cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Starptautiskā dambrete
Notācija jeb gājienu pieraksts
Starptautiskajā dambretē ir pieņemts visus spēlē izmantotos (t.i., tikai melnos) lauciņus sanumurēt ar skaitļiem no 1 līdz 50, turklāt numerācija sākas no melno kauliņu puses jeb – grafiskā attēlojumā – no galdiņa augšējā kreisā stūra. Lai pierakstītu gājienu, norāda abus lauciņus, no kura uz kuru veikts gājiens, starp skaitļiem liekot domuzīmi (piemēram, 31–26). Kauliņu sišanas gadījumā starp abiem skaitļiem liek kolu (piemēram, 31:22). Sarežģītākos gadījumos, kad sišana no viena lauciņa līdz otram iespējama vairākos variantos, norāda arī starpstāvokļus (piemēram, 31:22:33:24).
4. trolejbusu maršruts (Rīga)
4. trolejbusu maršruts Rīgā var būt:
Vjeiriņa
Adelinu Andrē Vjeira de Freitašs (pt, dzimis ), pazīstams kā Vjeiriņa (Vieirinha), ir Portugāles futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Vjeiriņa pārstāv Grieķijas Superlīgas komandu PAOK.
Savu karjeru sācis Portugāles komandā FC Porto, bet savu lielāko karjeras daļu pavadījis Grieķijas komandā PAOK un Vācijas komandā Wolfsburg.
Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2016. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Porto
Wolfsburg
PAOK
Portugāle
Širo Tešima
Širo Tešima (ja; dzimis, miris ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||2
XXI Vispārējie latviešu Dziesmu un XI Deju svētki
Divdesmit pirmie Vispārējie latviešu Dziesmu svētki un Vienpadsmitie latviešu Deju svētki notika no 1993. gada 27. jūnija līdz 4. jūlijam. Kopkora koncerti notika Rīgas Mežaparka Lielajā estrādē, bet „Daugavas” stadionā notika Deju svētki. Pirmo reizi dziesmu svētkos tik plaši uzstājās tautas mūzikas ansambļi.
Dalībnieki
Virsdiriģenti bija Ivars Bērziņš, Terezija Broka, Ausma Derkēvica, Jānis Dūmiņš, Jānis Ērenštreits, Viesturs Gailis, Eduards Grāvītis, Sigvards Kļava, Juris Kļaviņš, Gido Kokars, Imants Kokars, Pauls Kvelde, Jēkabs Ozoliņš, Edgars Račevskis, Romāns Vanags un Jānis Zirnis. Ārzemju diriģenti Ernests Brusubārdis III, Astra Kronīte, Vizma Maksiņa, Lilija Zobens. Goda virsdiriģenti Haralds Mednis, Leonīds Vīgners, Roberts Zuika.
Deju virsvadītāji: Marga Apsīte, Taisa Aruma, Aija Baumane, Andris Ezeriņš, Jānis Ērglis, Aleksandrs Lembergs, Ilze Mažāne, Uldis Ozols, Vilis Ozols, Ingrīda Saulīte, Harijs Sūna, Uldis Šteins, Osvalds Štrauss, Uldis Žagata.
Norise
Kopkoris uzstājās divos koncertos. Kopkorī dziedāja gan Latvijas, gan ārzemju latvieši. Pirmo reizi latviešu dziesmu svētku vēsturē skolas koris - Rīgas 1. vidusskolas koris "Kamēr..." iekļuva Dziesmu svētku finālā un dziesmu karos ieguva otro vietu.
Miusa
Miusa (uk, ru) ir 258 kilometrus gara upe, kas ietek Azovas jūras Miusas limānā, Ukrainas un Krievijas teritorijā.
Iztece no Doņecas skrausta nogāzēm. Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Krinka. Ietek Azovas jūrā caur limānu. Otrā pasaules kara laikā pie upes notika sīvas kaujas, jo vācu armija šeit bija izveidojusi nocietinājumu līniju Mius-Stellung.
Sillamē "Kalev"
Sillamē futbola klubs "Kalev" (et) ir profesionāls futbola klubs no Sillamē, Igaunijas. Klubs spēlē Igaunijas Meistarlīgā. 2016. gada sezonā klubs palika 5. vietā.
2016. gadā klubā spēlēja Latvijas izlases aizsargs Aleksandrs Solovjovs, viņš 19 spēlēs guva vienus vārtus.
Tanku dūre
Tanku dūre (de) bija Otrā pasaules kara reaktīvā prettanku šautene, kas 1943. gada augustā nokļuva Vērmahta bruņojumā. Priekšpusē ievietotā kaujas galviņa svēra 3,3 kg un saturēja aptuveni 1,6 kg sprāgstvielas, kas varēja caursist līdz 20 cm biezas tanku bruņas.
Vēsture
Panzerfaust izstrādāja militārā rūpnīca HASAG (Hugo Schneider AG), balstoties uz 1939. gadā patentēto Franca Rūdolfa Tomaneka reaktīvo lādiņu. 1942. gadā sāka izgatavot magnētiskos lādiņus, ko vajadzēja piestiprināt pretinieka tanku bruņām, bet vēlāk izgatavoja no attāluma šaujamu bezatsitiena prettanku granātu, ko sāka dēvēt par "tanku dūri". Otrā pasaules kara laikā Vērmahts izmantoja trīs versijas: no 1943. gada augusta Panzerfaust 30 šaušanai 30 metru attālumā, vēlāk sekoja Panzerfaust 60 un Panzerfaust 100. Kopumā saražoja 6,7 miljonus šo ieroču.
Kara beigās arī Sarkanās armijas bruņojumā nokļuva eksperimetāli "Tanku dūrei" līdzīgi reaktīvie granātmetēji РПГ (ru), tomēr to uzlabotā sērijveida modeļa РПГ-2 ražošana sākās tikai 1949. gadā.
Joku diena
Joku diena tiek svinēta dažādās valstīs. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama Džefrija Čosera grāmatā The Canterbury Tales. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.
Granātmetējs
Granātmetējs vai granātu izlādētājs ir šaujamierocis, kas šauj granātas ar lielāku precizitāti, augstāku ātrumu un lielākos attālumos, nekā karavīrs varētu aizmest ar roku.
Granātmetēji var vai nu būt kā patstāvīgi ieroči (vienšāviena vai vairākšāviņu) vai kā papildinājums, kas montēts zem šautenes stobra. Lielākus granātmetējus var uzstādīt arī uz transportlīdzekļiem.
Apraksts
Lielākā daļa granātmetēju ir cilvēka pārnēsājami, no pleca šaujami ieroči izsniegti vienību līmenī, kaut arī lielākus reizēm uzstāda uz bruņumašīnām. Visbiežāk mūsdienu militārpersonas izmanto 40 mm fragmentējošās granātas, kas ir efektīvas pret daudziem mērķiem, tostarp kājniekiem un viegli bruņotiem transportlīdzekļiem. Granātmetēju izmantošanas loks ir liels, tostarp tie var šaut arī dūmu granātas, gaismekļus un pat video kameru, kas parāda kauju no putna lidojuma skata.
Smagākus granātmetējus, tādus kā automātiskos granātmetējus parasti uzstāda uz transportlīdzekļiem vai nocietinātās pozīcijās. Tie parasti līdzinās ložmetējiem, kas paredzēti, lai ātri šautu granātas, lai apspiestu ienaidnieku darbību konkrētajā teritorijā.
XXII Vispārējie latviešu Dziesmu un XII Deju svētki
Divdesmit otrie Vispārējie latviešu Dziesmu svētki un Divpadsmitie latviešu Deju svētki notika no 1998. gada 29. jūnija līdz 5. jūlijam. Kopkora koncerti notika Rīgas Mežaparka Lielajā estrādē, bet „Daugavas” stadionā un Sporta manēžā notika Deju svētki. Pirmo reizi dziesmu svētkos tik plaši uzstājās tautas mūzikas ansambļi.
Dalībnieki
Kopkorī bija 13 402 dziedātāji, bet deju svētku koncertos piedalījās 10 659 dejotāji. Svētkos piedalījās arī apvienotais pūtēju orķestris (1169 muzikanti), apvienotais simfoniskais orķestris (300 mūziķi), folkloras kopas (813 dalībnieki), tautas mūzikas ansambļi (118 dalībnieki). Kopā svētkos piedalījās 28 864 dalībnieki.
Virsdiriģenti bija Terezija Broka, Ausma Derkēvica, Jānis Dūmiņš, Jānis Ērenštreits, Eduards Grāvītis, Sigvards Kļava, Juris Kļaviņš, Gido Kokars, Imants Kokars, Pauls Kvelde, Jēkabs Ozoliņš, Arvīds Platpers, Edgars Račevskis, Māris Sirmais, Romāns Vanags un Jānis Zirnis. Ārzemju diriģenti Vizma Maksiņa, Lilija Zobens. Goda virsdiriģenti Haralds Mednis, Leonīds Vīgners, Roberts Zuika.
Deju virsvadītāji: Aija Baumane, Elmārs Beļinskis, Vilnis Birnbaums, Jānis Butkevičs, Agris Daņiļevičs, Ilmārs Dreļs, Andris Ezeriņš, Ojārs Grasis, Rolands Juraševskis, Imants Magone, Ilze Mažāne, Zanda Mūrniece, Vilis Ozols, Jānis Purviņš, Ingrīda Saulīte, Gunta Skuja, Osvalds Štrauss. Goda virsvadītāji: Alfrēds Spura, Harijs Sūna, Uldis Žagata.
Norise
Kopkoris uzstājās divos koncertos. Kopkorī dziedāja gan Latvijas, gan ārzemju latviešu kori. Koru pārbaudījums bija Pētera Vaska madrigāls "Ar laiku puķes vīst".
Koncepcija
"Mēs esam līksma nācija. Gaismas ideja - gaismas ritenim griežoties augšām ceļas Gaismas pils."
Erudīcija
Erudīcija (angļu: erudition; latīņu: eruditio) ir cilvēka spēja uzrādīt mācīšanās rezultātā iegūtas apjomīgas zināšanas dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama atmiņa, iekšējā motivācija zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī metodiska informācijas apkopošana.
Augšējā ontoloģija (informācijas zinātne)
Augšējā ontoloģija (arī: augstākā līmeņa, virslīmeņa, fundamentālā, pamata vai bāzes ontoloģija) ir informācijas zinātņu ontoloģijas sistēma, kas sastāv no vispārīgiem pamata terminiem ar kopīgu nozīmi dažādās jomās (piemēram: "objekts", "īpašība", "attiecības", "process", "funkcija").
Peano aksiomas
Vēsture
1881. gadā Čārlzs Sanderss Pīrss piedāvāja savu aksiomatizācijas veidu naturālajiem skaitļiem, savukārt 1888. gadā Rihards Dēdekinds piedāvāja citu aksiomatizāciju savā darbā "Kas ir skaitļi un kādiem tiem jābūt?" (vācu: Was sind und wassollen die Zahlen?), un 1889. gadā Džuzepe Peano pirmoreiz publicēja tās pārveidotu variantu savā darbā "Aritmētikas principi, izklāstīti pēc jaunas metodes" (latīņu: Arithmetices principia, nova methodo exposita) .
Formulējums
Aksiomu formulējums sastāv no deviņām aksiomām: četras no tām apraksta vienādības relācijas īpašības un pārējās piecas apraksta pašu aritmētiku. To aprakstā izmantoti matemātiskās loģikas un kopu teorijas apzīmējumi, kas tajā laikā vēl nebija izstrādāti un iegājušies; vairāki no mūsdienu matemātiskās loģikas simboliem nāk tieši no Peano izmantotajiem apzīmējumiem savos darbos, piemēram, piederība kopai "∈" no Peano izmantotā simbola "ε". Peano aksiomas ir minimāla aksiomu kopa, kas definē naturālo skaitļu \natnums artimētiskās īpašības, izmantojot simbolu 0 un pēcteča funkciju S(n).
Oriģinālajā Peano formulējumā izmantots simbols "1", bet tam šajā kontekstā nav nozīmes - tas ir tikai apzīmējums "pirmajam" naturālajam skaitlim.
Nākamās četras apraksta matemātisko vienādību. Šīs nereti tiek izlaistas no Peano aksiomu formulējuma, tomēr simbols "=" ir tikai simbols, tādēļ ir svarīgi definēt, kādas ir tā īpašības:
("vienādība ir refleksīva") ("vienādība ir simetriska") ("vienādība ir tranzitīva") ("naturālo skaitļu kopa ir slēgta zem vienādības")
Un tālākās aksiomas apraksta naturālo skaitļu aritmētiku, ieviešot pēcteča funkciju:
Piemēram, pēc šīm pēdējām 3 aksiomām iespējams definēt skaitli 1 kā S(0) un skaitli 2 kā. Tomēr šīs aksiomas negarantē, ka šādi tiks radīti tieši visi naturālie skaitļi, jo nav teikts, ka ikvienam naturālam skaitlim ir obligāti jāseko kādam citam. Piemēram, ir iespējama kopa, kur , kas apmierina līdzšinējās aksiomas, bet acīmredzot nav vēlamā naturālo skaitļu kopa. Tādēļ tiek pievienota pēdējā indukcijas aksioma:
("ja K ir kopa, kas satur skaitli 0 un ikvienu n un tā pēcteci S(n), tad kopa K ir naturālo skaitļu kopa)
Pēc šīs pēdējās aksiomas pievienošanas, visas aksiomas kopā garantē, ka pēc tām var izveidot vienu vienīgu naturālo skaitļu kopu \natnums, kas ir minimālā visus nosacījumus apmierinošā kopa. Piedevām šajā formulējumā nav svarīgi, kā tieši strādā pēcteča funkcija S(n) vai kas īsti ir radušies naturālie skaitļi pēc būtības - galvenais ir tas, ka pēc šīm sakarībām iegūtā kopa pēc dabas ir identa naturālo skaitļu kopai un to aritmētikai.
Izejot no \natnums kopas un tās īpašībām, iespējams tālāk definēt veselo skaitļu kopu \mathbb{Z}, racionālo skaitļu kopu \mathbb{Q}, reālo skaitļu kopu \mathbb{R} utt.
Aksiomātiskā aritmētika
Šīs aksiomas un tajās izmantotā pēcteča funkcija ļauj ne vien precīzi definēt naturālo skaitļu kā kopas īpašības, bet arī tradicionālo aritmētisko darbību (+,\times) īpašības, kuras var veikt šajā naturālo skaitļu kopā.
Saskaitīšana
Izmantojot tikai Peano aksiomas, definēsim saskaitīšanas darbību. Izmantosim to, ka un, lai vispirms aprakstītu, ko nozīmē pieskaitīt 0:
a+0=a
Divu naturālo skaitļu summa var tikt definēta pēc:
Izejot no šī, piemēram apskatām 1+1. Ievērojot, ka 1=S(0):
.
Šādi iteratīvā ceļā var iegūt visus saskaitīšanas operācijas rezultātus naturālajos skaitļos.
Reizināšana
Līdzīgi var definēt reizināšanas darbības īpašības. Vispirms definē reizināšanu ar 0:
Divu naturālo skaitļu reizinājumu var definēt pēc:
Pēc šī varam apskatīt patvaļīga skaitļa reizināšanu ar 1: a \times1. Izmantojot, ka 1=S(0):
.
Šādi, tāpat kā saskaitīšanas gadījumā, var aprakstīt visus iespējamos rezinājumus starp diviem naturāliem skaitļiem.
Sakārtojums
Naturālo skaitļu sakārtojums definējams pēc:
Un, turpinot:
Struktūra veido komutatīvu, sakārtotu algebrisko pusgredzenu.
Peano aritmētikas aksiomas
Šīs sešas aksiomas ir pietiekamas, lai spētu aprakstīt saskaitīšanu un reizināšanu naturālo skaitļu kopā:
Pastāv arī alternatīvi Peano aritmētikas aksiomatizācijas veidi.
Kopu konstrukcija
Naturālos skaitļus iespējams konstruēt, izmantojot tikai kopu teorijas aksiomas. Šādā veidā aprakstot naturālos skaitļus kā kopas, Peano aksiomas pārtop par teorēmām, kuras iespējams pierādīt, izejot tikai no kopu teorijas aksiomām. Pastāv vairāki konstrukcijas tipi, izejot no Cermelo-Frenkela (ZFC) aksiomām. Populārākā ir Džona fon Neimana konstrukcija, kur pēcteča operāciju definē :
Un definē 0 kā tukšo kopu:
0=\emptyset
utt.
Definē pēcteču kopu, kas satur tukšo kopu un visus tās pēctečus:
Šī pēcteču kopa ir vienāda ar naturālo skaitļu kopu \natnums. Atkal, visas ierastās aritmētiskās īpašības izriet dabiski no šīs konstrukcijas radītās struktūras un tās dabas.
Peano aksiomu pierādījums
Izmantojot šo formulējumu, kas balstās uz vēl fundamentālākajām kopu teorijas (ZFC) aksiomām, iespējams Peano aksiomas pierādīt kā teorēmas.
Daži piemēri :
Intelekts (filozofija)
Filozofijā intelekts (la) ir spēja izzināt un atspoguļot priekšmetu, norišu un parādību īpašības un savstarpējās attiecības, kā arī, izmantojot izziņas rezultātus, veikt secinājumus, pieņemt lēmumus un risināt problēmas. Īpašību, ko raksturo attīstītas intelektuālās spējas un to rezultātā iegūta atziņu bagātība, sauc par inteliģenci (latīņu: intelligentia; nejaukt ar vēlāko 19. gadsimtā pievienoto nozīmi attiecībā uz sabiedrības slāni, no poļu: intelligencja).
Peano aksiomas
Peano aksiomu pierādījums
("0 ir naturāls skaitlis") \natnums ir pēcteču kopa un pēcteču kopas satur, tātad. ("naturāla skaitļa n pēctecis ir naturāls skaitlis") \natnums ir pēcteču kopa un tā satur visus pēctečus S(n). ("0 nav neviena naturāla skaitļa pēctecis") nesatur nevienu elementu, bet pēc definīcijas satur vismaz vienu elementu. \mathbb{N} kopa ir unikāla. Pieņemam, ka tā nav. Tātad pastāv kāda cita pēcteču kopa . Tā kā \mathbb{N} ir pēcteču kopa, tad . Bet \mathbb{N} ir pēcteču kopa, kas iekļauta ikvienā citā pēcteču kopā, tādēļ . Tas iespējams, ja šīs kopas satur vienus un tos pašus elementus un, pēc ekstensijas aksiomas, ir vienādas, t.i.,  un pastāv tikai viena naturālo skaitļu kopa.
Intelekts (filozofija)
Intelektam semantiski tuvs ir arī jēdziens "prāts". 4. gadsimtā p.m.ē., sengrieķu filozofs Aristotelis, domājot par intelekta būtību, to apzīmēja ar vārdu "nous" (grc — 'prāts'). Aristotelis sprieda, ka "nous" ir domāšanas process, kas sastāv no divām daļām — pasīvās un aktīvās daļas. Viņs uzskatīja, ka ar aktīvo "nous" domātājs izmaina domas sākotnējo, pasīvo "nous" potenciālu, to identificējot ar uztveramo subjektu. Tādā veidā, Aristoteļa skatījumā, intelekts ir cieši saistīts arī ar uztveri.
Peano aksiomas
Konsistence
Peano aksiomu konsistence bija jautājums, kas radās uzreiz pēc to pirmās publicēšanas. Matemātiķi kā Bērtrands Rasels bija pārliecināti, ka šī aksiomatizācija ir skaidra definīcija naturālajiem skaitļiem, bet citi norādīja uz to, ka šīm aksiomām nav konsistences pierādījums. Dāvids Hilberts iekļāva jautājumu "Vai Peano aksiomu konsistenci ir iespējams pierādīt ar galīgām metodēm?" savās 23 matemātiskajās problēmās. Īsi pēc tam Kurts Gēdels publicēja savu nepabeigtības teorēmu.
Tomēr, lai arī šī teorēma šķietami norāda uz to, ka Peano aksiomas nav pierādāmas ar galīgām metodēm, nav līdz galam skaidrs, ko nozīmē galīgas metodes. Pastāv vairāki Peano aksiomu pierādījumi, jauni arvien turpina parādīties. Tie mēdz izmantot ekstendētas metodes, piemēram, transfinītu indukciju, kur it kā transfinītos objektus (tālāk par bezgalību), ko izmanto pierādījumā, iespējams definēt caur galīgu aprakstu un objektiem. Tāds, piemēram, ir 1936. gadā publicētais Gerharda Gencena Peano aksiomu pierādījums. Šis pierādījums ir matemātiski valids un precīzs.
Peano aksiomu konsistenci neuzskata vairs par atvērtu problēmu ierastajā matemātiskajā izpratnē. Lai arī vairākums matemātiķu mūsdienās ir pārliecināti par šo aksiomu konsistenci, sastopami ir arī skeptiski matemātiķi, kas šīs aksiomas atmet. Tomēr paliek jautājums, vai mēs uzticamies loģiskajai spriešanai un simbolu manipulācijām pašā fundamentā. Šādu jautājumu ir praktiski neiespējami atbildēt, jo vienmēr jābūt izejas punktam, kuru jāpieņem bez pierādījuma.
Jāmin arī, ka, ja Peano aksiomas patiešām ir konsistentas, tad tām neizbēgami jābūt nepabeigtām, citiem vārdiem, jāpastāv apgalvojumiem par naturāliem skaitļiem, kurus ar Peano aksiomām nav iespējams pierādīt.
Pehja-Sakalas pagasts
Pehja-Sakalas pagasts (et) ir viena no 4 Igaunijas Viljandi apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Pašvaldībā ietilpst 2 pilsētas (Sūre-Jāni, Vehma), 2 lielciemi (Kepu, Olustvere) un 70 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Sūre-Jāni, Keo un Kepu pagastus, kā arī Vehmas pilsētu. Robežojas ar Jervas apriņķa Tiri pagastu ziemeļos, Jervas apriņķa Jervas pagastu ziemeļaustrumos, Jegevas apriņķa Peltsamā pagastu austrumos, Viljandi pagastu dienvidaustrumos, Mulgi pagastu dienvidos, Pērnavas apriņķa Sārdes pagastu dienvidrietumos, Pērnavas pilsētas pašvaldību rietumos, kā arī Pērnavas apriņķa Tori pagastu un Pehja-Pernumā pagastu ziemeļrietumos.
Jekaterinburgas "Ural"
Jekaterinburgas "Ural" ir Krievijas futbola klubs, kas atrodas Jekaterinburgā. Sākot ar 2017.—2018. gada sezonu, klubs spēlē Krievijas futbola Premjerlīgā.
Hideo Šinodžima
Hideo Šinodžima (ja; dzimis, miris ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||1
Tiroles cepure
Tiroles cepure (de, it), saukta arī par Bavārijas vai Alpu cepuri, ir galvassega, kuras izcelsme ir Alpu Tirolē un kuru nēsā daļā Austrijas, Vācijas, Itālijas un Šveices teritorijā.
Tipiska Tiroles cepure tika izgatavota no zaļa filca ar malām apmēram plaukstas platumā, šāda stila cepures bija īpaši izplatītas Cilertālē.
Tiroles cepures tiek izgatavotas dažādās formās. Bieži vien cepures rotā krāsaina savīta aukla, ziedu ķekars, spalvas vai pušķis, kas tradicionāli izgatavots no ģemzes bārdas. Tiroles cepure kļuva slavena, pateicoties Edvardam VIII, kurš pēc atteikšanās no troņa bieži uzturējās Austrijas Štīrijā un mēdza valkāt Tiroles stila cepuri.
Vēlāk Tiroles cepure kļuva par Tiroles kultūras daļu un tūrisma simbolu, ko ietekmēja arī tautas mūzikas grupas, kas valkāja vietējos tērpus. Mūziķis Billijs Mo 1962. gadā uzrakstīja dziesmu “Es gribētu nopirkt Tiroles cepuri”, kas pastiprināja saikni starp cepuri un tradicionālo Alpu tautas mūziku. 1965. gadā parādījās muzikāla komēdija ar tādu pašu nosaukumu.
Pieļauj, ka Tiroles cepure iedvesmojusi Homburgas cepures rašanos.
The Gray Man
The Gray Man ir 2022. gada ASV asa sižeta trillera filma. Filmas režisori ir Entonijs un Džo Russo, Džo Russo kopā ar Kristoferu Markusu un Stīvenu Makfīliju ir scenārija autori. Filma veidota pēc Marka Grīnija 2009. gada tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Lomas filmā atveido Raiens Goslings, Kriss Evanss, Ana de Armasa, Džesika Henvika, Rege-Žans Peidžs, Vāgners Moura, Džūlija Batersa, Dhanušs, Elfri Vudārda un Billijs Bobs Torntons. Filmu veidoja brāļu Russo producentu kompānija AGBO, un tā paredzēta kā sākums filmu sērijai, kas veidota pēc Grīnija The Gray Man romānu sērijas.
Par Grīnija romāna adaptāciju sākotnēji paziņoja 2011. gadā, ar Džeimsu Greju režisora krēslā un Bredu Pitu, vēlāk Šarlīzi Teronu galvenajās lomās, tomēr no sākotnējās ieceres nekas netika īstenots. Filmas ražošanas attīstība iestrēga līdz 2020. gada jūlijam, kad par režisoriem nolīga brāļus Russo, kā arī Goslingu un Evansu apstiprināja galvenajām lomām. Filmēšana sākās 2021. gada martā Losandželosā un noslēdzās tā paša gada jūlijā Prāgā. Ar 200 miljonu ASV dolāru lielu ražošanas budžetu šī ir dārgākā Netflix veidotā filma.
Filmas The Gray Man pirmizrāde notika un to demonstrēja ierobežotā seansu daudzumā, bet no 22. jūlijā filma pieejama straumēšanas servisā Netflix. Tā saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavē aktieru atlasi, savukārt kritizēja klišejisko scenāriju.
2020.—2021. gada Rīgas "Dinamo" sezona
2020.—2021. gada Rīgas "Dinamo" sezona bija komandas trīspadsmitā sezona Kontinentālajā hokeja līgā (KHL). Komandas galvenais treneris bija Pēteris Skudra.
komandā 5 hokejistiem tika konstatēts COVID-19, saslimšana konstatēta arī citās komandās, kā rezultātā tika pārcelta 22. septembrī gaidāmā mājas spēle ar Ņižņijnovgorodas "Torpedo".
Septembra beigās un oktrobra sākumā komanda atradās karantīnā un neaizvadīja mačus ar jauniešu komandas spēlētājiem. Par to tika piespriesti 2 tehniskie zaudējumi — 26. septembra spēlē pret Maskavas "Dinamo" un 29. septembra spēlē pret Maskavas CSKA.
Pašreizējais sastāvs
''Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 3. septembrī.''
Sastāva izmaiņas
Sastāva izmaiņas kopš sezonas sākuma.
Oleksandrs Abramenko
Oleksandrs Abramenko (uk; dzimis Harkivas apgabalā, Ukrainā) ir ukraiņu frīstailists, kas specializējies akrobātikas disciplīnā. Viņš ir 2018. gada Phjončhanas olimpisko spēļu čempions un 2022. gada Pekinas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs. Izcīnījis sudraba medaļu arī 2019. gada Pasaules čempionātā.
O. Abramenko ir viens no vadošajiem akrobātikas disciplīnas frīstaila sportistiem pasaulē jau kopš 2012. gada, kad pirmo reizi ieguva medaļu kādā no Pasaules kausa posmiem (šis posms notika Baltkrievijā, Minskā). 2015.–2016. gada sezonā viņš uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā akrobātikas disciplīnā. Šajā sezonā uzvarēja arī savā pirmajā Pasaules kausa posmā (arī Minskā), kļūstot par pirmo Ukrainas sportistu, kam to izdevies sasniegt. Piedalījies piecās olimpiskajās spēlēs, 2018. gadā Phjončhanā negaidīti kļūstot par čempionu, bet 2022. gadā Pekinā izcīnot sudraba medaļu aiz Ķīnas sportista Cji Guanpu.
Inteliģence
Sociālajās zinātnēs inteliģence (angļu: intellegentsia, intelligencia; poļu: inteligencja, krievu: интеллиге́нция) ir sabiedrības slānis jeb sociālā šķira, kas sastāv no izglītotiem cilvēkiem, kuri veido, vada un kritizē savas valsts politiku un kultūru. Šo sabiedrības slāni parasti veido intelektuāla jeb garīga darba darītāji, piemēram, zinātnieki, akadēmiķi, skolotāji, žurnālisti un literārie rakstnieki. Inteliģences locekļus nereti dēvē arī par intelektuāļiem.
Etimoloģija
Vārda saknes izcelsme atrodama seno filozofu darbos, kur ar latīņu lietvārdu "intelligentia" apzīmēja sapratni un zināšanas (priekšizcelsme no latīņu darbības vārda "intelligere" - spēja saprast, uzzināt un atšķirt). Vārdu "intelligentia" izmantoja jau 1. gadsimtā p.m.ē. Senās Romas filozofs Cicerons, kura darbos inteliģence ir aprakstīta kā "tas, ar ko redz cauri tam, kas ir". 15. gadsimtā šo vārdu jau lietoja nedaudz citādā izpratnē, ar to apzīmējot augstākā līmeņa izpratni, gudrību.
Vēsture
Vēlāk šo jēdzienu plaši izmantoja arī Krievijā. Balstoties uz krievu rakstnieka Pjotra Boborikina paša teikto 1906. gadā, tieši viņš Krievijā ieviesa šo vārdu, aizņemoties to no vācu kultūras. Boborikins apgalvoja, ka pirmo reizi to publicējoi kādā savā 1866. gada darbā. Krievu valodā jēdzieni "inteliģence" un "inteliģentums" no intelektuālisma tiek nodalīti krasāk nekā Rietumeiropas valodās, kas padomju periodā daļēji ietekmējis arī latviešu valodas izpratni. Krieviski inteliģentuma izpratne ietver pastiprināta delikātuma jēdzienu.
Progress MS-06
Progress MS-06 (Прогресс МС-06; SKS apzīmējums ISS-67P) bija Krievijas automātisks Progress-MS sērijas kravas kosmosa kuģis. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2017. gada jūnijā. Dabību beidza 2017. gada decembrī.
Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela, skābeklis un gaiss , ūdens. Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces. Ar Progress MS-06 uz staciju nogādāti nanopavadoņi Tanjuša-JuZGU-1, Tanjuša-JuZGU-1, Sfera-53 2 un TNS-O № 2, ko brīvā lidojumā palaida augustā iziešanas kosmosā laikā.
Lidojuma gaita
Progress MS-06 tika palaists 09:20:13 UTC ar nesējraķeti Sojuz-2.1a no Baikonuras kosmodroma.
Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 16. jūnijā 11:37 UTC pie Zvezda moduļa.
01:03:30 UTC Progress MS-06 atvienojās no SKS. 04:10:33 UTC tika ieslēgti dzinējs bremzēšanas manevram, kas ilga 3 minūtes 32 sekundes. Kravas kuģis iegāja Zemes atmosfērā 04:43. Nesadegušās daļas aptuveni 04:52 UTC iekrita Klusajā okeānā.
Rekonkista
Rekonkista (Reconquista — 'atkarošana') bija gandrīz 800 gadus (539 gadi Portugālē) ilgs periods viduslaikos, kad vairākām kristiešu karalistēm izdevās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās teritorijās Pireneju pussalā. To uzsāka pirmais Astūrijas karalis Pelaijo līdz ar uzvaru Kovadongas kaujā 722. gadā un pamazām Rekonkista izplatījās visā pussalā. Tā noslēdzās 1492. gadā, vairāk nekā 700 gadus pēc sākuma, kad tika uzvarēta pēdējā musulmaņu valsts Granadas Emirāts Pireneju pussalas dienvidu daļā. Pēc šīs uzvaras visu Pireneju pussalu pārvaldīja tikai kristieši.
Kā senā dziesmā
"Kā senā dziesmā" ir Raimonda Paula dziesma ar Jāņa Petera vārdiem.
Dziesma sacerēta 1986. gadā pirmajam Jauno izpildītāju konkursam "Jūrmala", kurā ar šīs dziesmas izpildījumu uzvarēja Latvijas radio grupas „Remix” solists Rodrigo Fomins.
2018. gadā "Kā senā dziesmā" ieguva 41. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.
Plymouth Argyle F.C.
Klubs tika dibināts 1886. gadā kā vienkārši Argyle. Kluba logotipā ir attēlots Mayflower kuģis, kas 1620. gadā no Plimutas devās ceļā uz ASV. Plymouth Argyle ir vistālāk uz dienvidiem un rietumiem esošais profesionālais Anglijas futbola klubs, kā arī vienīgais ar nosaukumu Argyle. Klubs nekad nav spēlējis Anglijas augstākajā futbola līgā.
Jūrmalas Aspazijas pamatskola
Vēsture
1946. gadā nodibināja Rīgas pilsētas 13. pamatskolu Vienības prospektā 28 un 32. Pēc Jūrmalas pilsētas izveidošanas 1959. gadā to pārdēvēja par '''Jūrmalas 13. septiņgadīgo skolu'''. 1962. gadā to apvienoja ar Jūrmalas 72. septiņgadīgo skolu un izveidoja '''Jūrmalas 6. astoņgadīgo skolu''' Aizputes ielā 1a. Mācības notika latviešu un krievu valodā. 1986. gada to pārveidoja par '''Jūrmalas 6. pamatskolu, bet 1992. gadā par Lielupes vidusskolu. 2015. gadā to pārveidoja par Lielupes pamatskolu. Apvienojoties Jūrmalas pilsētas Lielupes pamatskolai un Jūrmalas Alternatīvajai skolai, 2021. gadā izveidojās Jūrmalas Aspazijas pamatskola.
Tadao Takajama
Tadao Takajama (ja; dzimis, miris ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||1
Laikmetīgās mākslas muzejs - Monsoro pils
Laikmetīgās mākslas muzejs - Monsoro pils (fr) ir laikmetīgās mākslas muzejs, kas atrodas Luāras ielejā Monsoro pilsētā Francijas rietumos, 250 kilometru attālumā no Parīzes. Muzeju 2015. gadā ir dibinājis Filips Méaillejs, un tas ir atvērts 2016. gada 8. aprīlī. Muzeja kopējā platība ir 3500 kvadrātmetri.
Kolekcijas
Tā kolekcija pārstāv pasaules lielāko mākslas darbu kolekciju, ko veidojis konceptuālais mākslas kolektīvs Art & Language.
Heteroseksualitāte
Heteroseksualitāte (el — ‘cits; pretējs; otrāds’) ir emocionāla vai seksuāla tieksme pret pretējā dzimuma pārstāvjiem. Šis termins galvenokārt tiek lietots attiecībā uz cilvēkiem, tomēr tas ir arī vērojams visiem zīdītājiem. Tā ir viena no galvenajām cilvēka seksuālās orientācijas klasifikācijām līdzās biseksualitātei un homoseksualitātei. Personas, kas neizjūt seksuālu tieksmi ne pret vienu no dzimumiem, sauc par aseksuāļiem. Heteroseksualitāte ir pasaulē visizplatītākā seksuālā orientācija, kā arī vienīgā seksuālā aktivitāte ar kuru iespējama cilvēka reprodukcija.
Viljandi pagasts
<mapframe text="Viljandi pagasts" width=300 height=300 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q15100022" }
Viljandi pagasts (et), arī Vīlandes pagasts, ir viena no 4 Igaunijas Viljandi apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Pašvaldībā ietilpst 4 lielciemi (Kolga-Jāni, Mustla, Ramsi, Vīratsi) un 126 ciemi.
Pārskats
Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Kolga-Jāni, Tarvastu un Viljandi pagastus. Robežojas ar Jegevas apriņķa Peltsamā pagastu ziemeļos, Tartu apriņķa Tartu pagastu ziemeļaustrumos, Tartu apriņķa Elvas pagastu un Vertsjerva ezeru austrumos, Valgas apriņķa Tervas pagastu dienvidos, Mulgi pagastu dienvidrietumos, kā arī Pehja-Sakalas pagastu ziemeļrietumos, bet Viljandi pilsēta ir anklāvs pagasta teritorijā.
Augstais grīslis
Augstais grīslis ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā un Āzijā. Latvijā diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās pļavās, purvos, ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.
Apraksts
Augstais grīslis ir daudzgadīgs, 40-120 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo sugai sievišķie ziedi ir ar 2 drīksnām.
Augs veido blīvu ceru, pazemes dzinumu nav. Stublājs ir trīsšķautņains un pelēkzaļš. Lapas ir 0,4-0,6 cm platas, kopumā garas, tomēr īsākas nekā stublājs. Lapas ir pelēkzaļas, bet lapu makstis ir dzeltenbrūnas. Stublāja galotnē ir 1-2 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2-4 stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Augšējo sievišķo vārpiņu galā ir arī vīrišķie ziedi. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa garāka nekā vārpiņa. Augļa pūslītis ir blāvi zaļš, 0,35-0,45 cm garš, ieapaļš, ar 5-7 dzīslām. Knābītis ir īss, gandrīz vesels. Segplēksne ir tumšbrūna, smaila, ar gaišu joslu vidū, īsāka un šaurāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnijā.
Ģībotkalns
Ģībotkalns (agrāk — Ģiboti) ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Glūdas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos 15,5 km no pagasta centra Nākotnes, 13,5 km no novada domes Jelgavā un 60 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Ģibotu pusmuižas (Gibdorn) centru.
Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem
400 metri vīriešiem bija viena no vieglatlētikas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no piecām skrejceļa disciplīnām vieglatlētikā.
400 metru sacensības notika 6. un 7. aprīlī. 6. aprīlī tika aizvadīti priekšskrējieni, bet 7. aprīlī notika fināla skrējiens. Priekšskrējienos startēja 8 sportisti no 5 valstīm. 5 sportisti bija startējuši arī 100 metru skrējienā. Priekšskrējienā sportisti tika sadalīti divās grupās un no katras divi labākie sportisti kvalificējās finālam.
Par pirmo olimpisko čempionu 400 metru distancē kļuva ASV sportists Tomass Bērks. Vēlāk viņš izcīnīja arī zelta medaļu 100 metru skrējienā. Sudraba medaļu ieguva ASV sportists Herberts Džemisons, bet bronzas medaļu Lielbritānijas sportists Čārlzs Gmelins.
Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba un bronzas medaļas.
Rekordi
Sākotnēji par olimpisko rekordu šajā distancē kļuva ASV sportista Herberta Džemisona rezultāts 1. priekšskrējienā — 56,8 sekundes. Taču fināla kārtā šo rezultātu laboja un jaunais olimpiskais rekords bija 54,2 sekundes, ko sasniedza ASV sportists Tomass Bērks. Šis rekords pastāvēja līdz nākamajām 1900. gada Parīzes vasaras olimpiskajām spēlēm. Pasaules rekords 400 metros (tajā laikā 400 jardi) piederēja Lielbritānijas sportistam Edgaram Bredinam — 48,5 sekundes.
Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
Baltvēdera erickiņš
Baltvēdera erickiņš (Luscinia phaenicuroides) ir mušķērāju dzimtas (Muscicapidae) dziedātājputnu suga, kas pieder pie čakstīšu apakšdzimtas (Saxicolinae). Sastopams Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā. Baltvēdera erickiņam ir divas pasugas. Nesenā pagātnē tika sistematizēts monotipiskā ģintī, bet kopš 2010. gadā saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem tiek klasificēts lakstīgalu ģintī.
Izplatība
Baltvēdera erickiņš mājo kalnu mērenās joslas un subtropu mežos: Butānā, Ķīnā, Indijā, Laosā, Mjanmā, Nepālā, Pakistānā, Taizemē un Vjetnamā. Atkarībā no ģeogrāfiskās vietas ligzdošanas areāls var būt dažādos augstumos, piemēram, Ķīnā virs 2100 m virs jūras līmeņa, bet Himalajos virs 3500 m. Ziemo ne augstāk par 1500 m virs jūras līmeņa.
Friča Brīvzemnieka iela (Rīga)
Friča Brīvzemnieka iela ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Kopējais ielas garums ir 650 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta un bruģa segumu. Pa Friča Brīvzemnieka ielu visā garumā iet 10. tramvaja līnija.
Baltvēdera erickiņš
Izskats
Baltvēdera erickiņš ir slaids dziedātājputns ar īsiem spārniem un garu asti, kurai ir pakāpenisks astes gals. Ķermeņa garums 18—19 cm, svars 22—25 g.
Raksturīgs dzimumu dimorfisms. Tēviņa apspalvojums tumši zils ar baltu vēderu, ugunīgi rudiem laukumiem uz astes sānu spalvām un diviem maziem, baltiem punktiem uz spārniem. Mātīte apspalvojums gaiši brūns vai olīvzaļš uz muguras, sāni un vēders rudi brūni, pazode un vēdera pats centrs balti, astes spalvas kastaņbrūnas. Pirmajā gadā tēviņš līdzīgs mātītei, tikai ir par to tumšāk brūns. Uz galvas, krūtīm, muguras un astes nedaudz zilgans tonis. Jaunajiem putniem uz muguras ir gaišs, sarkanbrūns raibumojums, pavēderē tumšs raibumojums.
Friča Brīvzemnieka iela (Rīga)
Iela nosaukta Friča Brīvzemnieka — folklorista, sabiedriska darbinieka, publicista, dzejnieka un tulkotāja, ievērojama jaunlatviešu kustības dalībnieka vārdā.
Ielas raksturojums
Friča Brīvzemnieka iela sākas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu pie Māras dīķa, Mārupītes un Arkādijas parka. Iela netālu no Torņakalna dzelzceļa stacijas šķērso divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Tukums un Rīga—Jelgava pa vienotu satiksmes pārvadu. Posmā starp O. Vācieša ielu un dzelzceļu ielas nepāra numuru pusē ir Arkādijas parks, bet pāra numuru pusē pārsvarā saimnieciska apbūve. Otrpus dzelzceļa līnijai — pārsvarā dzīvojamā apbūve, kā arī Torņakalna kapi pāra numuru pusē pirms krustojuma ar Vienības gatvi, kur iela beidzas.
Baltvēdera erickiņš
Barošanās ieradumi
Baltvēdera erickiņš barojas uz zemes biezu krūmu aizsegā vai uz krūmu apakšējiem zariem. Pārvietojas lēcieniem vai skrienot. Barojas galvenokārt ar kukaiņiem un to kāpuriem. Rudenī arī ar ogām.
Friča Brīvzemnieka iela (Rīga)
Vēsture
Friča Brīvzemnieka iela pirmo reizi Rīgas pilsētas plānos sastopama 1844. gadā ar nosaukumu Marijas Dzirnavu iela. 1921. gada Rīgas adrešu grāmatās tā minēta ar nosaukumu Sudmalu iela. Abi nosaukumi saistīti ar dzirnavām uz Mārupītes pie Māras dīķa (jau 1226. gadā šeit bija uzceltas Rīgas bīskapa dzirnavas, pēdējās dzirnavas nojauktas 1920. gados ). 1923. gadā tā ieguva nosaukumu Brīvzemnieka iela, bet 1987. gadā — Friča Brīvzemnieka iela.
Baltvēdera erickiņš
Ligzdošana
Baltvēdera erickiņi veido monogāmus pārus. Himalajos ligzdošanas sezona sākas maija beigās un beidzas augustā. Ligzda masīva, kausveida, vīta no sausas zāles, lapām un saknītēm, no iekšpuses izklāta ar smalkākiem zāļu stiebriņiem, dzīvnieku matiem un spalvām. Jo erickiņi ligzdo augstāk kalnos, jo ligzdas iekšējā kārta biezāka. To būvē pāris kopīgi. Ligzda atrodas kalnu saulainajās nogāzēs zemos krūmos, parasti līdz 0,75 m augstumam, retos gadījumos līdz 1,5 m. Var atrasties arī uz zemes zem kupliem augu ceriem vai krūmiem. Dējumā 2—3 debeszilas vai zilizaļas olas, retumis 4 olas. Inkubācijas periods ilgst 11—12 dienas, bet augstu kalnos līdz 16 dienām. Perē tikai mātīte. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido 12—16 dienu vecumā. Sezonā parasti viens perējums, bet, iespējams, zemākajos kalnu reģionos ir divi perējumi. Baltvēdera erickiņam ir visgarākā ligzdošanas sezona no visiem augstkalnos ligzdojošajiem putniem.
Friča Brīvzemnieka iela (Rīga)
Ielu savienojumi
Friča Brīvzemnieka iela ir savienota ar šādām ielām:
Baltvēdera erickiņš
Sistemātika
Baltvēdera erickiņam ir 2 pasugas:
Dānijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Dānijas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.
Dānija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 195 olimpiskās medaļas (45 zelta, 75 sudraba un 75 bronzas). Lielākā daļa medaļu, 194 medaļas, ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs un tikai viena medaļa ir izcīnīta ziemas olimpiskajās spēlēs. Dānijas sportisti medaļas ir izcīnījuši 20 vasaras un 1 ziemas olimpiskajā sporta veidā. Visvairāk medaļas, 30 medaļas, ir izcīnītas burāšanā, taču vēl vairāk kā 20 medaļas ir izcīnītas riteņbraukšanā (26 medaļas) un airēšanā (24 medaļas). Vienīgais ziemas olimpiskais sporta veids, kurā Dānija ir ieguvusi medaļas ir kērlings. Visveiksmīgākās vasaras olimpiskās spēles Dānijai līdz šim ir bijušas 1948. gada Londonas spēles, kad tā izcīnīja 20 olimpiskās medaļas (5 zelta, 7 sudraba un 8 bronzas medaļas). Savu vienīgo medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs tā izcīnīja 1998. gada Nagano spēlēs.
Ar medaļām bagātākie Dānijas sportisti ir airētājs Eskilds Ebesens un sporta šāvējs Larss Jergens Madsens. Viņi abi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 5 medaļas. Taču burātājs Pauls Elvstrems ir vienīgais Dānijas sportists, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 zelta medaļas.
Sportistu uzskaitījums
''Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Dāniju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.''
Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
''Šajā sadaļā iekļauti tie Dāniju/dāņu izcelsmes sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.''
Zirgezers
Zirgezers ir noteces ezers Daugavpils pilsētas, Vizbuļu apkaimē. Tajā ir atļauts peldēties, tomēr tā krasti ir daļēji aizauguši. Zirgzerā mīt karūsa.
Hermeliņa muiža
Hermeliņa muiža (de) bija Rīgas patrimoniālā apgabala muiža, kas atradās pie Katrīnas dambja tagadējā Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Līdz mūsdienām muižas ēkas nav saglabājušās.
Vēsture
Muižas nosaukums radies 17. gadsimtā Zviedru Vidzemes laikā, kad Daugavas sala, uz kuras tolaik atradās muiža, piederēja luterāņu mācītājam H. Hermelinam un atradās Akmeņsalas draudzes novadā. 1756. gadā muižu no Melngalvju brālības vecākā C. Bartelsa nopirka mastu šķirotājs Jānis Šteinhauers un iekārtoja tajā ar vējdzirnavām darbinātu kokzāģētavu. Šteinhauers iepirka kokus, zāģēja tos dēļos un, galvenokārt pēc Rīgā iebraukušo kuģu kapteiņu pasūtījuma, izgatavoja kuģu un liellaivu piederumus. Pēc viņa nāves muižiņu mantoja viņa dēls Daniels Gotlībs Šteinhauers, kura saimniekošanas laikā 1797. gadā kokzāģētava nodega. 1827. gadā Šteinhauera mantinieces muižu ieķīlāja K. K. Radekam. Frīdrihs un Amālija Hārmaņi (Haarmann) 1870.-1880. gadā muižas zemi izpārdeva ēku celtniecībai, ap 1903. gadu uz muižas zemes bija 12 mūra un 123 koka ēkas. 1904. gadā muiža nonāca pilsētas īpašumā.
Tokidzo Ičihaši
Tokidzo Ičihaši (ja; dzimis ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||1
Ēra un Luāra
Ēra un Luāra ir Francijas departaments, viens no sešiem Centra reģiona departamentiem. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Ēras un Luāras administratīvais centrs ir Šartra. Departaments administratīvi ir sadalīts četros apgabalos (arrondissements):
Krievijas igauņi
Krievijas igauņi (igauņu: Venemaa eestlased) ir viena no mazākajām etniskajām grupām Krievijā. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).
Vēsture
Tiek izdalīti šādi igauņu pārcelšanās no Igaunijas uz Krieviju un no Krievijas uz Igauniju un citām valstīm posmi:
Klampjuciems
Klampjuciems, arī Klampju ciems, Klampji, agrāk Klampja ciems ir apdzīvota vieta Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā uz dienvidiem no Liepājas autoceļu A11 (Liepāja — Lietuvas robeža (Rucava)) un V1231 (Klampji — Jūrmalciems) krustojumā.
Skutāneļmi
Skutāneļmi ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Brūss Dikinsons
Pols Brūss Dikinsons (en; dzimis ) ir angļu mūziķis un lidmašīnu pilots, kas plašāk pazīstams kā rokgrupas Iron Maiden vokālists.
Gaļina Satoņina
Gaļina Satoņina (tt; dzimusi, mirusi ) bija gleznotāja un šahiste, daudzkārtēja Kazaņas un Tatarstānas šaha čempione.
Dzīves gājums
Gaļina Satoņina piedzima 1905. gadā Kazaņā. Pēc skolas beigšanas mācījās mākslas skolā. No 1930. līdz 1932. gadam strādāja par gleznotāju un rasētāju celtniecības organizācijā Kazmašsrtoj. 1933.—1941. gados bija māksliniece Kazaņas šūšanas fabrikā. Lielā Tēvijas kara gados strādāja militārā uzņēmumā.
No 1946. līdz 1961. gadām strādāja par treneri BSB "Spartaks" Tatārijas padomē, organizējot šaha dzīvi darba kolektīvos. No 1961. gada pensijā, taču turpina sabiedriskā kārtā piedalīties Tatārijas un Kazaņas šaha federāciju darbā.
Orbāns (jātnieks)
Orbāns (vārds nav zināms) bija beļģu jātnieks. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.
Gaļina Satoņina
Radošā darbība
No 1964. gada Satoņina sāka veidot gleznas par šaha tēmu, kuras kļuva pazīstamas visā PSRS teritorijā. Viņas gleznas tika demonstrētas Maskavā, Ļeņingradā, Kijevā, Voroņežā, Saratovā un citās Padomju Savienības pilsētās. Viņas gleznu reprodukcijas bija publicētas virknē žurnālu, tai skaitā Kubā, VDR, Polijā, Čehoslovākijā un Dienvidslāvijā.
Orbāns (jātnieks)
Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas pasta piegāžu sacensībās. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.
Gaļina Satoņina
Šahs
Šahu spēlēt Satoņina iemācījās bērnībā no brāļa. Sacensībās sāka piedalīties tikai 1936.gadā, 31 gada vecumā, galvenokārt vīriešu turnīros, kur nogāja ceļu no ceturtās līdz pirmajai klase.
Līdz karam divreiz ieguva Kazaņas čempiones titulu, pēc kara gados — trīsreiz. 1946. gadā pirmoreiz kļuva par Tatārijas čempioni un savu panākumu pēc tam atkārtoja vēl divpadsmit reizes, pēdējo reiz 1969. gādā.
Vairākkārtīgi pārstāvēja Kazaņu un Tatāriju dažādās Pievolgas pilsētu komandu sacensībās un Krievijas Federācijas meistarsacīkstēs.
No 1939. gada Gaļina bija pastāvīga Kazaņas un Tatārijas šaha federācijas locekle, ilgu laiku strādāja to klasifikācijas komisijās. Viņa tiesāja arī daudzus šaha turnīrus. 1957. gadā viņai tika piešķirta republikas šaha tiesneša kategorija.
Akūts pankreatīts
Akūts pankreatīts ir akūts aseptisks iekaisuma process, kas ir saistīts ar aizkuņģa dziedzera audu pašsagremošanu, bet smagos gadījumos ar orgāna nekrozi. Šī slimība ir viena no izplatītākām vēdera dobuma orgānu ķirurģiskām slimībām. Krievijā, Rietumeiropā un Ziemeļamerikā ar akūtu pankreatītu saslimst 40 līdz 80 cilvēki no 100 000 iedzīvotāju. 25—30% slimnieku ir nekrotiska forma, šādos gadījumos mirstība ir apmēram 40%.
Galvenais akūta pankreatīta attīstīšanās cēlonis ir ārpusaknu žultsvadu slimības. Akūtu pankreatītu var veicināt arī kuņģa-zarnu slimības, holedoholitiāze (žultsakmeņu klātbūtne kopējā žultsvadā), striktūras (sašaurinājumi), divpadsmitpirkstu zarnas lielās papillas iekaisums vai spazma, žultsvadu diskinēzijas. Šie traucējumi kavē aizkuņģa dziedzera sulas atplūšanu pa ārpusaknu žultsvadiem un aizkuņģa dziedzera caurteces sistēmu, attīstās biliāri-pankreātisks un duodenāli-pankreātisks reflukss, kā arī iekšteces hipertensija.
Klasifikācija
Mūsdienu akūta pankreatīta klasifikācija pamatota uz intraabdominālām un sistēmu komplikācijām, ņemot vērā iekaisuma un destruktīva procesa fāziskas attīstīšanās ar mēroga vērtējumu un bojājuma rakstura aizkuņģa dziedzerī, retroperitoneālos un vēdera dobuma orgānos.
Smaguma vērtējums
Pie akūta pankreatīta izšķir vieglu (tūskaino formu) un smagu (asociētu ar poliorgānu disfunkciju, vietējām un sistēmas komplikācijām) pakāpi. Smaguma pakāpi novērtē, pamatojoties uz klīniski-laboratoriskām skalām (Rensona, Glazko, APACHE II, SOFA un citām).
Vērtējums pēc aizkuņģa dziedzera traucējuma mēroga un rakstura (pēc laparoskopiskiem, USG, DT, tievadatas aspirācijas biopsijas datiem):
Akūta pankreatīta formas
Izšķir nākamās formās:
Etioloģija
Akūts pankreatīts var būt primārs vai sekundārs. Primāram akūtam pankreatītam var būt toksiski-metaboliskas, idiopātiskas (neskaidras dabas) formas. Akūts pankreatīts ir sekundārs, ja aizkuņģa dziedzeris tika iejaukts kādu blakus orgānu patoloģiskā procesā, biežāk gremošanas trakta orgānu (galvenokārt žultsvadu un divpadsmitpirkstu zarnas), vai tas ir viena no dažu orgānu vai sistēmu slimību izpausmēm.
Vairākos gadījumos akūtu pankreatītu izraisa jaukta mikroflora. Visbiežāk sastop stafilokokus un streptokokus kopā ar E. coli un protejiem. Nereti, it sevišķi pelviorektālā apvidus strutainos izsitumos, ievēro bakterioīdus, peptokokus un fuzobaktērijas, kuri ir sporu neveidojuši anaerobi mikroorganismi. Akūtu pankreatītu, kuru izraisa jaukta mikroflora, sauc par parasto vai banālo. Specifiska infekcija (tuberkuloze, aktinomikoze, klostrīdiju infekcijas) ir samērā reti sastopamas.
Epidemioloģija
Pēdējo gadu laikā akūta pankreatīta slimnieku skaits ir palielinājies, piemēram, ASV 1998. gadā tika reģistrēti 183 000, bet 2007. gadā — 220 000 AP slimnieku. Lielo akūta pankreatīta uzliesmojumu var pamatot ar alkohola lietošanas pieaugumu. Ar alkohola izraisītu pankreatītu biežāk sirgst vīrieši, bet ar žultsakmeņu cilmes pankreatītu — sievietes. Alkohola izraisīs akūts pankreatīs biežāk konstatēts trūcīgo iedzīvotāju vidū, jo tieši šādā sabiedrības daļā alkohols tiek lietots pastiprināti. Savukārt žultsakmeņu pankreatīts biežāk ir sabiedrības vidusslāņa personām, ko var saistīt ar nelīdzsvarotu uzturu (daudz tauku un ogļhidrātu).
Kraujveideres
Kraujveideres ir ciems Madonas novada Dzelzavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.