cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valmieras Gaujas krasta vidusskola – attīstības centrs
Skolas vēsture
1958. gadā skolu pārdēvēja par Valmieras vājdzirdīgo bērnu internātskolu, 1962. gadā atklāja jaunu internāta korpusu. 1998. gadā tai piešķīra nosaukumu Valmieras vājdzirdīgo bērnu internātskola — attīstības centrs, 2004. gadā pārveidoja par internātpamatskolu, bet 2010. gadā par internātvidusskolu. 2018. gadā pievienoja Valmieras pilsētas speciālo pirmsskolas izglītības iestādi “Bitīte” un nosauca par Valmieras Gaujas krasta vidusskolu — attīstības centru.
Ernans Dario Gomess
Ernans Dario Gomess Haramiljo (es; dzimis ), pazīstams arī kā El Bolillo, ir kolumbiešu futbola treneris un bijušais futbolists. Kopš 2023. gada Gomess ir Kolumbijas kluba Atlético Junior galvenais treneris.
Autoceļš 5 (Polija)
Autoceļš 5 ir viens no galvenajiem Polijas autoceļiem. Tas ir 496 kilometrus garš un savieno Novi Marzu ar Lubavku, Čehijas pierobežā. Autoceļš 5 ir arī daļa no Starptautiskā E-ceļu tīkla, autoceļa E261, un ved cauri trīs Polijas vojevodistēm: Kujāvijas-Pomožes, Lielpolijas un Lejassilēzijas vojevodiste i. Šobrīd, vairākos posmos blakus Autoceļam 5 ir izbūvēta Automaģistrāle S5. Laika gaitā plānots visu Autoceļa 5 maršrutu aizstāt ar S5.
Posmā starp Vroclavu un Bielanī Vroclavu, tas ir viens no noslogotākajiem autoceļiem visā Polijā. 28 kilometrus garā posmā no Bielanī Vroclavas līdz Kostomļotiem, Autoceļa 5 maršruts sakrīt ar Automaģistrāli A4. 25 kilometrus garā posmā starp Poznaņu un Komornikiem, Autoceļa 5 maršruts sakrīt ar Automaģistrāli A2.
Ernans Dario Gomess
Karjera
Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis Kolumbijas klubus Independiente Medellín un Atlético Nacional, spēlējis pussarga pozīcijā. Atlético Nacional sastāvā 1981. gadā kļuva par Kolumbijas čempionu. Šajā klubā sāka arī trenera karjeru kā asistents.
1991. gadā kļuva par Atlético Nacional galveno treneri. Jau savā pirmajā sezonā aizveda komandu līdz Kolumbijas čempionu titulam. 1995. gadā tika apstiprināts par Kolumbijas futbola izlases galveno treneri. Gomesa vadībā Kolumbijas izlase kvalificējās 1998. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram, kurā gan neizkļuva no grupas. 1999. gadā kļuva par Ekvadoras izlases galveno treneri un aizveda izlasi līdz tās pirmajam FIFA Pasaules kausa finālturnīram 2002. gadā. Pēc neveiksmīga 2004. gada Copa América turnīra amatu atstāja.
2014. gada februārī kļuva par Panamas izlases galveno treneri. Tika atzīts par 2015. gada CONCACAF gada labāko vīriešu treneri. Viņa vadībā Panama pirmo reizi tās vēsturē iekļuva Pasaules kausa finālturnīrā (2018). Pēc Pasaules kausa finālturnīra, kurā Panamas izlase zaudēja visās trīs grupu turnīra spēlēs, amatu atstāja.
2018. gada augustā vēlreiz kļuva par Ekvadoras izlases galveno treneri. 2019. gada Copa América Ekvadora ierindojās pēdējā vietā grupā, pēc turnīra Gomess tika atbrīvots no amata.
No 2021. gada oktobra līdz 2022. gada aprīlim bija Hondurasas futbola izlases galvenais treneris, bet tika atlaists pēc deviņām spēlēm, no kurām tika zaudēts astoņās un viena spēle beidzās neizšķirti. 2023. gada martā sāka trenēt Kolumbijas komandu Atlético Junior.
Renans Lodi
Renans Augustu Lodi dos Santuss (pt, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Lodi pārstāv Francijas Ligue 1 komandu Marseļas "Olympique".
Savu profesionālo karjeru uzsācis Kuritibas "Atletico Paranaense", kur spēlējis no 2016. līdz 2019. gadam. 2019. gadā noslēdzis sešu gadu līgumu ar Spānijas La Liga komandu Atlético Madrid. 2021. gadā kļuvis par Spānijas čempionu, uzvarot La Liga turnīrā.
Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Piedalījies 2021. gada Copa América.
Sasniegumi
Athletico Paranaense
Atletico Madrid
Pannonhalmas abatija
Leģenda vēsta, ka abatijas kalna piekājē dzimis Svētais Mārtiņš. Klostera kompleksā ietilpst bazilika, krusteja, refektorijs, bibliotēka ar 360 000 sējumiem. Klosterī dibināta pirmā skola valstī, bet 1055. gadā uzrakstīts pirmais dokuments ungāru valodā. 1996. gadā abatija un tās apkārtne iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Anna Šteina
Anna Šteina (dzimusi ) ir latviešu aktrise.
Darbojusies Jaunajā Rīgas teātrī, Dailes teātrī, Valmieras teātrī, Liepājas teātrī, kā arī bērnu un jauniešu teātrī Rībēja MuTe. Pasniedz lekcijas Latvijas Kultūras koledžā.
Pazīstama ar Kitijas lomu seriālā "UgunsGrēks". Filmējusies arī filmā "Man patīk, ka meitene skumst" (2004) un dokumentālā filmā Escaping Riga (2014), kā arī epizodiskā lomā filmā "Sātanisks stāsts. Pūķa ola" (1996).
Aleksandrs Stavre Drenova
Aleksandrs Stavre Drenova (sq), zināms arī kā Aleksandrs Asdreni (sq; dzimis, miris ) bija albāņu dzejnieks un albāņu nacionālās atmodas darbinieks, Albānijas himnas vārdu autors. Lielāko mūža daļu pavadīja Rumānijā.
Dzimis etnisko maķedoniešu apdzīvotā Drenoves ciemā, mūsdienu Albānijas dienvidaustrumos. Studēja Bukarestes Universitātē, kur kopā ar Ģerģu Fištu un Lasgušu Poradeci kļuva par Albānijas neatkarības piekritēju. 1904. gadā publicēja pirmo dzejoļu krājumu Rreze dielli ("Saules stari"), sastāvošu no 99 sonetiem, kas veltīti Skanderbegam. 1912. gadā izdeva otro dzejas krājumu ar 99 dzejoļiem Ëndrra e lotë ("Sapņi un asaras"), kuru veltīja antropoloģei Edītei Daremai. Abi dzejoļu krājumi izdoti Bukarestē. 1912. gadā Sofijā tika publicēts dzejolis Liri e Shqipërisë ("Albānijas brīvība"), kas kļuva par Albānijas himnas vārdiem. Himnas mūzika ir rumāņu komponista Čipriana Porumbesku sacerēta. Pašā Albānijā Aleksandrs Stavre Drenova pēc studiju gadiem dzīvoja no 1912. līdz 1914. gadam un no 1937. līdz 1939. gadam. Miris nabadzībā Bukarestē.
L. Legru
L. Legru (fr; dzimšanas un miršanas datums nav zināms) bija franču burātājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Legru 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas disciplīnās. Open klases sacensībās viņš nefinišēja. 0,5 līdz 1 tonnu laivu klases pirmajā braucienā viņš ieguva 6. vietu, bet otrajā braucienā 7. vietu.
IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki
IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki bija Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kas norisinājās Rīgā, laika posmā no līdz. Svētkos piedalījās 35 013 dalībnieki, no kuriem 15 013 koru dalībnieki, 1481 pūtēju orķestra dalībnieki, 157 tautas orķestra, 15 642 dejotāji, 280 skolu teātri, 300 mākslas un 805 folkloras kopu dalībnieki. Svētku moto bija "Nāc gavilēt!", šo vārdu autors ir A. Akmentiņš. Svētku logotips bija romiešu devītnieks, kas tika attēlots ar krāsu triepieniem. Svētku simboli bija Jāņu vainags, Sietuve, maiss, kurš ir jāsalāpa, mezglu filozofija. Svētku atklāšanas koncertā pirmo reizi tika atskaņota Ingas Cipes un Renāra Kaupera sacerētā dziesma "Mana dziesma", kas kļuva populāra pēc svētkiem. Dziesmas pirmatskaņojumā piedalījās grupa "Prāta vētra", "Iļģi", orķestris "Sinfonia concertante" un Atklāšanas Lielais koris. Noslēguma koncerta tēma bija "Laika upē — es", tajā skanēja 34 dziesmas un četri pūtēju orķestra darbi. Šie bija pirmie Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki, kuros atļāva piedalīties profesionālām tehniskajām skolām.
Koru virsdiriģenti
Koru virsdiriģenti bija:
Deju virsvadītāji
Deju virsvadītāji bija:
Ceļojošā pils
"Ceļojošā pils" (ja, Hauru no Ugoku Shiro) ir 2004. gada Japānas anime filma, kuras režisors ir Hajao Mijadzaki. Filmas pirmizrāde notika Venēcijas kinofestivālā.
Filma 2005. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Volless un Gromits: Vilkatruša lāsts".
Filmas galvenā varone ir jauna meitene, vārdā Sofija, kuru kāda ragana nobur par vecu kundzi. Sofija satiek burvi Houlu un tiek ierauta burvja cīņā pret karali.
Armēnija 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Armēnija 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Japānas pilsētā Nagano bija viena no 72 pārstāvošajām valstīm. Šīs bija Armēnijas otrās ziemas olimpiskās spēles. Armēnijas komandu šajās spēles veidoja 7 sportisti, 4 vīrieši un 3 sievietes, kuri startēja 4 olimpiskajos sporta veidos.
Šajās olimpiskajās spēlēs Armēnijas sportisti medaļas neizcīnīja. Labāko rezultātu izcīnīja Armēnijas daiļslidotāju pāris Marija Krasiļčeva un Aleksandrs Čestņiks, kuri izcīnīja 19. vietu.
Armēnijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija Alla Mikajeļana.
Sportistu sadalījums starp sporta veidiem
Visos sporta veidos Armēnijas sportisti bija pārstāvēti pirmo reizi. Visvairāk sportistu startēja daiļslidošanā.
Daiļslidošana 25px
Daiļslidošanā Armēnija bija pārstāvēta ar 4 sportistiem jeb ar diviem pāriem. Marija Krasiļčeva un Aleksandrs Čestņiks startēja pāru slidojumos, izcīnot 19. vietu. Savukārt otrs pāris Ksenija Smetaņenko un Samuels Gezalians startēja ledus dejās. Tajās viņi izcīnīja 24. vietu.
Distanču slēpošana 25px
Armēniju distanču slēpošanā pārstāvēja Alla Mikajeļana. Viņa startēja 30 kilometros brīvajā stilā sievietēm un ar rezultātu 1 stunda 44 mintūtes un 3.6 sekundes izcīnīja 58. vietu.
Frīstaila slēpošana 25px
Armēniju frīstaila slēpošanā pārstāvēja Armēns Rafajeljans. Viņs startēja mogula disciplīnā un kvalifikācijas kārtā ar rezultātu 25.81 sekundes, 23.49 punktiem ierindojās 19. vietā, bet fināla kārtai nekvalificējās.
Sportisti
Armēns Rafajeljans
Kalnu slēpošana 25px
Armēniju kalnu slēpošanā pārstāvēja Arsēns Harutjunjans. Viņš startēja slalomā un divu braucienu summā ar rezultātu 2 minūtes un 15.11 sekndes ierindojās 27. vietā.
Tiri pagasts
Tiri pagasts (et) ir viena no 3 Igaunijas Jervas apriņķa pašvaldībām tā rietumu daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā apvienojot Keru, Tiri un Vētsas pagastus. Pagastā ietilpst 1 pilsēta (Tiri), 4 lielciemi (Keru, Oizu, Serevere, Vētsa) un 53 ciemi. Ziemeļos tas robežojas ar Harju apriņķa Kozes pagastu, ziemeļaustrumos ar Paides pilsētas pašvaldību, austrumos - ar Jervas pagastu, dienvidos - ar Viljandi apriņķa Pehja-Sakalas pagastu, dienvidrietumos - ar Pērnavas apriņķa Pehja-Pernumā pagastu, rietumos - ar Raplas aprinķa Kehtnas pagastu, bet ziemeļrietumos - ar Raplas apriņķa Raplas pagastu.
Silene (dabas parks)
<mapframe text="Silene" width=290 height=290 zoom=11 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q29167129" }
Dabas parks "Silene" ir īpaši aizsargājama dabas teritorija, šajā dabas teritorijā atrodas 8 aizsargājami objekti kultūrvēsturiskie pieminekļi. Dabas parks "Silene" atrodas Augšdaugavas novada Demenes un Skrudalienas pagastā pie Baltkrievijas robežas, Silenes mežu masīva dienvidrietumu daļā. Aizsargājamā teritorija ir izveidota 1977. gadā. Tās platība 37,9 km2. Dabas parkā atrodas 24 ezeri. Silenes dabas parkā ir daļa Riču ezera 5,9 km2 platībā, daļa Sitas ezera 0,4 km2 platībā un Sila ezers (2,6 km2). Dabas parkā ir arī vairāki mazi purvi, starp kuriem īpašu ievērību ieguvis un izceļas Glušonkas purvs – dabas liegums 142,3 ha platībā. Silenes dabas parks izceļas ar to, ka tajā atrodas daudz dažāda tipa mežu. Dominē tādi meži kā priežu audzes, kā arī priežu-egļu un egļu-lapu koku meži. Purvos, ezeros un mežos ir atrodami tādi reti dzīvnieki kā purva bruņurupucis, sarkanvēdera ugunskrupis, lielais tritons un meža susuris. Mežos ligzdo Latvijā aizsargājamas putnu sugas kā, piemēram, melnais stārķis, melnā klija un mazais ērglis. Dabas parka dienvidu daļā, Baltkrievijas pierobežā ir Daugavpils Universitātes lauku prakšu bāze – Ilgas.
Vīnes rajoni
Vīnes rajoni (vācu : Wiener Gemeindebezirke) ir 23 Vīnes pilsētas daļas, kas ir numurētas vieglākai atsaucei. Tie tika izveidoti 1850. gadā, kad pilsētas teritorija tika paplašināta, iekļaujot apkārtējās teritorijas. Lai gan Vīnes pašvaldību apgabali pilda līdzīgu lomu, tie nav administratīvie apgabali (Bezirke), kā noteikts federālajā konstitūcijā; Vīne ir pēc likuma pilsēta un vienots administratīvais rajons.
Bezirksvorsteher (politiskā apgabala vadītājs) un Bezirksvertretung (rajona asambleja) mītnes atrodas attiecīgajos rajonos, izņemot 14. apgabalu, kura politiskie pārstāvji dzīvo 13. rajonā (13.rajonā līdz 1938. gadam bija iekļauta liela daļa 14. rajona). Magistratisches Bezirksamt (pilsētas administrācijas rajona birojs, kuru nevada politiskā apgabala vadītājs) četrās vietās apvieno pakalpojumus diviem rajoniem:
Tādējādi Vīnē ir 19 rajonu biroji.
Kopš 2002. gada Austrijā par sabiedriskās vietās atrastiem priekšmetiem policijas vietā atbild mēri. Vīnes mērs ir uzdevis rajonu birojiem veikt tās funkcijas, ko policijas iecirkņi līdz tam bija veikuši attiecībā uz atrastajiem priekšmetiem. Kopš 2005. gada saskaņā ar federālo likumu par pasu izsniegšanu un iedzīvotāju reģistrēšanu ir atbildīgi apgabali visā Austrijā — līdz tam uzdevumus Vīnē sedza federālā policija. Vīnes mērs atkal ir uzdevis maģistrāta rajonu birojiem veikt šīs funkcijas.
Ūle Seters
Ūle Andreass Seters (no; dzimis, miris ) bija norvēģu sporta šāvējs, izcīnījis četras olimpiskās medaļas no 1900. līdz 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Vīnes rajoni
Izmaksu optimizēšana ir skārusi arī federālo policiju Vīnē. 23 rajonu policijas nodaļas 2002. gadā ir samazinātas līdz 14 pilsētas policijas komandām.
Ūle Seters
Sportiskā karjera
Seters olimpiskajās spēlēs startējis trīs reizes.
Vīnes rajoni
Rajonu atrašanās vietas
Katra rajona robežas šajā kartē ir parādītas kā slānis. Tālāk ir norādītas 23 rajonu atrašanās vietas:
Ūle Seters
Sportiskā karjera
Pirmā viņa dalība olimpiskajās spēlēs bija 1900. gadā, kad tās notika Parīzē. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja piecās šaušanas disciplīnās. Olimpisko sudraba medaļu viņš izcīnīja 300 metru šaušanā komandām. Savukārt no individuālajām disciplīnām viņš labāko rezultātu ieguva 300 metru šaušanā pozīcijā uz ceļiem, iegūstot 12. vietu.
Vīnes rajoni
Rajonu atrašanās vietas
Apskatot pasta indeksu, var noteikt, kurā rajonā atrodas konkrētā adrese: 1XXA — 1 apzīmē Vīni, XX apzīmē rajona numuru (ja tas ir viens cipars, tad ar nulli sākumā), A ir pasta numurs birojs (šajā gadījumā nav nozīmes, parasti nulle). Piemērs: 1070 Neubau. Izņēmumi ir 1300 Vīnes starptautiskajai lidostai, kas atrodas Lejasaustrijā netālu no Švečatas, 1400 ANO kompleksam, 1450 Austrijas centram Vīnē un 1500 Austrijas ANO spēkiem.
Ūle Seters
Sportiskā karjera
Nākamajās 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā startēja trijās šaušanas disciplīnās. Olimpisko zelta medaļu viņš ieguva 300 metru šaušanā trijās pozīcijās komandām, bet bronzas medaļa tika izcīnīja 300 metru šaušana trijās pozīcijās.
Vīnes rajoni
Rajonu atrašanās vietas
Rajonu numerācija zināmā mērā atspoguļo laiku, kad tie tika iekļauti Vīnē.
Ūle Seters
Sportiskā karjera
Viņa pēdējās olimpiskās spēles bija 1912. gada Stokholmas spēles, kur viņš startēja divās šaušanas disciplīnās. Olimpisko sudraba medaļu viņš ieguva 300 metru šaušanā komandām, savukārt šīs pašas disciplīnas individuālajās sacensībās viņš izcīnīja 9. vietu.
Vīnes rajoni
Rajonu populācijas
Tālāk ir norādītas pašreizējās rajonu iedzīvotāju skaiti uz 2016-01-01 (avots ):
Ūle Seters
Sportiskā karjera
Viņš ir izcīnījis arī vienu sudraba medaļu pasaules čempionātā šaušanā 1900. gadā.
Norvēģijas valdnieku uzskaitījums
Uzskaitījums
{{legend| skyblue | (N) — Neatkarības periods (Norvēģijas Karaliste) |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| red | (D) — Ūnija ar Dāniju |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| yellow | (Z) — Ūnija ar Zviedriju |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| orange| (DZ) — Ūnija ar Dāniju un Zviedriju (t.s. Kalmāras ūnija) |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #DDDDDD | (S) — Starplaiks |border=1px solid #AAAAAA}}
30px Kalmāras ūnija (1387 — 1523) 30px
Skatīt arī: Kalmāras ūnija
30px Dānija-Norvēģija (1524 — 1814) 30px
Skatīt arī: Dānija—Norvēģija
30px Zviedrijas un Norvēģijas ūnija (1814 — 1905) 30px
Skatīt arī: Zviedrijas un Norvēģijas ūnija
Ronalds Arauho
Ronalds Federiko Arauho da Silva (es, dzimis ) ir Urugvajas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Arauho pārstāv La Liga komandu Barcelona.
Iepriekš spēlējis Urugvajas komandās Rentistas un Boston River.
Urugvajas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā. Piedalījies 2021. gada Copa América.
Sasniegumi
Barcelona
Semjons Nahimsons
Semjons Nahimsons (ru; dzimis, miris ) bija Latvijas ebreju izcelsmes revolucionārs. Pirmais Latviešu strēlnieku pulku komisārs no 1917. gada 20. oktobra.
Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gadā Liepājā ebreju uzņēmēja ģimenē. 1902. gadā, mācoties Liepājas komercskolā, sāka darboties Bundā, bet 1904. gadā iestājās Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partijā. Pēc 1905. gada revolūcijas apspiešanas bēga uz ārzemēm. 1907. gadā piedalījās KSDSP 5. kongresā Londonā, tad studēja filozofiju un ekonomiku Bernes universitātē.
1912. gadā atgriezās Krievijas impērijā, 1913. gadā viņu nometināja Liepājā. Sākoties Pirmajam pasaules karam, Nahimsons 1914. gadā pameta Liepāju, no 1915. gada dienēja Krievijas impērijas armijas medicīniskajā dienestā, 1917. gada februārī apsūdzēts spiegošanā un arestēts, bet pēc Februāra revolūcijas drīz vien atbrīvots. 1917. gada martā Nahimsonu ievēlēja par KSDSP boļševiku frakcijas (РСДРП(б)) Petrogradas komitejas locekli, viņš piedalījās partijas 6. kongresā. No 1917. gada augusta Nahimsons aktīvi darbojās Ziemeļu frontes 12. armijā kā boļševiku aģitators, 1917. gada 18. oktobrī viņu ievēlēja par 12. armijas kara revolucionārās padomes locekli, tad 28. oktobrī par Latviešu strēlnieku pulku komisāru, 14. novembrī par Iskosola (исполком Совета солдатских депутатов, Искосол) priekšēdētāju, bet 18. decembrī par Latviešu korpusa politisko komisāru. 1917. gada novembrī Ziemeļu frontes karavīri viņu ievēlēja par savu pārstāvi Krievijas Satversmes sapulcē, kas sanāca 1918. gada janvārī. Pēc Vācijas karaspēka operācijas "Dūres sitiens" apsūdzēts par 10 000 rubļu piesavināšanos, taču attaisnots. 1918. gada aprīlī par Latviešu strēlnieku divīzijas komisāru kļuva Kārlis Pētersons.
1918. gada 30. maijā Nahimsonu iecēla par Jaroslavļas kara apgabala komisāru, šajā amatā viņš vadīja mobilizāciju Sarkanajā armijā. 1918. gada 4. jūlijā Nahimsonu iecēla par Jarolavļas guberņas iazpildkomitejas priekšēdētāju, 6. jūlijā nogalināts Jaroslavļas sacelšanās sākumā. Apglabāts Petrogradas Marsa laukumā.
Iļja Gromovs
Iļja Gromovs (dzimis Rīgā) ir Latvijas basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2022. gadā pārstāv Austrijas klubu Traiskirhenes "Lions". Vairākas sezonas spēlējis Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubā Rīgas VEF, kura sastāvā divreiz kļuvis par Latvijas čempionu.
Karejera
Basketbolista karjeru augstākajā līmenī sācis BK Ventspils un ar to saistītajā "Ventspils Augstskolas" komandā. 2013.—2014. gada sezonā "Jūrmala/Fēnikss" komandas sastāvā izcīnīja 4. vietu LBL čempionātā.
2014. gada aprīlī bija pieteicies 2014. gada NBA draftam, taču vēlāk kandidatūru atsauca. Pēc diviem gadiem pieteicās 2016. gada NBA draftam, taču nebija starp tiem spēlētājiem, kurus komandas izvēlējās. Šajā pašā vasarā NBA Vasaras līgās pārstāvēja Sanantonio "Spurs" komandu, bet pirms sezonas pievienojās LBL komandai Rīgas VEF. 2017. gada pavasarī kopā ar VEF kļuva par LBL čempionu.
2018. gada vasarā I. Gromovs atgriezās citā LBL komandā BK Jūrmala. Pēc tam pārstāvējis BK Liepāja, bet 2021. gadā atgriezies Rīgas VEF sastāvā, ar ko vēlreiz uzvarēja Latvijas Basketbola līgā. 2022. gada decembrī līgums tika pārtraukts, taču spēlētājs uzreiz pievienojās Austrijas klubam Traiskirhenes "Lions".
Pārstāvējis Latvijas U-18 un U-20 izlases, 2013. gada Eiropas U-20 čempionāta sudraba medaļas ieguvējs. Bijis arī pieaugušo Latvijas basketbola izlases kandidāts.
Esterificēšana
Esterificēšana jeb esterifikācija ir esteru veidošanās reakcija no spirtiem un skābēm (galvenokārt karbonskābēm, bet esterificēšanas reakcijā var stāties arī skābekli saturošās neorganiskās skābes — slāpekļskābe, sērskābe u.c.).
Klasiskā esterificēšanas reakcija (saukta arī par Fišera esterificēšanu jeb Fišera—Speijera esterificēšanu):
Bez katalizatora reakcija noris ļoti lēni, jo karbonskābes ir vājas skābes; tipisks esterificēšanas katalizators ir sērskābe, kas bez tam ir arī ūdens atņēmēja viela un novirza reakcijas līdzsvaru pa labi, palielinot estera iznākumu. Var lietot arī citus ūdens atņēmējus, piemēram, molekulāros sietus. Reakcijas iznākumu palielina arī spirta pārākums (dažreiz spirtu pie viena izmanto kā reakcijas vidi), kā arī fiziska ūdens aizvadīšana, destilējot kā azeotropo maisījumu kopā ar benzolu vai toluolu — šeit ērti izmantot Dena—Starka aparātu.
Daudz ātrāk norisinās iekšējo esteru — laktonu — veidošanās no γ-oksiskābēm un δ-oksiskābēm.
Esterificēšanas reakcija ir apgriezeniska — esteru hidrolīzi sauc par pārziepošanu.
Reakcijas mehānisms
Reakcija norisinās skābes katalizatora klātienē un notiek pēc nukleofilās aizvietošanas mehānisma.
Vispirms notiek karbonskābes karbonilgrupas skābekļa atoma protonēšanās, veidojoties karbkatjonam, ko stabilizē saišu rezonanse:
Pēc tam notiek spirta hidroksilgrupas skābekļa atoma nukleofils uzbrukums karbkatjona centrālajam oglekļa atomam, veidojoties alkiloksonija jonam. Šī ir reakcijas limitējošā stadija. Alkiloksonija jonā pie viena oglekļa atoma atrodas divas hidroksilgrupas, kas ir nestabils stāvoklis; notiek protona migrācija pie vienas no hidroksilgrupām, veidojoties grupai —O+H2, kas atšķelsies kā ūdens:
Reakcija noslēdzas, no starpprodukta atšķeļoties ūdenim, un pēc tam arī protonam. Rezultātā ir radies esteris, ūdens un protons (ūdeņraža katjons — katalizators, kas protonē nākamo karbonskābes molekulu): Reakcijas mehānisms ir apstiprināts ar iezīmēto atomu metodi. Izmantojot spirtu, kas iezīmēts ar skābekļa izotopu 18O, iezīmētais atoms nonāk estera sastāvā. Tātad reakcijā radies ūdens satur skābekli, kas nāk no karbonskābes.
Jānis Volonts
Jānis Volonts ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis Daugavpils pilsētas galva (1923—1937) un Latvijas tautas labklājības ministrs (1938—1940).
Dzīvesgājums
Jānis Volonts piedzima Preiļu pagasta "Cišos" zemnieka ģimenē. Pēc Ludzas apriņķa skolas beigšanas studējis Pēterburgas Pobedinska augstākajos komerczinību kursos, kļuvis par pirmo latgalieti ar augstāko komerczinātņu izglītību. Pēc tam strādājis Pēterburgā Maļceva tirdzniecības un rūpniecības sabiedrības trauku fabrikā par pārvaldes kancelejas darbinieku, darbveža palīgu, darbvedi un administratīvās un finanšu nodaļas vadītāju. Piedalījies Pēterburgā dzīvojošo latviešu kultūras un sabiedriskajā dzīvē. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar Kazimiru Skrindu un Franci Kempu dibinājis Latgaliešu palīdzības biedrību karā cietušajiem, bijis ilggadējs tās sekretārs.
1922. gadā atgriezies Latvijā, tajā pašā gadā ievēlēts par Daugavpils pilsētas valdes locekli, bet 1923. gadā — par pilsētas galvu. Amatu saglabājis pēc vēlēšanām 1925., 1928. un 1931. gadā. Šajā laikā Daugavpilī tika uzbūvēts Vienības nams, Vienības tilts, Zemes bankas un pasta ēkas, nostiprināts pilsētas finansiālais stāvoklis un ierīkoti jauni parki un skvēri. Pēc ilggadējā tautas labklājības ministra Vladislava Rubuļa nāves 1937. gadā Volonts tika izvirzīts par jauno ministru. Amatā stājās.
Amatu zaudējis 1940. gada 20. jūnijā, neilgi pēc Latvijas okupācijas. 1941. gadā deportēts uz Sibīriju. Miris ieslodzījumā Vjatlagā.
Kalnciema pļavas
Kalnciema pļavas ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Jelgavas novadā. Kalnciema pļavas ir nozīmīga putnu ligzdošanas vieta, daļa no putniem nozīmīgās vietas “Kalnciema pļavas un Odiņu lauki”. Lielākā dabas vērtība ir šeit ligzdojošā grieze, kurai tik nelielā teritorijā reģistrēts viens no lielākajiem ligzdošanas blīvumiem. Šeit ligzdo tādi retāki putni, kā ormanītis, zilrīklīte, pļavu lija, lielais dumpis, purva tilbīte un citi. Labi saglabājušies bagātīgie palienes pļavu biotopi ar tām ļoti raksturīgo dabisko reljefu — upes krasta vaļņiem un mitrām ieplakām. Nelielā, purvainā teritorija pavasaros regulāri applūst. Lieguma teritorijā sastopami trīs Eiropā aizsargājami biotopi — sugām bagātas atmatu pļavas, slapjās upju palieņu pļavas un mēreni mitras pļavas.
Karels Treibals
Biogrāfija
Pēc izglītības bijis jurists. Strādājis par apgabala tiesas priekšsēdētāju nelielajā Centrālčehijas apgabala Velvari pilsētiņā. Lai gan nekad nav bijis profesionāls šahists, tomēr sekmīgi spēlējis dažādos šaha turnīros. 1905. gadā Prāgā dalījis trešo vietu pirmajā Čehijas šaha čempionātā (uzvarējis Oldržihs Durass). 1907. gadā Brno otrajā Čehijas šaha čempionātā dalījis 2.—4. vietu. 1909. gadā trešajā Čehijas šaha čempionātā izcīnījis otro vietu aiz Durasa. Pirmā pasaules kara laikā ticis mobilizēts Austroungārijas armijā, piedalījies karadarbībā Austrumu frontē, bet vēlāk padevies Krievijas gūstā. Sava gūsta laikā piedalījies dažos šaha turnīros Sībirijā. Pēc atgriešanās mājās 1921. gada Čehoslovākijas šaha čempionātā dalījis 1.—3. vietu ar Karelu Hromādku un Ladislavu Prokešu. Nozīmīgāko panākumu savā šahista karjerā izcīnījis 1923. gadā, kad spēcīgajā Karlsbādes starptautiskajā šaha turnīrā dalījis 5.—6. vietu ar Āronu Nimcoviču. Pārstāvējis Čehoslovākijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 3 reizes (1930, 1933-1935). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1933) medaļu.
Otrā pasaules kara laikā, kad Čehiju bija okupējis Trešais Reihs, turpinājis strādāt par tiesnesi, taču 1941. gada 30. maijā ticis arestēts pēc safabricēta apvainojuma par it kā nelikumīgu ieroča glabāšanu. 1941. gada 2. oktobrī viņam piespriests nāvessods, kas tajā pašā dienā arī izpildīts. Treibala mirstīgās atliekas netika izdotas radiniekiem, tādēļ viņa kapa vieta ir nezināma.
Inga Tropa
Inga Tropa (iepriekšējā laulībā Inga Tropa-Fišere Murmanskā, Krievijā) ir latviešu aktrise un teātra režisore.
Biogrāfija
Kopš 2014. gada Jaunā Rīgas teātra aktrise. Strādājusi arī Dirty Deal Teatro un Ģertrūdes ielas teātrī. Nozīmīgākās lomas Jaunajā Rīgas teātrī: Irina (A. Čehova "Trīs māsas", 2005), Heidi (J. Jokela "Fundamentālists", 2008), Lorena (A. Beikeres "Drāmas kursi pieaugušajiem", 2011), Akuļina, (Ļ. Tolstoja "Tumsas vara", 2014), Olga Kliģere (I. Ābeles "Aspazija. Personīgi", 2015), Eva (I. Bergmaņa "Rudens sonāte", 2016), Marija Iļjiņična Uļjanova ("Pēdējā Ļeņina eglīte", pēc dokumentāliem materiāliem, 2017).
Iestudējumi: Ģertrūdes ielas teātrī — kompozīcija "Deviņi. Mīts par radīšanu" (2012); "Dirty Deal Teatro" — kompozīcija "Kā saule gadījās?" (2012), J. Jaunsudrabiņa "Baltā grāmata" (2013), J. Kļavas "Dvēseļu utenis" (2017); Teātrī TT — J. Kļavas "Dāmas" (2013); Rēzeknes teātrī "Joriks" — Dž. de Andželo "Drebošā telts" (2017); Latvijas Nacionālajā teātrī — "Alise Brīnumzemē" (2019); Jaunajā Rīgas teātrī — Aspazijas "Zalkša līgava" (2020). Bijusi režisore arī grupas "Skyforger" metāloperas "Kurbads" brīvdabas iestudējumam Limbažos (2017).
Atveidojusi galveno lomu īsfilmā "Septiņas neveiklas seksa reizes" (2016). Plašāk pazīstama kļuva ar Ievas lomu seriālā "UgunsGrēks".
2020. gada 14. augustā apprecējās ar mākslinieku Miķeli Fišeru. Laulība škirta 2022. gadā.
Zaporižjas rajons
Zaporižjes rajons (uk) ir Ukrainas Zaporižjes apgabala administratīvā vienība. Administratīvais centrs ir Zaporižja.
Ģeogrāfija
Zaporožjes rajons atrodas Zaporožjes apgabala ziemeļrietumos, izdevīgā ekonomiskā un ģeogrāfiskā novietojumā. Rajons ir daļa no Zaporožjes piepilsētas teritorijas. Klimats ir mēreni kontinentāls.
Caur apgabalu tek tādas upes kā Dņepra, Staro Dņepra, Konka, Mokra Moskovka, Tomakovka, Suha Sura, Baburka, Verhnjaja Hortica, Srednjaja Hortica, Ņižņaja Hortica un Kahovkas ūdenskrātuve.
Vēsture
Rajons tika izveidots 1939. gada 11. februārī.
2022. gada 17. novembrī ap plkst. 04.00 Krievijas spēki trīs reizes ar raķetēm S-300 apšaudīja rajonu (Viļņansku). Viena no raķetēm trāpīja divstāvu daudzdzīvokļu ēkai, kurā dzīvoja 10 cilvēki, tostarp trīs bērni, visi gāja bojā. 2022. gada 23. novembrī, dienā, kad Eiropas Parlaments pasludina Krieviju par valsti, kas atbalsta terorismu, Krievijas armija atkal apšaudīja Viļņjansku ar divām raķetēm S-300, tika nogalināts divu dienu vecs zīdains Serhijs.
Iedzīvotāji
Rajona iedzīvotāju skaits ir 874,2 tūkstoši.
Vica
Vica ir garš, tievs izaugums, kas dažām baktērijām, vienšūņiem un spermatozoīdiem kalpo kustību veikšanai.
Zaporižjas rajons
Administratīvais iedalījums
Rojonā atrodas 2 pilsētas:
Kā arī 15 citas teritoriālās kopienas.
Ekonomika
Rajons ir pārsvarā lauksaimniecības teritorija. Darbojas 98 rūpniecības un lauksaimniecības uzņēmumi.
Transports
Zaporožjes rajonā ir 355,7 km valsts ceļu. Teritoriju šķērso vairāki stratēģiski svarīgi autoceļi, piemēram, Harkiva-Simferopole-Sevastopole, Borispola-Dņipro-Zaporižja. Teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnijas. Tuvākā jūras osta ir Berdjanskas tirdzniecības jūras osta. Tuvākā upju osta ir Zaporižjes upju osta.
Dyspessa ulula
Dyspessa ulula ir urbēju dzimtas naktstauriņš. Tā ir plaši izplatīta suga, kuras kāpuri spēj nodarīt nopietnu kaitējumu sīpolu ražām.
Izplatība
Dyspessa ulula sastopama no Rietumeiropas un Dienvideiropas caur Krieviju līdz Āzijas centrālajai daļai. Suga atrodama arī Anatolijā, Ziemeļāfrikā un Āzijas dienvidrietumos. Nereti nokļūst jaunās teritorijās caur sīpolu importu, tomēr nespēj tur iedzīvoties.
Apraksts
Pieaugušo (imago) naktstauriņu tēviņu spārnu plētums ir 19—26 mm, mātīšu no 18—25 mm. Priekšējie spārni veido dzeltenpelēku līdz dzeltenbrūnu un krēmaini baltu rakstu. To mala balta vai krēmaina ar 6 līdz 7 dzeltenbrūniem plankumiem. Apakšējie spārni dzeltenbrūni, arī to malu klāj priekšējiem spārniem līdzīgi plankumi. Cilija (la) ar gaišām svītrām. Vidukļa krāsa līdzīga spārnu krāsojumam. Vēders pelēcīgi brūns.
Kāpuru augšdaļa sārta, apakšdaļa — dzeltenīgi oranža. Sari vāji izteikti un ārēji grūti pamanāmi.
Dyspessa ulula pasugas
Suga veido trīs pasugas:
Eiropas populācija
Eiropas populācija pārstāv gan individuālu, gan ģeogrāfisku dažādību, kas tomēr nav pietiekami izteikta atsevišķu pasugu izdalīšanai.
Meizas cietums
Meizas cietums (en) ir bijušais cietums Ziemeļīrijā, kurā no 1971. līdz 2000. gadam tika ieslodzīti Ziemeļīrijas konfliktā iesaistītie kaujinieki. Pazīstams kā vieta, kur 1981. gadā notika īru kaujinieku badastreiks Bobija Sendsa vadībā. Badastreikā sevi nonāvēja 10 cilvēki, pievēršot pasaules uzmanību Ziemeļīrijas problēmai. 1983. gadā no cietuma izbēga 38 ieslodzītie. 2000. gadā cietumu slēdza, bet 2006. gadā sākās tā demontāža. 2013. gadā tika paziņots, ka atlikušajās cietuma celtnēs tiks ierīkots miera centrs.
Garijs Medels
Garijs Aleksiss Medels Soto (es; dzimis ) ir Čīles futbolists, var spēlēt pussarga vai aizsarga pozīcijā, Čīles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Itālijas Serie A kluba Bologna F.C. 1909 sastāvā.
Madagaskara (nozīmju atdalīšana)
Madagaskara var būt:
Garijs Medels
Sasniegumi
Čīle
Madagaskara (filma)
"Madagaskara" (en) ir 2005. gada ASV datoranimācijas kinokomēdija, kuras režisori ir Ēriks Darnels un Toms Makgrāts. Filma ir stāsts par četriem Ņujorkas Centrālparka zoodārza iemītniekiem, kas visu savu dzīvi pavadījuši ērtā nebrīvē, taču negaidīti ar kuģi tiek nosūtīti uz Āfriku, kur nokļūst Madagaskarā. Šī ir pirmā filma "Madagaskaras" filmu sērijā.
Lomas angļu valodā ierunājuši Bens Stillers, Kriss Roks, Deivids Švimmers, Džada Pinketa Smita un citi.
Pasternaka
Pasternaka var būt:
Vidussmadzenes
Vidussmadzenes ir smadzeņu stumbra daļa, zīdītājiem šī daļa ir neliela. Priekšējo (apakšējo) to daļu veido smadzeņu kājiņas, bet aizmugurējo (augšējo) veido vidussmadzeņu jumts. Vidussmadzeņu dobums ir šaurs kanāls aquaeductus mesencephali.
Polijas karognesēji olimpiskajās spēlēs
Šajā uzskaitījumā apkopoti Polijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.
Polija vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1924. gada.
Baltijas Reģentu padome
Baltijas Reģentu padome jeb Baltijas zemju pavaldonība bija Baltijas hercogistes augstākais pārstāvniecības orgāns, ko 1918. gada 7. novembrī izveidoja Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotā Zemes padome. Vienlaikus ar Reģentu padomi izveidoja Baltijas Zemes komiteju (Baltisches Landesausschuß).
Sastāvs
Reģentu padomē ietilpa
Zemes komitejā ietilpa 60 locekļi Eduarda fon Delingshauzena vadībā, arī 10 Reģentu padomes locekļi. Latviešu pārstāvji bija K. M. Lejiņš, P. Lejiņš, K. Pēkšēns, E. Laube, A. Ģīmis, ģenerālmajors J. Plūme, draudzes vecākais Pēteris Treija un citi.
Dibināšanas lēmums
Apvienotās zemes padomes sēdē 7. novembrī Rīgā nolēma:
Hercoga kronis tika piedāvāts Mēklenburgas hercogam Ādolfam Frīdriham, bet līdz viņa atbraukšanai tika nodibināta Baltijas Reģentu padome desmit cilvēku sastāvā, ko vadīja Vidzemes landmaršals Ādolfs Pilars fon Pilhavs kā valsts pārvaldnieks (Reichsverweser). Reģentu padome 8. novembrī vienojās par Satversmi un kā valsts pamatprincipus deklarēja:
Attieksme pret Igaunijas un Latvijas valstīm
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas Baltijas hercogistes Reģentu padome 18. novembrī pasludināja, ka Igaunijas un Latvijas valstu atzīšanai jānotiek miera konferencē ar nosacījumu, ja tiek ņemtas vērā visu iedzīvotāju grupu un tautību intereses.
Politisko represiju upuru piemiņas diena
Politisko represiju upuru atceres diena (ru) ir Krievijas Federācijā 30. oktobrī atzīmēta diena, kad piemin Padomju Savienības politisko represiju upurus. To 1991. gadā ar likumu „Par politisko represiju upuru reabilitāciju” kā oficiālu piemiņas dienu pieņēma Krievijas Augstākā padome. Saskaņā ar oficiālajiem datiem, no 1921. līdz 1953. gadam padomju varasiestāžu masveida represijās cieta 4 060 306 cilvēki, no kuriem 799 455 tika nošauti.
Baltkrievijas iedzīvotāju protesti (2020—2021)
Baltkrievijas iedzīvotāju protesti (2020–2021), sākās kā opozīcijas akcija pret Baltkrievijas prezidenta Aleksandra Lukašenko pārvēlēšanu 2020. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās un pēc vēlēšanu rezultātu pasludināšanas 9. augustā pārvērtās par masu protestiem pret vēlēšanu viltošanu un prezidentu Lukašenko. Protestu gaitā vairākus tūkstošus cilvēku aizturēja un vairākus simtus ievainoja. Daudzu uzņēmumu strādnieki pieteica streikus. 2020. gada 16. augustā Baltkrievijas valdības pārstāvis paziņoja, ka protesta akciju laikā gājuši bojā divi cilvēki, bet vairāk nekā 150 cietuši. Kopumā par protestu apspiešanas upuriem tiek atzīti vismaz četri cilvēki.
Lilija Evansa Potere
Lilija Evansa Potere ir Harija Potera māte Džoannas Ketlīnas Roulingas grāmatu un filmu sērijā Harijs Poters.
Baltkrievijas iedzīvotāju protesti (2020—2021)
Arī Latvijā notika piketi, kuros pauda atbalstu baltkrievu tautai.
Lilija Evansa Potere
Biogrāfija
Lilija Evansa bija dzimusi vientiešu ģimenē, viņas māsa bija Petūnija, kas ir Harija tante. Lilija pazina Severusu Strupu, mikstūru pasniedzēju, kas mācījās vienā gadā ar viņu. Strupam ļoti patika Lilija, bet spēcīgs konkurents bija Džeimss Poters ar saviem draugiem Siriusu Bleku, Remusu Vilksonu un Pīteru Sīkaudzi. Pēc Cūkkārpas raganu un burvju arodskolas beigšanas Lilija un Džeimss apprecējās. Pēc kāda laika viņiem piedzima bērns, kuru nosauca par Hariju Džeimsu Poteru. Pēc laimīga gada ar bērniņu viņiem uzbruka ļoti spēcīgs tumšais burvis vārdā Lords Voldemorts. Viņš nogalināja Džeimsu un Liliju, bet Harijs izdzīvoja, jo Lilija viņu aizsargāja ar mīlestības spēku un lords Voldemorts gandrīz krita.
Baltkrievijas iedzīvotāju protesti (2020—2021)
Incidents ar Ryanair lidmašīnu
2021. gada 23. maijā Baltkrievijas militārās lidmašīnas MiG-29 nelikumīgi piespieda Minskas lidostā nosēsties valsts teritoriju šķērsojošajai civilās aviokompānijas "Ryanair" lidmašīnai, kurā atradās Baltkrievijas opozīcijas līderes Svjatlanas Cihanouskas štāba loceklis Romāns Protasevičs. Minskas lidostas gaisa satiksmes kontrolieris Oļegs Gaļegovs pēc aizbēgšanas uz Poliju liecināja, ka Baltkrievijas vadonis Aleksandrs Lukašenko personīgi pavēlējis ar iznīcinātāju pavadīt "Ryanair" laineri uz Minskas lidostu. Lidostas vadības tornī tobrīd atradies Baltkrievijas izlūkošanas un drošības dienesta virsnieks un "izšķirošā brīdī pārņēmis kontroli pār gaisa satiksmes dispečeru”.
Baltkrievijas režīma rīcību nosodīja gan Baltkrievijas opozīcija, gan rietumvalstu amatpersonas, kas to raksturo kā valsts atbalstītu gaisa pirātismu, pasažieru lidmašīnas nolaupīšanu un rupju starptautisko civilās aviācijas noteikumu pārkāpumu. Baltkrievijas aviokompānijām aizliedza izmantot ES valstu gaisa telpu, savukārt Eiropas lidsabiedrībām ieteica neizmantot Baltkrievijas gaisa telpu. 21. jūnijā Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu ārlietu ministri apstiprināja papildus sankciju ieviešanu pret Baltkrieviju. Sankciju sarakstā iekļāva 86 amatpersonas un uzņēmumus, Latvijas ārlietu ministrs Rinkēvičs paziņoja, ka pilnībā atbalsta Eiropas Savienības lēmumu pieņemt jaunu sankciju paketi pret Lukašenkas režīmu. Baltkrievijas opozīcijas līdere Svjatlana Cihanouska pauda viedokli, ka sankcijas varētu palīdzēt pielikt punktu vardarbībai Baltkrievijā un panākt politieslodzīto atbrīvošanu.
Migrantu krīze
Pēc tam, kad Eiropas Savienība noteica starptautiskās sankcijas, Lukašenka apsolīja, ka vairs neaizkavēs kontrabandas un nelegālo migrantu plūsmu pāri Baltkrievijas robežai. 2. jūlijā Lietuvas robežsargi aizturēja 150 nelegālos migrantus, kuri šķērsoja Baltkrievijas—Lietuvas valsts robežu. Lietuvas amatpersonas pauda uzskata, ka Baltkrievijas varas iestādes apzināti neliek šķēršļus robežas šķērsošanai, lai tādējādi sodītu Lietuvu par atbalstu Baltkrievijas opozīcijai un sankcijām pret Aleksandra Lukašenkas režīmu. Lietuva šādu rīcību raksturoja kā hibrīdkara izvēršanu pret Eiropas Savienību.
Lietuvā līdz 9. augustam fiksēja 4112 nelikumīgus Lietuvas–Baltkrievijas robežas šķērsošanas gadījumus, bet pie Latvijas—Baltkrievijas robežas no 1. jūnija līdz 9. augustam bija aizturēti 220 nelegālie migranti. 10. augustā Latvijas valdība līdz 2021. gada 10. novembrim Latvijas–Baltkrievijas pierobežā (Ludzas, Krāslavas, Augšdaugavas novadā un Daugavpils valstspilsētā) izsludināja ārkārtējo situāciju.
2017. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā
2017. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika no 2017. gada 2. līdz 7. maijam Serbijas pilsētā Novisadā. Cīkstoņi sacentās sporta centrā Vojvodina.
Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ..., 10. vietu — 1 punktu.
Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās seši cīkstoņi:
Amatniecība
Amatniecība ir dažādu izstrādājumu sīkražošana, kam pamatā ir roku darbs un vienkārši darbarīki. Augstākās amatniecības attīstības pakāpes ir izstrādājumu ražošana pēc pasūtījuma un preču sīkražošana tirgum jeb mājrūpniecība.
Amatniecība radās reizē ar cilvēka ražošanas darbību un attīstījās dažādu sabiedrisku formāciju ietvaros tiešā atkarībā no tehnikas attīstības, iegūdama dažādas jaunas formas. Vēsturiski pirmā amatniecības forma bija mājamatniecība. Priekšmeti tika izgatavoti pašu ražotāju lietošanai. Mājamatniecība bija neatņemama naturālās saimniecības sastāvdaļa.
Anastasija Nikita
Anastasija Nikita (ro; dzimusi ) ir moldāvu brīvā stila cīkstone, 2020. gada Eiropas čempione, Eiropas čempionātu medaļniece, starptautiskās klases sporta meistare.
Karjera
Anastasija Nikita dzimusi 1999. gadā Moldovā. 2015. gadā viņa kļuva par Eiropas kadetu čempioni. Gadu vēlāk, 2016. gadā, viņa šo panākumu atkārtoja un pasaules kadetu čempionātā ieguva 2. vietu. 2017. gadā viņa ieguva otrās vietas pasaules un Eiropas junioru čempionātos, kā arī Eiropas čempionātā starp cīkstoņiem līdz 23 gadu vecumam. 2018. gadā Anastasija kļuva par pasaules un Eiropas junioru čempioni un atkal izcīnīja 2. vietu Eiropas čempionātā starp cīkstoņiem līdz 23 gadu vecumam. 2019. gadā viņa kļuva par Eiropas čempioni cīkstoņu vidū, kas jaunāki par 23 gadiem.
2019. gadā, startējot pieaugušo sacensībās, Anastasija Nikita ieguva bronzas medaļas Eiropas čempionātā un Eiropas spēlēs Minskā kategorijā līdz 57 kg.
2020. gada februārī Eiropas čempionātā Itālijas galvaspilsētā Romā svara kategorijā līdz 59 kg Anastasija cīņā par čempionu titulu uzveica sportisti no Bulgārijas Biļanu Dudovu un izcīnīja Eiropas čempionāta zelta medaļu.
Ariana Hilborna
Ariana Hilborna (en; dzimusi Ariana Zvērs ) ir ASV un Latvijas vieglatlēte, startē garo distanču skriešanā (10 000 m, pusmaratons, maratons). Pašlaik sacensībās pārstāv Latviju.
Dzimusi Viskonsinas štatā, ASV. Viņas visi četri vecvecāki ir latvieši, kas Otrā pasaules kara beigās izceļoja no Latvijas un vēlāk pārcēlās uz ASV. 2014. gadā ieguvusi Latvijas dubultpilsonību.
2007. gadā sākusi trenēties skriešanā. 2014. gada Nordea Rīgas maratonā ieguvusi 2. vietu (2.40:22).
2016. gada maijā A. Hilborna izpildīja normatīvu maratonā. Olimpiskajās spēlēs viņa ieguva 106. vietu ar rezultātu 2.50:51, kas bija zemākais starp trijām Latvijas maratonskrējējām.
Katrīne Pasternaka
Katrīne Pasternaka (dzimusi Rīgā) ir latviešu aktrise, televīzijas un radio raidījumu vadītāja.
Māte — aktrise Lidija Freimane, tēvs — Latvijas PSR Mākslas fonda priekšsēdētājs Jāzeps Pasternaks.
Osmaņu impērijas sultānu uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Osmaņu impērijas sultāni (valdnieki) no valsts izveidošanas 1299. gadā līdz sabrukumam 1922. gadam. Visi valdnieki pieder pie Osmaņu dinastijas.
Katrīne Pasternaka
1982. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Laikā no 1982. līdz 1993. gadam strādājusi Dailes teātrī, 1996. gadā sākusi strādāt LNT. LNT vada "Labestības diena" un "Eņģeļi pār Latviju" labdarības akciju raidījumus. 2009. gadā saņēmusi Triju Zvaigžņu ordeni.
2018. gada F1 sezona
Pirmās formulas 2018. gada sezona ir zīmīga ar to, ka tā ietver pirmos nopietnos drošības regulējumus, kas attiecas uz pastiprinātu formulas kokpita aizsardzību caur Ferrari komandas piedāvāto "halo" konceptu vai kāda cita veida aizsardzības nodrošinājumu. Tāpat 2016. gada decembrī oficiāli tika paziņots, ka pēc desmit gadu pārtraukuma 2018. gada Pirmās formulas kalendārā atgriezīsies Francijas Grand Prix posms. Tomēr finansiālu apsvērumu dēļ 2018. gada sezona būs pēdējā, kurā tiks rīkota Malaizijas Grand Prix izcīņa.
Komandas un braucēji
Zemāk esošajām komandām un pilotiem ir līgumsaistības uz 2018. gadu:
Plānotās sacīkšu trases
Zemāk norādītajām sacīkšu trasēm ir noslēgts līgums uz 2018. gadu:
Starpsmadzenes
Starpsmadzenes ir galvas smadzeņu daļa. Tās atrodas starp gala un vidussmadzenēm. Uz smadzeņu pamatnes starpsmadzeņu robeža no priekšas iet pa priekšējo redzes nervu krustojumu, pa caurumotās vielas priekšmalu un redzes traktu, bet no aizmugures — pa smadzeņu kājiņu malu.
Štrausberga
Štrausberga (de) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī Štrausezera austrumu krastā. Apriņķa lielākā pilsēta.
Vēsture
Štrausberga dibināta ap 1240. gadu, un ap 1333. gadu pilsētā uzcelts pirmais rātsnams. Pēc Otrā pasaules kara Štrausberga atradās VDR sastāvā. VDR laikā pilsētā atradās VDR Nacionālās aizsardzības ministrija (Ministerium für Nationale Verteidigung).
Infrastruktūra
Štrausbergas sabiedriskā transporta sistēmā ietilpst vieglais dzelzceļš jeb LRT (Strausberger Eisenbahn) un elektriski darbināms ezera prāmis pāri Štrausezeram (Strausseefähre).
Militārās struktūras
Štrausbergā atrodas Vācijas armijas galvenais štābs (Kommando Heer).
Cilvēki
Štrausberga ir Liepājas galvenā arhitekta Paula Maksa Berči (Paul Max Bertschy, 1840—1911) dzimtā pilsēta. Šeit dzīvo pirmais vācu kosmonauts Zigmunds Jēns (Sigmund Jähn, 1937).
Atgriezenisks process
Atgriezenisks process termodinamikā ir process, kurš var norisināties abos virzienos ar pilnībā vienādiem termodinamiskās sistēmas starpstāvokļiem, neradot apkārtējā vidē nekādas izmaiņas. Atgriezenisks process ir līdzsvarots. Noslēdzoties atgriezeniska procesa ciklam (sistēmai atgriežoties sākumstāvoklī), nerodas entropijas izmaiņa. Īstenībā visi procesi ir neatgriezeniski, par atgriezeniskiem pieņem kvazistatiskus procesus, kuru novirzes no atgriezeniska procesa ir mazas.
Tādas siltuma mašīnas, kurā norisinās tikai atgriezeniski procesi, darbu apraksta Karno cikls.
Nevainības laikmets
"Nevainības laikmets" (en) ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Mārtins Skorsēze. Galvenās lomas atveido Vinona Raidere, Mišela Feifere un Denjels Dejs-Lūiss. Filmas pirmizrāde notika.
Filmas sižets norisinās Ņujorkā 19. gadsimtā. Jauns jurists Ņūlends Ārčers iemīlas Elēnā Olenskā, kura šķiras no sava vīra. Pats Ņūlends tikmēr ir saderinājies ar Elēnas māsīcu Meju.
Rilas nacionālais parks
Rilas Nacionālais parks (bg) ir lielākais nacionālais parks Bulgārijā 810,46 km² platībā Rilas kalnu grēdā valsts dienvidrietumos. Tas izveidots 1992. gada 24. februārī, lai aizsargātu vairākas nacionālās nozīmes ekosistēmas. Parks atrodas no 800 metru (pie Blagojevgradas) līdz 2925 metru augstumā (Musalas virsotne, augstākā Balkānu pussalā) virs jūras līmeņa. Parkā atrodas 120 glaciālie ezeri, ieskaitot nozīmīgākos Septiņus Rilas ezerus. Parkā atrodas daudzu upju iztekas, ieskaitot garāko upi, kas atrodas pilnībā Balkānos, Maricu un garāko upi, kas pilnībā atrodas Bulgārijā, Iskaru. Parks atrodas 4 Bulgārijas apgabalu teritorijā: Sofijas, Kjustendilas, Blagojevgradas un Pazardžikas apgabalā. Tajā iekļauti četri dabas rezervāti: Parangalicas, Centrālās Rilas, Ibaras un Skakavicas rezervāts.
Činkve Terre
Činkve Terre (it, tulkojumā "Piecas zemes") ir pieci ciemi Ligūrijā, Dženovas līča piekrastē 5 kilometrus uz rietumiem no Spēcijas. Apvidū ierīkots Činkve Terres nacionālais parks. 1997. gadā ciemu apkaime un tuvējās salas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Šie pieci ciemi ir Monteroso al Mare, Vernaca, Kornilja, Manarola, Riomadžore. Ciemi ir sasniedzami pa jūru vai ar vilcienu, tajos faktiski nav iespējams nokļūt ar autotransportu. Tie ir populāri tūrisma objekti.
Ostrovvrangeļa
Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Ostrovvrangeļa» (ru) ir Krievijas polārā hidrometeoroloģiskā stacija Arktikā. Izvietota Vrangeļa salas dienvidos pamestā Ušakovskas ciema austrumu daļā. Stacija administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā.