iedarbināts dzinējs, kas veica bremzēšanas manevru, un zonde iegāja 12 stundu elipsveida orbītā ap Mēnesi. 8. oktobrī zonde veica otru bremzēšanas manevru, kas sākās 02:45 UTC un ilga 17 minūtes. Rezultātā orbītas aposelēnijs tika samazināts līdz 1830 km. 9. oktobrī notika vēl trešais orbītas korekcijas manevrs, pēc kura zonde iegāja 100 km augstā darba orbītā.
Chang'e 2 pabeidza Mēness izpētes misiju. zonde veica manevru, lai atstātu Mēness orbītu. 30. augustā tā iegāja Zemes—Saules otrajā Lagranža punktā (L2). Chang'e 2 atstāja L2, lai sāktu lidojumu uz asteroīdu 4179 Toutatis.
4179 Toutatis tika sasniegts, kad 08:30:09 UTC zonde palidoja garām asteroīdam 3,2 km attālumā.
T.A.T.u.
t.A.T.u. bija krievu meiteņu duets, ko 1999. gadā izveidoja krievu producents Ivans Šapovalovs. Grupas dalībnieču sastāvā visu grupas pastāvēšanas laiku ir Jeļena Katina un Jūlija Volkova. Grupas pirmsākumos meitenes ieguva lesbiešu tēlu, taču viņu 2003. gadā izdotajā dokumentālajā filmā t.A.T.u. anatomija (en) skaidri tika parādīts, ka tas bijis tikai grupas imidža dēļ un ka viņas patiesībā nav lesbietes.
Grupa ir izdevusi 6 albumus — 3 krieviski un 3 angliski.
2003. gada Eirovīzijā, kad Eirovīzija norisinājās Latvijā, grupa pārstāvēja Krieviju un ieguva 3. vietu, tikai par 3 punktiem atpaliekot no uzvarētājas no Turcijas Sertabas Ereneres.
Tiskādi
Tiskādi (arī Tiskadi; ) ir ciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā, Tiskādu ezera dienvidrietumos.
Ciemā atrodas vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis - Tiskādu vecticībnieku kopienas lūgšanu nams. Tiskādos darbojas arī pareizticīgo baznīca, kas valsts aizsargājama kultūras pieminekļa statusu zaudēja 1998. gadā.
Kērts Hammels
Kērts Hammels (en) ir izdomāts tēls amerikāņu televīzijas seriālā "Radīti skatuvei" (Glee). Viņu attēlo aktieris Kriss Kolfers. Pirmoreiz televīzijā K. Hammels parādījās seriāla pilot sērijā. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.
K. Hammels ir izdomātās Viljama Makinlija skolas ansambļa "Jaunais virziens" dalībnieks. Seriāla pirmajā sezonā K. Hammela sižeta līnija ir par viņa problēmām ar seksuālo identitāti, kad saviem draugiem un tēvam atklāj, ka viņš ir gejs, kā arī par savu romantisko jūtu izpausmēm pret Finnu Hadsonu (attēlo Korijs Montīts), heteroseksuālo ansambļa dalībnieku. Otrajā sezonā viņš pāriet uz privātskolu, kur pievienojas "Jaunā virziena" konkurentiem — Daltona akadēmijas Warblers ansamblim —, kur viņu atbalsta ansambļa līderis, gejs Bleins Andersons, vēlāk viņi uzsāk romantiskas attiecības. Vēlāk K. Hammels atgriežas Makinlija vidusskolā, kur atsāk dalību "Jaunajā virzienā" un turpina satikties ar B. Andersonu, kurš seriāla trešajā sezonā uzsāk mācības Makinlija vidusskolā un pievienojas skolas ansamblim. Kērta un Bleina attiecības kritiķi ir pozitīvi novērtējuši, New York Post reportieris viņus ir nosaucis par "vienu no tūkstošgades visvairāk iemīļotākajiem TV pāriem".
Par lomas atveidošanu K. Kolfers ir saņēmis 2011. gada Zelta globusa balvu kā labākais otrā plāna aktieris un Ekrāna aktieru ģildes balvu kā daļa no aktieru sastāva, tāpat bijis nominēts vairākām citām balvām.
Karloss III
Karloss III (dzimis, miris ) bija Spānijas karalis no 1759. gada līdz savai nāvei 1788. gadā.
1731. gadā, pēc vectēvoča Antonio Farnēzes nāves 15 gadu vecais Karloss kļuva par Parmas hercogu.
Lazio
Lazio var būt:
16. autobusu maršruts (Rēzekne)
16. autobusu maršruts Rēzeknē var būt:
Smaiļošana un kanoe airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — K-4 1000 metros vīriešiem
Sacensību grafiks
Visi laiki ir Ķīnas standartlaikā (UTC+8)
Sinagoga
Sinagoga (no grc (synago) — 'sapulcēties') ir ebreju sapulcēšanās vieta un dievnams lūgšanām, Toras un svēto rakstu studijām un mācīšanai. Lai sinagogā varētu noturēt lūgšanas, ir nepieciešami minimums desmit vīriešu dzimuma dievlūdzēji (מניין \ מִנְיָן‎ (minyán)).
Smaiļošana un kanoe airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — K-4 1000 metros vīriešiem
Priekšbraucieni
Kvalifikācijas noteikumi: 1..3->Finālā, 4..7->Pusfinālā + 8. labākais laiks, pārējie ārā
Sinagoga
Ivritā sinagogas apzīmējums ir "eda" jeb beth knesset (בית כנסת — 'sapulču nams') vai beth tefila (בית תפילה — 'lūgšanu nams'). Tā ir sadalīta lūgšanu telpā un mazākās studiju telpās, ko sauc par beth midrash (בית מדרש‎ — 'mācību nams').
Smaiļošana un kanoe airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — K-4 1000 metros vīriešiem
Pusfināls
Kvalifikācijas noteikumi: 1..3->Finālā, pārējie ārā
Sinagoga
Iekārtojums
Austrumu pusē, Jeruzalemes virzienā, īpašā relikviju šķirstā Aron ha-Qodesch (ארון קודש — 'svētā lāde'), tiek glabāti Toras rakstu ruļļi iknedēļas priekšlasījumiem. Virs relikviju šķirsta atrodas simboliska lūgšanu tāfele, kas atgādina par 248 pozitīvajiem baušļiem un 365 negatīvajiem baušļiem. Virs lādes iekārta Mūžīgā gaisma Ner Tamid, kas atgādina par uguns stabu, kas izraēla ciltīm rādīja ceļu klejojumos cauri Sinaja tuksnesim. Tā atgādina arī par Mūžīgo gaismu, kas atradās Jeruzalemes tempļa priekšā kā simbols ebreju vienotībai ar Dievu. Lūgšanu laikā svētā Tora tiek izņemta no šķirsta un uzlikta uz lasīšanas pults bima jeb almemor.
Tradicionālajās aškenazi ebreju sinagogās lasīšanas pults bima atrodas telpas vidū. Sefardu ebreju lūgšanu namos Aron ha-Qodesch atrodas pie uz Jeruzalemes pusi esošās austrumu sienas, bet bima tai pretī rietumos. Telpu parasti rotā septiņžuburu svečturis jeb menora.
Plantagenetu dinastija
Plantageneti (en) bija viens no Anžū dinastijas atzariem, kas valdīja Anžū grāfistē (līdz 1206), Normandijas hercogistē (1144-1204, 1346-1360 un 1415-1450), Akvitānijas hercogistē (1152-1453), Gaskoņas hercogistē (1153-1453) un Anglijas Karalistē (1154-1485).
Henrija I no Normandiešu dinastijas vienīgais mantinieks, princis Viljams gāja bojā kuģim nogrimstot vētrā. Par troņmantnieku karalis testamentā iecēla Henriju (kuram nebija troņa mantošanas tiesību), savas meitas Matildes (sv. Romas impērijas ķeizara Henrika V atraitnes) dēlu no otrās laulības ar Anžū grāfu Žofruā V Plantagenetu (Geoffroy V d'Anjou dit le Bel ou Plantagenêt) no Anžū dinastijas.
Īpašvārds „Plantagenet“ ir zieds (planta genista), ar kuru izrotāt savu bruņucepuri bija karaļa Henrija II paradums, tāpēc viņu un viņa dzimtu iesauca par Plantagenetiem.
Plantageneti Anglijas tronī
Līdz ar Ričarda II nogalināšanu Pontefraktas pils cietumā tiešā Plantagenetu dinastijas valdīšana Anglijas tronī aprāvās. To nomainīja Lankasteru dinastija, kas bija Plantagenetu dzimtas atzars. Henrijs Bolingbroks (no Bolingbrokas pils nosaukuma, kurā tas bija dzimis), gāza no troņa Ričardu II un pats kronējās par karali.
Kepler (orbitālā observatorija)
Kepler bija NASA orbitālā observatorija, kas paredzēta Zemei līdzīgo citplanētu meklēšanai. Misija sākotnēji plānota 3,5 gadiem, kuru laikā tiks novērots vairāk nekā zvaigžņu spožums, lai atrastu periodisku planētu pāriešanu pāri zvaigznēm. Kosmiskais aparāts nosaukts 17. gadsimta zinātnieka Johannesa Keplera vārdā. Kepler bija NASA programmas Discovery desmitā misija.
Kepler kosmosā tika palaista. Observatorija atradās heliocentriskā orbītā, sekojot aiz Zemes. Tādējādi Zeme neaizklāja novērojamās zvaigznes, un tās varēja novērot nepārtraukti, kā arī nebija gaismas traucējumu no Zemes. Citplanētas tika meklētas 100 kvadrātgrādu lielā laukumā Gulbja un Liras zvaigznājā.
Pētījumus sākotnēji bija plānots veikt vismaz līdz 2012. gada novembrim. 2012. gada aprīlī NASA paziņoja, ka Kepler misija pagarināta līdz 2016. gadam. 2013. gada maijā paziņots, ka kosmiskajam aparātam sabojājušies žiroskopi. 2014. gada maijā par diviem gadiem Kepler pagarināta zinātniskā misija.
2018. gada oktobrī Kepler beidzās degvielas krājumi, un tas tika izslēgts. Deviņu gadu laikā observatorija bija novērojusi zvaigznes un atklājusi  zvaigznes.
Uzbūve
Kepler kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmumā Ball Aerospace & Technologies Corp. NASA Reaktīvās kustības laboratorijas (Jet Propulsion Laboratory) vadībā. Eimsa pētījumu centrs bija atbildīgs par lidojuma kontroli un iegūto datu apstrādi.
Kepler bija 4,7 m augsts un 2,7 m plats. Starta brīdī aparāta masa bija 1052,4 kg, tai skaitā 562,7 kg pats aparāts, 478 kg fotometrs un 11,7 kg hidrazīns.
Kosmiskā aparāta stāvokli stabilizēja četri žiroskopi. Ik pēc 3,5 dienām tie bija "jāpārstartē", ko veica ar Kepler dzinēju. Lai "rupji" orientētos uz Keplera skata lauku, tika izmantots zvaigžņu sensors. Savukārt precīzai orientācijai uz pētāmām zvaigznēm tika izmantoti precīzās gidēšanas sensori.
Galvenā Kepler sastāvdaļa bija fotometrs. To veidoja Šmita teleskops ar 1,4 m platu primāro spoguli un 0,95 m apertūru. Teleskopam bija ļoti plašs redzes lauks (105 kvadrātgrādi). Tas bija reižu lielāks nekā Habla teleskopam. Fotometra uztverošo daļu veidoja 42 lādiņa saites matricaa ar 95 megapikseļiem.
Lidojuma gaita
2009. gada 13. maijā 00:01 UTC Kepler oficiāli sāka zinātnisko darbu, uzsākot planētu meklējumus ap citām zvaigznēm. Pirmos datus uz Zemi aparāts nosūtīja 19. jūnijā. Tika konstatēts, ka 15. jūnijā Kepler pirmoreiz bija pārslēdzies uz "drošo režīmu", kad tas lēnām rotē ap pret Sauli vērstu asi ar saules baterijām orientētām pret Sauli. Otrreiz tas notika 2. jūlijā. Abās reizēs pārslēgšanos izraisīja procesora pārstartēšanās. 3. jūlijā aparāts atgriezās normālā darba režīmā un nosūtīja uz Zemi nākamo datu grupu, kas bija sakrājusies kopš 19. jūnija.
14. oktobrī ieiešanu drošajā režīmā izraisīja sprieguma pazemināšanās procesora barošanas padevē. 18. novembrī notika aparāta trešā pārslēgšanās uz "drošo režīmu". Nākamajā dienā tas atsāka normālu darbību. 2009. gada 16. decembrī Kepler misijas vadību NASA Reaktīvās kustības laboratorijas nodeva NASA Eimsa pētniecības centram.
2010. gada 12. janvārī tika atklāta anomālija Kepler fokālā plāna daļā. Viens no 21 moduļa MOD-3, kurā ir divas CCD matricas, pārraidīja kļūdainus datus. Šo moduli nācās izolēt, līdz ar to kosmiskā aparāta skata lauku samazinot par pieciem procentiem. 2. februārī aparāts atkal iegāja "drošajā režīmā", kuru izraisīja kļūmīgi dati no zvaigžņu sensora. 5. februārī tika atjaunota zinātniskās informācijas iegūšana. Aprīlī tika augšupielādēti programmatūras ielāpi, kas uzlaboja zvaigžņu sensoru darbību. 13. decembrī regulārajā sakaru seansā tika konstatēts, ka Kepler atrodas "rupjajā" orientācijā. Inženieri atklāja, ka pēc pēdējās žiroskopu "pārstartēšanas" kosmiskais aparāts nav pārgājis no rupjās un precīzo orientāciju. Misijas vadītājiem izdevās ātri pārslēgt aparātu uz precīzo orientāciju; bija zaudētas tikai 13 zinātnisko pētījumu stundas. 22. decembrī ieiešanu "drošajā režīmā" izraisīja trokšņi Saules sensorā. 6. janvārī aparāts tika atgriezts normālā darbībā. 2011. gada 1. februārī tika konstatēts, ka Kepler ir "drošajā stāvoklī" ar izslēgtu fotometru un zvaigžņu sensoru. Kļūmi izraisīja kropļoti dati no zvaigžņu sensora. 7. februārī aparātu izdevās atgriezt atpakaļ normālajā režīmā.
2011. gada 14. jūlijā sabojājās viens no četriem žiroskopiem, kas nodrošina kosmiskā aparāta precīzu stāvokli telpā. Tas normāli spēj darboties arī ar trīs žiroskopiem. NASA paziņoja, ka Kepler ir ievadīts režīmā ar izslēgtiem žiroskopiem. Tā kā viens no žiroskopiem signalizēja par palielinātu berzi, tad inženieri nolēmuši apstādināt visus žiroskopus un 10 dienām, kuru laikā pārkārtosies iekšējā smērviela. Tas varētu novērst berzi. Mēnesi pēc šī "atpūtas" perioda tika konstatēts, ka berze žiroskopā atkal palielinājusies. 2013. gada 15. maijā tika paziņots, ka žiroskops Nr. 4 vairs nekustas, un kosmiskais aparāts iegājis drošajā stāvoklī. Ja žiroskopu neizdotos atgriezt darbībā, observatorija vairs nevarētu veikt citplanētu novērojumus, bet to varētu izmantot citiem mērķiem. Speciālistiem izdevās atrast veidu, kā Kepler varēja veiksmīgi darboties ar diviem žiroskopiem. 2014. gada 30. maijā observatorija atsāka zvaigžņu novērojumus. Piešķirot 20 miljonus USD, NASA pagarināja zinātnisko misiju, sauktu par K2, līdz 2016. gada jūnijam.
2018. gada 30. oktobrī tika paziņots, ka Kepler ir beigušies degvielas krājumi, un tas tika izslēgts.
Pētījumu rezultāti
2009. gada 6. augustā NASA sasauca preses konferenci, lai apspriestu Kepler sākotnējos darbības rezultātus. Preses konferences laikā tika paziņots, ka orbitālā observatorija ir apstiprinājusi jau agrāk zināmās citplanētas HAT-P-7b eksistenci. Tas liecina par to, ka aparāts darbojas labi un spēj atklāt Zemes lieluma citplanētas.
4. novembrī Kepler misijas zinātnieki publicēja datus par aptuveni 7500 jaunām maiņzvaigznēm. Tās visas sākotnēji tika uzskatītas par zvaigznēm ar citplanētām, bet pārbaudot izrādījās maiņzvaigznes. Informācija tika iegūta, analizējot kosmiskā aparāta sākotnējos datu sūtījumus.
2010. gada 4. janvārī tika paziņots, ka ar kosmiskā aparāta palīdzību atklātas piecas citplanētas: Kepler-4b, 5b, 6b, 7b un 8b. Tās visas ir "karsto jupiteru" tipa, jo tām ir liela masa un ekstrēmas temperatūras (planētas ir no Neptūna lieluma līdz lielākām par Jupiteru).
26. augustā žurnālā Science tika publicēts raksts par Kepler atklājumiem, ka pie Saulei līdzīgas zvaigznes Kepler-9 atklātas divas planētas Kepler-9b un 9c, kuras pēc masas ir mazākas par Saturnu.
2011. gada 10. janvārī Kepler komanda paziņoja, ka atklāta pirmā cietas virsmas planēta, kura nosaukta par Kepler-10b. Tā ir 1,4 reižu lielāka par Zemi un uz šo laiku bija mazākā atklātā citplanēta.
2. februārī tika paziņots, ka atklāta sešu planētu sistēma ap zvaigzni Kepler-11. Visas planētas ir lielākas par Zemi, lielākās pēc izmēriem ir salīdzināmas ar Urānu un Neptūnu.
Korniešu valoda
Korniešu valoda (Kernowek) ir viena no ķeltu grupas valodām, kurā runā apmēram 3500 cilvēku Kornvolā, Anglijas dienvidrietumos. Korniešu valoda bija Kornvolas dominējošām valoda līdz 18. gadsimta beigām, kad tā izzuda no ikdienas lietošanas. Pēdējā korniešu valodas zinātāja, kura prata šo valodu dzimtās valodas līmenī, Dollija Pentreita (Dolly Pentreath), mira 1777. gadā. 20. gadsimta sākumā tika sākta valodas atdzīvināšana.
Zūru pagasts
Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. 1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Gārzdes un Zūru ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ventspils rajonā. Mūsdienās Zūru pagasta teritorija iekļauta Ventspils novada Piltenes, Vārves un nelielas teritorijas Tārgales un Ziru pagastos.
Gonec-M № 20
Gonec-M № 20 (Гонец-М № 20) ir Krievijas pavadonis no zemo orbītu sakaru pavadoņu sistēmas Gonec-M. Tas orbītā palaists 2014. gada jūlijā.
Gonec-M № 20 tika palaists 12:43:52 UTC ar nesējraķeti Rokot-KM no Pļeseckas kosmodroma. 14:28 UTC tas atdalījās no pēdējās pakāpes Briz-KM un bija ievadīts orbītā. Kopā ar to palaisti analoģiski sakaru pavadoņi Gonec-M № 18 un Gonec-M № 19.
European Hit Radio Top 40
European Hit Radio Top 40 ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus EHR mājas lapā internetā vai e-pastā. Līdz 2002. gada 1. novembrim radiostacijas nosaukums bija Super FM.
Vēsture
Sākotnēji radiostacijā Super FM klausītāju populārākās dziesmas katru nedēļu tika apkopotas raidījumā Top 20, kuru vadīja radio Super FM dibinātājs Uģis Polis. Vēlāk, 1990. gadu otrajā pusē, attīstoties radiostacijai un palielinoties tās auditorijai, tas pārtapa par Top 40. Ilgu laiku Top 40 tika atskaņots katru svētdienu plkst. 16.00, ar atkārtojumu pirmdienās, plkst. 19.00. Nobalsot par dziesmu varēja sūtot peidžera ziņojumu Baltkom abonentam "SuperFM", pa e-pasta adresi: radio@superfm.lv, vai sūtot vēstuli uz adresi: Radio Super FM, Elijas iela 17, Rīga, LV-1050. Lielākais akcents tika likts uz peidžeru ziņojumiem, jo to varēja nosūtīt ikviens radio klausītājs, zvanot uz Baltkom peidžeru centrāli, turklāt 1990. gadu beigās interneta un līdz ar to arī e-pasta izplatība bija salīdzinoši neliela un pieejamība ierobežota. Savukārt vēstuļu rakstīšana bija salīdzinoši lēns un darbietilpīgs process.
2000. gada oktobrī, Super FM Top 40 pārtapa par Pepsi Top 40 (pirmais raidījums ar jauno nosaukumu ēterā izgāja 22. oktobrī) un to, līdz ar Top 5, sāka vadīt jauns raidījumu vadītājs Mārtiņš Kreilis. Tajā, par savām mīļākājām dziesmām, balsi varēja atdot sūtot e-pastu uz adresi: pepsitop40@superfm.lv. 2001. gada sākumā e-pasta adrese tika mainīta uz top40@superfm.lv, bet tā paša gada augustā uz topi@superfm.lv. 2002. gada 1. novembrī, radiostacija Super FM mainīja savu konceptu un pārtapa par European Hit Radio, tomēr šīs pārmaiņas neatspoguļojās uz Top 40. Kā katru nedēļu, tas bija dzirdams svētdienas pēcpusdienā. Vienīgi vēlāk, saistībā ar vecā zīmola atmešanu, tika mainīta e-pasta adrese, kas nu bija: hits@inbox.lv.
Lielas pārmaiņas nāca 2006. gadā. Maijā tika palaista jaunā mājas lapa un pilnvērtīgi savu darbu uzsāka principiāli jauna balsošanas, jeb dziesmu novērtēšanas kārtība — tā dēvētā "Padomdevēju" aptauja. Turpmāk lielākais uzsvars tika likts uz balsošanu mājas lapā un reģistrēšanos par padomdevējiem, tomēr nepazuda arī iespēja savu balso nodot pa e-pastu uz adresi: top40@europeanhitradio.com. 2006. gadā raidījumu Top 40 sāka vadīt jauns raidījumu vadītājs Roberts Lejasmeijers, nomainot Mārtiņu Kreili, kas turpināja vadīt raidījumu "Klausītāju Top 5". Tā paša gada jūnijā mainījās arī Top 40 atskaņošanas laiki — turpmāk raidījumu, bez atkārtojuma, bija iespējams dzirdēt svētdienās plkst. 16.00.
2008. gada novembrī Top 40 atskaņošanas laiks tika pārcelts par vienu stundu agrāk (svētdienās plkst. 10.00), bet 2009. gada februārī, līdz ar jaunas programmas ieviešanu, kardināli tika mainīti arī Top 40 atskaņošanas laiki. Turpmāk (kopš 2009. gada 13. februāra) Top 40 tika atskaņots piektdienās plkst. 17.00 ar atkārtojumu svētdienas rītos, plkst. 10.00. Savukārt sākot ar 2012. gada 3. februāri, Top 40 atskaņošanas laiks atkal tika mainīts — turpmāk tas skanēja piektdienās plkst. 11.00 un 18.00, bet atkārtojumā svētdienās plkst. 11:00. Vēlāk, Top 40 atskaņošanas laiks tika samazināts no trim stundām, uz vienu.
Top 40 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 40 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti raidījumā European Hit Radio Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, par kurām ir balsots European Hit Radio mājas lapā — sadaļās Top 5 / Top 9 un Top 40, Padomdevēju aptaujā un ar e-pasta starpniecību. Neatkarīgi no tā, kādā veidā ir balsots par dziesmām, visas balsis, pēc noteikta algoritma, tiek summētas kopā, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skan katru piektdienu plkst. 13.00, ar atkārtojumu svētdienā plkst. 10.00.
Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām var vairākos veidos:
Balsojot European Hit Radio mājas lapā, sadaļā Top 5 / Top 9, balsojuma rezultāts tiek apkopots raidījumā Top 5, kas ēterā skan katru darba dienu plkst. 16.40 un raidījumā Top 9, kas skan no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 21.20.
Visvairāk nedēļas pirmajā vietā
Šis ir dziesmu saraksts, kurā ir apkopota informācija par tām dziesmām, kuras ir visvairāk nedēļām atradušās European Hit Radio Top 40 pirmajā vietā.
Visvairāk nedēļas topā
Informācija ir apkopota sākot ar 2000. gadu ieskaitot.
Mūziķi ar visvairāk singliem 1. vietā
Šis ir dziesmu saraksts, kurā ir apkopots European Hit Radio Top 40 pirmo vietu sasniegušo singlu kopskaits katram mūziķim. Statistikā ir apkopoti visi European Hit Radio Top 40 rezultāti kopš 1995. gada.
Singli, kas kā jaunums ieņēma 1. vietu
Informācija apkopota par laika posmu sākot ar 2000. gadu.
Pilot (Radīti skatuvei)
Pilot ir amerikāņu seriāla "Radīti skatuvei" (Glee) pirmās sezonas pirmā sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta Fox televīzijas kanālā, savukārt tika pārraidīta pagarinātā režisora samazinātā versija. Seriāls ir par izdomātas Viljama Makinlija vidusskolas ansambli "Jaunais virziens" un tā dalībnieku dzīvi. Šajā sērijā tiek noformēts ansamblis, kā arī skatītāji tiek iepazīstināti ar seriāla galvenajiem varoņiem.
Sērijas režisors bija viens no seriāla autoriem Raiens Mērfijs, sērijas scenāriju sarakstīja R. Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans. R. Mērfijs arī izraudzījās sērijā iekļautās dziesmas, lai nodrošinātu vienlīdzību starp dziesmām no mūzikliem un topu hitiem. Pirmo sērijas pārraidi kopumā noskatījās 9,619 miljoni skatītāju, savukārt 4,2 miljoni noskatījās režisora saīsināto versiju. Kritiķu vērtējumi par sēriju bija dažādi. Tika uzslavēts aktieru talants, izpildījums, seriāla humors un muzikālie priekšnesumi, savukārt kritiku izpelnījās sērijas neoriģinalitāte, stereotipiskie tēli, seriāla nepilnīgums.
Bībeles kodi
Bībeles kodi, pazīstami arī kā Toras kodi, ir daudznozīmīgi vārdi vai frāzes, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā Bībeles tekstā vai arī ebreju Torā. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti burti. Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). 13.gadsimtā spāņu rabīns Bačja ben Ašers bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no Bībeles teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.
Pārskats
Diskusijas un strīdi par vienu no specifiskāko šifrēšanas metodi aizsākās 1994. gadā, kad Dorons Vitzums, Elijahu Ripss un Jojavs Rosenbergs iesniedza zinātnisku rakstu "Equidistant Letter Sequences in the Book of Genesis" žurnālam "Statistical Science". Pēc negaidītā bezprecedenta gadījuma, raksts nonāca žurnāla, kā arī pie lasītājiem. Tai momentāni sekoja asas diskusijas.
Kopš tā brīža "Bībeles kodi" bieži tiek saistīti ar ELS metodi. Daudzi uzskata, ka tieši šādā veidā Bībelē ir šifrēts teksts.
Alekss Fergusons
2013. gada 8. maijā Fergusons paziņoja, ka beigs savu trenera karjeru pēc 2012./2013. gada sezonas, viņu amatā nomainīja Deivids Moizs.
Spēlētājs
!1957—60 !! Kopā !31 !! 15 !! !! !! !! !! !! !! !! !1960—64 !! Kopā !37 !! 19 !! !! !! !! !! !! !! !! !1964—67 !! Kopā !89 !! 66 !! !! !! !! !! !! !! !! !1967—69 !! Kopā !41 !! 25 !! 6 !! 10 !! 4 !! 9 !! 6 !! 0 !! 57 !! 44 !1969—73 !! Kopā !95 !! 36 !! !! !! !! !! !! !! !! !1973—74 !! Kopā !24 !! 9 !! !! !! !! !! !! !! !! 317||170|| || || || || || || || 317||170|| || || || || || || ||
Treneris
Atjaunots.
Spēlētāja karjera
St Johnstone
Trenera karjera
St Mirren
Aberdeen
Manchester United
Individuālie sasniegumi
Naujenes pagasts
Naujenes pagasts ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Latgales daļā Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Līksnas, Maļinovas, Biķernieku, Salienas, Vecsalienas un Tabores pagastiem, Krāslavas novada Izvaltas un Ūdrīšu pagastiem, kā arī Daugavpils pilsētu. Pagasta centrs atrodas Naujenē.
Daba
Lielākā daļa atrodas Latgales augstienē - Dagdas paugurainē un Augšdaugavas pazeminājumā. Pagasta rietumu daļa atrodas Jersikas līdzenumā. Augstākais punkts - paugurs Jureišos (162,7 m vjl.).
Upes
Daugava, Balta, Līksna, Strope un Putānu upīte
Ezeri
Butišku ezers.
Apdzīvotās vietas
Būkšti, Buļi, Butiški, Cirši, Diļeviči, Dunski, Eglītes, Gribusti, Grustāni, Juzefova, Kašatniki, Konopecka, Krauja, Kreipāni, Krīvāni, Lociki, Ļukeniški, Ļumeniški, Markova, Melderiški, Naujene, Pritikina, Sandariški, Slutiški, Sprukti, Stropi, Teivāni, Vasargeliški, Vecpils, Vecračina, Vecstropi, Viļuši, Zastenki, Židina.
Inārs Kivlenieks
Karjera
Kamaniņu sportā startē kopš 2003. gada. Pirmā Pasaules kausa sezona bija 2005.—2006. gadā, kopš tā laika ir pastāvīgs Latvijas izlases dalībnieks.
Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā ieguva 18. vietu vieninieku sacensībās, pēc četriem gadiem Sočos ieņēma 16. vietu.
2013. gada Pasaules čempionātā Vistlerā I. Kivlenieks izcīnīja savu līdz šim augstāko vietu Pasaules čempionātos individuāli (9. vieta ), kā arī kļuva par bronzas medaļnieku Latvijas stafetes komandas sastāvā. 2016. gada Pasaules čempionātā Kēnigszē stafetes komandas sastāvā izdevās vēl izcilāks sasniegums — sudraba medaļa.
Sekmīgi starti 2017.—2018. gada sezonā, ceļā uz ziemas olimpiskajām spēlēm Phjončhanā vainagojās ar vienu no svarīgām uzvarām — I. Kivlenieks 2018. gada janvārī Siguldas trasē izcīnīja uzvaru Pasaules kausa pēdējā – devītā — posma Nāciju kausa sacensībās. Starti Dienvidkorejā gan ievērojami atpalika no sezonas panākumiem un I. Kivlenieks pēc pirmās dienas startiem Phjončhanas trasē pat izteica domu noslēgt sportisko karjeru. Olimpisko spēļu kopvērtējumā viņš ieņēma 20. vietu — zemāku nekā divās iepriekšējās olimpiādēs.
Eifeļa tornis
Eifeļa tornis (fr) ir tērauda tornis Parīzē, Francijā, kas mūsdienās ir kļuvis par galveno Parīzes simbolu. No tā atklāšanas brīža līdz pat 1930. gadam tā bija pasaules augstākā celtne. To projektējis franču inženieris Gustavs Eifelis.
Skaitliski fakti
Tornis ir 300 metrus (1000 pēdu) augsts, kas ir aptuveni 75 stāvi. Ieskaitot 20,75 metrus (70 pēdu) garo antenu, būve ir 320,75 metrus (1070 pēdu) augsta, kas ir 81 stāvs. Līdz ar torņa atklāšanu tas kļuva par augstāko celtni pasaulē, pārspējot Vašingtonas monumentu. Šo titulu tas saglabāja līdz 1930. gadam, kad tika pabeigta Ņujorkas Chrysler ēka (319 m jeb 1063,33 pēdas augsta) — bet tā kā ieskaitot antenu, tornis bija garāks, tad kā augstākās pasaules ēkas parasti norādīja abas. Šobrīd tornis ir otrā augstākā būve Francijā pēc 1939. gadā būvētā Allouis garo viļņu raidītāja, kas ir 350 m augsts. Eifeļa tornis ir augstākā būve Parīzē. Otrā augstākā būve Parīzē ir Montparnasse tornis (fr) — 210 m.
Tornis
Tornis uzbūvēts starp 1887. un 1889. gadu kā ieejas arka Vispasaules izstādei (fr) par godu Franču revolūcijas gadadienai. Atklāts 1889. gada 31. martā, bet atvērts tā paša gada 6. maijā. Trīssimt strādnieku savienoja 18 038 tērauda detaļas, izmantojot 3,5 miljonus savienojumu. Bija augsts nelaimes gadījumu risks, jo tornis ir atklāta konstrukcija, bez stāviem (izņemot 2 platformas) un sienām. Bet tā kā Eifelis labi rūpējās par darbinieku drošību, bojā gāja tikai viens cilvēks.
Iesākumā tornis nebija Francijas tautas iecienīts, daudzi to sauca par "jēlumu acī". Rakstnieks Gijs de Mopasāns regulāri pusdienoja torņa restorānā, jo tā bija vienīgā vieta, kur pats tornis nebija redzams. Šobrīd tas tiek uzskatīts par izteiksmīgu strukturālās mākslas darbu.
Viena no Holivudas klišejām ir fakts, ka no katra loga Parīzē var redzēt Eifeļa torni. Patiesībā, kopš māju augstums tiek ierobežots, Eifeļa tornis ir redzams tikai no augstākajām ēkām.
Kopš 20. gadsimta sākuma tornis tiek izmantots radio un televīzijas pārraidēm. Tornī ir 2 restorāni: 95 metru augstumā virs jūras līmeņa, pirmajā stāvā — Altitude 95 (Augstums 95) un otrajā stāvā — Jules Verne (Žils Verns), dārgs restorāns ar privātu liftu.
Notikumi
Torņa divsimtmiljonais viesis to apmeklēja.
6. Tukuma latviešu strēlnieku pulks
6. Tukuma latviešu strēlnieku pulks bija Latviešu strēlnieku bruņots formējums 2. Latviešu strēlnieku brigādes sastāvā, kas piedalījās Pirmā pasaules kara kaujās no 1916. līdz 1918. gadam. Pulku izveidoja no 6. Tukuma latviešu strēlnieku bataljona 1916. gada 3. novembrī. 1917. gada 30. decembrī pulku iekļāva Latviešu strēlnieku korpusā. Pēc Brestļitovskas miera līguma nosacījumiem 1918. gada 6. aprīlī pulku demobilizēja.
Karloss IV
Karloss IV (dzimis, miris ) bija Spānijas karalis no 1788. līdz 1808. gadam, kad atteicās no troņa.
6. Tukuma latviešu strēlnieku pulks
Bataljona izveide
6. Tukuma latviešu strēlnieku bataljonu kā papildus bataljonu brīvprātīgajiem Rīgas aizstāvjiem sāka veidot 1915. gada novembrī, bet pabeidza 1916. gada 7. februārī. To formēja no jau agrāk citās Krievijas karaspēka daļās iesauktajiem latviešiem. 6. Tukuma LSB pamatu veidoja 1915. gada sākumā izveidotie Daugavgrīvas apvienotie bataljoni, kas bija jau cīnījušies Lietuvā un piedalījušies Jelgavas aizstāvēšanā 1915. gada 2.-3. maijā. Bataljona karogā bija attēlota uzlecoša saule ozola vainagā ar zobenu pār to un devīze: "Dievs, svētī Latviju". Sākotnēji katrā bataljonā bija četras rotas un piecas komandas - izlūku, ložmetēju, jātnieku-spridzinātāju, sakaru un saimniecības. Bataljona personālsastāvs - 26 virsnieki, 7 ārsti un ierēdņi, 1246 instruktori un kareivji. Tajā bija arī 164 zirgi, 4 ložmetēji un 47 rati. Katrā bataljonā izveidojās savs kara orķestris. Ķekavas kauju laikā 1916. gada vasarā bataljonā izveidoja papildus divas rotas.
Pulka izveide
Gatavojoties Ziemassvētku kaujām, 1916. gada 3. novembrī bataljonu pārveidoja par pulku un iekļāva 2. Latviešu strēlnieku brigādē. Pulkā bija astoņas rotas un astoņas komandas - ložmetēju, sapieru, jātnieku izlūku, kājnieku izlūku, sakaru, policijas, ieroču lasīšanas un tranšeju lielgabalu. Personālsastāvs - 50 virsnieki, 7 ārsti un ierēdņi, 1497 instruktori un kareivji, 8 savvaļnieki. Tajā bija arī 290 zirgi un 104 rati.
Piedalīšanās kaujās Krievijā un Somijā
1917. gada 6. decembrī 6. Tukuma latviešu strēlnieku pulks pēc Ļeņina valdības aicinājuma ieradās Petrogradā un tam kopā ar Baltijas flotes jūrniekiem tika uzdota Padomju Krievijas valdības apsardze Smoļnijā. 1918. gada janvarī un februārī pulka karavīri piedalījās Somijas pilsoņu kara kaujās sarkano pusē. Tukuma pulks apsargāja arī Padomju Krievijas valdības vilcienu, kad tā no Petrogradas 1918. gada 10.–11. martā pārcēlās uz Maskavu un turpināja tās apsardzi arī Maskavas kremlī. Pēc Brestļitovskas miera līguma nosacījumiem 1918. gada 6. aprīlī Krievijas Padomju valdība izdeva rīkojumu par Latviešu strēlnieku pulku demobilizāciju un Latviešu strēlnieku divīzijas izveidi Sarkanās armijas sastāvā.
Kaujas pie Ķekavas 1916. gadā
1. jūlija kaujā Ķekavas frontē: 5 ievainoti. 3. jūlija kaujā Ķekavas frontē: 3 krituši, 9 ievainoti. 16./22. jūlija kaujās Ķekavas frontē: 109 kritušie, 669 ievainoti, 84 pazuduši.
Ziemassvētku kaujas 1917. gadā
5./7. janvāra kaujā Tīreļpurvā: 79 krituši, 385 ievainoti, 102 pazuduši. 25. janvāra kaujā Lielupes labajā krastā: 56 krituši, 104 ievainoti, 73 pazuduši.
Mazās Juglas kaujas 1917. gadā
1./3. septembra kaujās pie Mazās Juglas upes kopējie zaudējumi 610 karavīri. 12. septembra kaujā pie „Pelnēm” Nītaures tuvumā: 32 krituši, 80 ievainoti, kaujā pie Limbažu muižas bez zaudējumiem.
Grosbergs
Grosbergs (de, no Gross — 'liels' un Berg — 'kalns'; sieviešu dzimtē Grosberga) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Jaunzēlandes basketbola izlase
Jaunzēlandes basketbola izlase ir nacionālā basketbola komanda, kas pārstāv Jaunzēlandi starptautiskās basketbola sacensībās, tādās kā Okeānijas čempionāts, Pasaules čempionāts, Olimpiskās spēles. Kopš 2017. gada izlase piedalās Āzijas čempionātā, kur labākais sasniegums ir bronzas medaļa 2022. gadā. Pašlaik (2022. gada novembris) Jaunzēlandes izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 26. vietu.
Psihoze
Psihoze ir vispārīgs psihiatrijas apzīmējums garīgā stāvokļa veidam, kuru bieži saista ar realitātes sajūtas pazušanu. Latvijas medicīnas portālā psihoze ir definēta šādi: "Psihoze ir psihisks traucējums, kas var izpausties ar dažādiem simptomiem. Visbiežāk psihoze izpaužas ar aptumšotu apziņu, neadekvātu reālās pasaules uztveri, ar dažādām normālai psihikai neraksturīgām parādībām (murgi, halucinācijas u.c.), uzvedības traucējumiem, kas ievērojami atšķiras no ierastās šī cilvēka uzvedības."