cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aizputes katoļu baznīca
Vēsture
Sākoties Atmodai, radās iecere par jauna dievnama būvniecību Aizputē. 2002. gada 15. novembrī tika iesvētīts baznīcas pamatakmens un iemūrēta speciāla kapsula, kurā atradās liecība par pamatakmens iesvētīšanu, monētas, Svētā Benedikta medaljons un rožukronis. Dievnama arhitektes Ausmas Skujiņas projektu realizēja Jāņa Kudiņa būvdarbu uzņēmums SIA "Būve". 2009. gada 18. aprīlī notika jaunās Aizputes baznīcas konsekrācija, ko veica Liepājas diecēzes bīskaps Vilhelms Lapelis kopā ar bīskapu Ārvaldi Andreju Brumani un priesteriem, veltot to Svētā Ignācija no Lojolas godam.
Raksturojums
Dievnams ir mūra celtne, kas celta modernisma stilā no ķieģeļiem. Iekšējās sienas klāj apmetums, griesti un mēbeles ir veidotas no koka. Altārim pagaidām nav baznīcas patrona Svētā Ignācija no Lojolas gleznas. Lūgšanu telpas sānā ir Vissvētākās Jēzus Sirds glezna, kas ir pārnesta no vecā dievnama.
Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Liepājas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Andris Vasiļevskis. Aizputes draudze sākusi veidoties jau ar pirmās kapelas izveidošanas laiku 18. gadsimtā. Dievkalpojumi notiek katru dienu. Draudzē darbojas Svētdienas skola.
Adnans Menderess
Adnans Menderess (tr,, dzimis 1899. gadā, miris ) bija Turcijas politiķis, no 1950. līdz 1960. gadam bija Turcijas premjerministrs. Viņš bija ļoti populārs premjerministrs. 1960. gadā Turcijā notika valsts apvērsums, Menderess tika gāzts no premjerministra amata. Pie varas nāca militārā diktatūra. Turcijas armija Menderesu un vēl divus ministrus Imrali salā, kas atrodas Marmora jūrā, sodīja ar nāvi.
Dzeltenā māja
"Dzeltenā māja" (nl), saukta arī Iela (nl), ir 19. gadsimta nīderlandiešu postimpresionisma gleznotāja Vinsenta van Goga 1888. gadā radīta eļļas krāsas glezna.
Tās nosaukums attiecas uz ēku Arlā Lamartēna laukumā 2, Francijā, kur 1888. gada 1. maijā van Gogs nomāja četras telpas. Apakšstāvā divas lielas telpas kalpoja par viņa darbnīcu un virtuvi, bet augšstāvā bija divas mazākas telpas ar skatu uz Lamartēna laukumu. Logs pirmajā stāvā tuvāk stūrim ar abiem slēģiem atvērtiem ir Van Goga viesu istaba, kur no 1888. gada oktobra beigām dzīvoja Pols Gogēns. Nākamais logs ar vienu aizvērto slēģi ir van Goga guļamistaba. Divas nelielas telpas ēkas aizmugurē van Gogs nomāja vēlāk.
Van Gogs norādījis, ka restorāns, kur viņš mēdza ieturēties, atradās rozā krāsas ēkā netālu no gleznas malas (Lamartēna laukums 28). To vadīja atraitne Venisaka, kas bija arī van Goga īres nama īpašniece un kurai piederēja vēl vairākas attēlotās ēkas. Pa labi no dzeltenās mājas atrodas Monmažūra iela, kas ved tālāk uz diviem dzelzceļa tiltiem. Pirmā līnija, pa kuru redzams garāmbraucošs vilciens, kalpoja kā savienojums ar Linelu, kas atrodas pretējā (labajā) Ronas krastā. Otrā līnija piederēja Paris Lyon Méditerranée dzelzceļa uzņēmumam. Fonā pa kreisi redzams pastaigu laukuma stūris no viena no Lamartēna laukuma publiskajiem dārziem. Monmažūra avēnijā izraktais grāvis bija paredzēts gāzes cauruļvadiem, kas ļāva van Gogam pēc neilga laika savā studijā ierīkot gāzes apgaismojumu.
Ēka smagi cieta 1944. gada 25. jūnijā sabiedroto uzlidojumā un vēlāk tika nojaukta. Apkārtējās mājas šobrīd izskatās ļoti līdzīgi. Par ēku atgādina izvietots plakāts.
Izcelsme
Glezna tapa 1888. gada septembrī, aptuveni laikā, kad viņš savam brālim Teo nosūtīja kompozīcijas skici:
"Nosūtu arī skici no 30. izmēra kvadrātiska audekla, kas attēlo ēku un tās apkārtni sēra saules staros uz kobalta krāsas debesīm. Tēma ir grūta! Bet tieši tāpēc es gribu to iekarot. Jo tas ir fantastiski, šīs dzeltenās mājas saulē, kā arī zilā nesalīdzināmais svaigums. Arī visa zeme ir arī dzeltena. Es tev drīz nosūtīšu labāku zīmējumu nekā šī skice pēc atmiņas.
Konogoļci
Konogoļci ir ciems Brigu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 317 km attālumā no Rīgas.
Dzeltenā māja
Izcelsme
Māja pa kreisi ir dzeltena ar zaļiem slēģiem. Tā, kuru aizēno koks. Tais ir restorāns, kur pusdienoju katru dienu. Mans draugs aģents dzīvo ielas pa kreisi galā, starp abiem dzelzceļa tiltiem. Nakts kafejnīca, ko es uzgleznoju, nav attēlā, tā atrodas pa kreisi no restorāna.
Miljē to uzskata par briesmīgu, bet man nav tev jāsaka, ka, kad viņš saka, ka viņš nesaprot, kā var būt jautri, gleznojot parastu pārtikas preču veikalu un stīvas un pareizas mājas bez jebkādas pievilcības, tad es atceros, ka Zolā aprakstīja kādu bulvāri L'assommoir sākumā un Flobērs kādu krustojumu Villette krastmalā romānā "Buvārs un Pekušē", par to nav jāšķauda."
Sākotnēji Van Gogs gleznai deva nosaukumu Māja un tās vide (fr). Vēlāk viņš izvēlējās apzīmējošāku nosaukumu un nosauca to Iela (fr), godinot Žana Fransuā Rafaeli Parīzes ielu skiču sēriju, ko nesen bija publicējis laikraksts Le Figaro.
Īpašnieki
Šī glezna bez pārtraukumiem ir bijusi Van Gogu ģimenes īpašums. Kopš 1962. gada tā pieder Vinsenta Van Goga fondam, ko izveidoja Vinsents Vilems van Gogs, mākslinieka brāļadēls. Šobrīd glezna uz nenoteiktu termiņu aizdota Van Goga muzejam Amsterdamā.
Rohini Kadilkara
Rohini Kadilkara (mr; dzimusi  Mumbajā) ir Indijas starptautiskā meistare šahā (1981), divkārtējā Āzijas sieviešu šaha čempionātu (1981, 1983) un pieckārtēja Indijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1976, 1977, 1979, 1981, 1983).
Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijusi viena vadošajām Indijas šahistēm. Piecas reizes uzvarējusi Indijas sieviešu šaha čempionātos: 1976., 1977., 1979., 1981. un 1983. gadā. Uzvarējusi pirmajos divos Āzijas sieviešu šaha čempionātos: 1981. un 1983. gadā. 1976. gadā kļuvusi par pirmo sievieti, kas piedalījusies Indijas vīriešu šaha čempionāta finālā.
Rohini Kadilkara ir četras piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros:
Piecas reizes pārstāvējusi Indiju Pasaules šaha olimpiādēs (1978, 1980, 1982, 1984, 1986).
Par panākumiem turnīros FIDE 1981. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.
1993. gadā beigusi savu aktīvo šahistes karjeru. Strādājusi par redaktori dažādos Indijas laikrakstos.
C standarta bibliotēka
C standarta bibliotēka ir C programmēšanas valodas standarta bibliotēka, ko nosaka ANSI C standarts. Tas tika izstrādāts vienā laikā ar POSIX C bibliotēkas standartu, kas iekļauj vēl papildus funkcionalitāti. Tā kā ANSI C standartu vēlāk pieņēma arī Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO), to mēdz dēvēt arī par ISO C bibliotēku.
C standarta bibliotēka ietver makrodefinīcijas, datu tipu definīcijas un biežāk nepieciešamās funkcijas virkņu apstrādei, matemātiskiem aprēķiniem, ievades/izvades apstrādei, atmiņas pārvaldībai un piekļuvei dažādiem operētājsistēmas servisiem.
Iesākumfaili
C standarta bibliotēkas lietojumprogrammu saskarne (API) tiek nodrošināta caur dažādiem iesākumfailiem. Katrs iesākumfails satur vienu vai vairākas makrodefinīcijas, datu tipu definīcijas vai funkciju deklarācijas. Daļa no iesākumfailiem ir bijuši C standarta bibliotēkā no paša sākuma, bet citi pārādījušies līdz ar vēlākām standarta versijām (1995. gada papildinājumi NA1, 1999. gada standarts C99, 2011. gada standarts C11). Atkarībā no izmantotās programmēšanas platformas, jaunākos standartos ieviestie papildinājumi var nebūt programmētājam pieejami.
Klusā okeāna jūrasgovis
Klusā okeāna jūrasgovis, Klusā okeāna jūrasgovju ģints (Hydrodamalis) ir viena no divām Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimtas (Hydrodamalinae) izmirušu jūras zīdītāju ģintīm. Pēdējā suga no šīs ģints (Stellera jūrasgovs (Hydrodamalis gigas)) pārmērīgu medību dēļ izmira salīdzinoši nesenā pagātnē — 1768. gadā, bet tā bija vienīgā suga, kas izdzīvoja līdz mūsdienu laikmetam. Vistuvāk radniecīgie mūsdienās dzīvojošie zīdītāji ir jūrasgovis (Dugong dugon) un lamantīni (Trichechus). Ģints sugas bija izplatītas Klusā okeāna ziemeļu daļā.
Kopīgās īpašības
Klusā okeāna jūrasgovīm ir vairākas kopīgas īpašības: lodveidīgi ožas sīpoliņi, redzes nervs atdalīts no trīszaru nerva, samazināta sprauga (fisūra) starp smadzeņu puslodēm un redzes nerva krustojuma rieva. Klusā okeāna jūrasgovis bija lielākās visā sirēnu kārtā, to ķermeņa garums bija 7—10 m, svars 4—10 t. Lielākā ģintī bija Stellera jūrasgovs, kuras ķermenis pārsniedza 9 m garumu.
1972. gada Latvijas čempionāts šahā
1972. gada Latvijas šaha čempionāts - Latvijas PSR 29. šaha čempionāts vīriešiem un Latvijas PSR 26. šaha čempionāts sievietēm.
Turnīra gaita
Latvijas PSR 29. šaha čempionāts vīriešiem notika 1972. gadā Rīgā. Iepriekšējā gada čempions Jānis Klovāns šoreiz bija tikai trešais, bet viņu apsteidza otrās vietas ieguvējs Israels Zilbers un Ļevs Gutmans, kuram tā bija pirmā uzvara Latvijas PSR čempionātā.
Latvijas PSR 26. šaha čempionāts sievietēm notika no 15. aprīļa līdz 17. maijam 1972. gadā Rīgā. Gandrīz visu turnīra laiku līdere bija Vija Rožlapa, taču 3 kārtas pirms finiša viņu apsteidza Adelina Pļasova (Daugavpils), kurai tikai zaudējumi Ļubovai Tagerei un Ingrīdai Bērziņai (Priedītei) neļāva iegūt augstāku vietu. Pēdējā kārtā visas godalgoto vietu pretendentes nospēlēja neizšķirti, tādējādi Rožlapa izcīnīja savu trešo Latvijas PSR čempiones titulu, bet par puspunktu no viņas atpalika Sarma Sedleniece un Benita Vēja.
Latvijas vīriešu šaha čempionāta turnīra tabula
! !! Dalībnieks !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! 10 !! 11 !! 12 !! 13 !! 14 !! 15 !! Punkti !! Vieta
Latvijas sieviešu šaha čempionāta turnīra tabula
! !! Dalībniece !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! 10 !! 11 !! 12 !! 13 !! 14 !! Punkti !! Vieta
Linna Svāna
Linna Marija Svāna (sv; dzimusi ) ir zviedru distanču slēpotāja.
2019. gada Pasaules čempionātā junioriem stafetē izcīnīja bronzas medaļu. Pasaules kausā debitēja Fālunā. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja tā paša gada 14. decembrī Davosā sprinta disciplīnā. Sezonas turpinājumā sekoja uzvaras sprintā arī Drēzdenē un Fālunā. 2019.—2020. gada sezonā Svāna uzvarēja PK sprinta kopvērtējumā. 2021. gada Tour de Ski izcīnīja trīs uzvaras atsevišķos posmos.
Idrottsgalan ceremonijā saņēma balvu kā gada labākā Zviedrijas sieviešu sportiste.
Ana Luisa Karvahala
Ana Luisa Karvahala Gamoneda (es; dzimusi  ) ir Kubas starptautiskā meistare šahā (1978).
Biogrāfija
1978. gadā izcīnījusi otro vietu Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīrā aiz savas tautietes Aselas de Armasas un kļuvusi par FIDE starptautisko meistari (WIM). 1979. gadā piedalījusies starpzonu turnīrā Riodežaneiro, kurā ieņēmusi 17. vietu.
1976. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā
1976. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā notika Ostuni, Itālijā, 5. septembrī. Čempionāts sastāvēja tikai no grupas brauciena vīriešiem un sievietēm, jo tajā pašā gada notika Monreālas Olimpiskās spēles. Tas bija 43. Pasaules čempionāts.
Dundagas dīķis
Dundagas dīķis (arī Dundagas parka dīķis (ziemeļdaļā) un Dzirnavezers (dienviddaļā)) ir mākslīga ūdenstilpe Talsu novada Dundagas ciemā. Uzstādināts Pāces upē ciema austrumdaļā Dundagas parkā pie Dundagas pils. Krasti stāvi, vietām lēzeni, dibens — dūņains. Viena 0,7 ha liela sala, uz kuras deju grīda un liepu stādījums ap to. Dīķis stipri aizaudzis. Cauri tek Pāce, ziemeļu galā ietek Mācītājmuižas valks no Zirgu dīķa. Mīt līdaka, līnis, asaris, karpa.
Gazélec Ajaccio
Gazélec Football Club Ajaccio, dažreiz saukts GFC Ajaccio, ir Francijas futbola klubs no Ažaksjo Korsikā. Klubs ir dibināts 1910. gadā, tagadējo nosaukumu ieguva 1960. gadā, bet par profesionālu klubu kļuva vien 2012. gadā. Pašlaik spēlē Francijas futbola ceturtajā pēc līmeņa līgā National 2. Mājas spēles komanda aizvada Stade Ange Casanova stadionā. 2014.–2015. gada sezonā komanda izcīnīja 2. vietu 2. līgā un pirmoreiz kluba vēsturē kvalificējās Francijas 1. līgai. Debijas sezonā 1. līgā ierindojās 19. vietā un atgriezās 2. līgā. Lielākais panākums Francijas kausa izcīņā ir sasniegtais pusfināls 2011.–2012. gada sezonā. GFC Ajaccio principiālākie sāncenši ir citas Korsikas komandas SC Bastia and AC Ajaccio.
Tanlonas citadele
<mapframe text="Tanlonas citadele" width=260 height=260 zoom=15 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q206219" } Tanlonas citadele (vi) ir 11. gadsimtā celta Li dinastijas pils Vjetnamas galvaspilsētā Hanojā. 2010. gadā celtņu kompleksu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Tanlonas citadele, ko 11. gadsimtā uzbūvēja uz 7. gadsimta ķīniešu cietokšņa drupām, iezīmēja Vjetnamas politiskās neatkarības nodibināšanos. Apmēram 13 gadsimtus tā bijusi reģiona varas centrs. 19. gadsimta beigās to sagrāva franču karadarbības rezultātā. Kompleksa iznīcināšana turpinājās arī 20. gadsimta karu laikā. 21. gadsimtā sākta būvju atjaunošana un arheoloģiskā izpēte.
Vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījušos Latvijas un latviešu izcelsmes sportistu uzskaitījums
Pirmās zināmās vasaras olimpiskās spēles, kurās latvieši startēja bija 1912. gada Stokholmas olimpiskās spēles. Visi latviešu sportisti, 38 sportisti, kas startēja bija iekļauti Krievijas Impērijas olimpiskajā komandā.
1924. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs bija pirmās vasaras olimpiskās spēlēs, kad Latvijas sportisti pirmo reizi varēja startēt Latvijas olimpiskās komandas sastāvā. Periodā no 1924. līdz 1936. gadam vasaras olimpiskajās spēlēs Latviju vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 77 dažādi sportisti (iekļauti arī mākslas sacensību dalībnieki). No šiem sportistiem tikai 2 sportisti bija sievietes, pārējie bija vīrieši. Šie 77 sportisti startēja kopumā 10 dažādos vasaras olimpiskajos sporta veidos (ieskaitot mākslas sacensības). Lielākā daļa sportisti bija pārstāvēti vieglatlētikā. Latvijas futbola izlase bija pirmā, kura olimpiskajās spēlēs startējā kādā no komandu sporta veidiem. 1936. gada Berlīnes spēlēs komandu sporta veidos startēja arī Latvijas vīriešu basketbola izlase.
Latvijas okupācijas periodā, no 1940. līdz 1991. gadam, sportisti citu valstu komandu sastāvā, jo Latviju bija okupējusi Padomju Savienība. Šajā periodā kopumā vasaras olimpiskajās spēlēs bija startējuši 79 latviešu sportisti, 60 vīrieši un 19 sievietes. Padomju Savienības komandā startēja 62 sportisti, ASV komandā — 1 sportists, Austrālijas komandā — 10 sportisti, Čīles komandā — 1 sportists, Kanādas komandā — 2 sportisti un Rietumvācijas komandā — 1 sportists. Sportisti bija startējuši 16 dažādos vasaras olimpiskajos sporta veidos, arī šajā periodā lielākā daļa sportistu, startēja vieglatlētikā.
Pēc 1991. gada, kad Latvija atguva neatkarību, Latvijas sportisti varēja vasaras olimpiskajās spēlēs startēt pārstāvot savu valsti. Pēc neatkarības atgūšanas vasaras olimpiskajās spēlēs startējuši 189 sportisti, 119 vīrieši un 70 sievietes. No šiem 189 sportistiem, lielākā daļa, 177 sportisti, ir startējuši Latvijas olimpiskās komandas sastāvā. Vēl 7 sportisti startēja Apvienotās komandas sastāvā, bet Austrālijas, Islandes, Īrijas, Krievijas, Norvēģija un Turcija olimpiskajās komandās, katrā no šīm pa vienam sportistam. Šie 189 sportisti, kopā startēja 21 vasaras olimpiskajā sporta veidā, visvairāk vieglatlētikā. 2008. gada Pekinas spēlēs otro reizi vēsturē Latvija bija pārstāvēta basketbolā, šoreiz ar sieviešu basketbola izlasi.
Sportistu uzskaitījums
Sportisti sakārtoti alfabēta secībā pēc uzvārda.
Sportistu sadalījums pa dzimumu
Treknrakstā norādīts sportistu skaits, kas pārstāvējis Latvijas komandu olimpiskajās spēlēs.
Sportistu sadalījums pa pārstāvētajām valstīm
Treknrakstā norādīts sportistu skaits, kas pārstāvējis Latvijas komandu olimpiskajās spēlēs.
Sportistu sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem
Treknrakstā norādīts sportistu skaits, kas pārstāvējis Latvijas komandu olimpiskajās spēlēs.
Edgars Jeromanovs
Karjeru uzsāka 2000. gadā Rīdzenes kadetu komandā. Pēc tam spēlēja BK Ventspils Augstskola sastāvā, 2003.—2004. gada sezonu aizvadīja LBL turnīrā. 2004.—2005. gada sezonā pārstāvēja divus klubus: BK Rīdzene un Līvu alus/Liepāja. 2005. gada augustā atrādījās Vācijas klubam Eisbaeren Bremerhaven, taču neparakstīja ar klubu līgumu un pievienojās BK Barons/LU Rīga. No 2007. līdz 2009. gadam pārstāvēja Rīgas VEF vienību. 2009.—2010. gada sezonu uzsāka Ukrainas MBC Mykolaiv klubā un sezonu noslēdza BK Liepājas Lauvas klubā. 2010.—2011. gada sezonā pārstāvēja Grieķijas A2 līgas klubu Perikos/Arhelaos. Pirms 2011. gada Eiropas čempionāta noslēdza līgumu ar Zviedrijas klubu Noršēpingas "Dolphins". Tā sastāvā kļuva par 2011.—2012. gada Zviedrijas čempionāta sezonas uzvarētāju.
Latvijas izlasē debitējis.
Īgans
Īgans var būt:
Konopecka
Konopecka ir ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 246 km attālumā no Rīgas.
Čudarāni
Čudarāni ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Ilzeskalna, 18 km no novada centra Rēzeknes un 204 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V593 (Vērēmi_Rogovka).
Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Čudarānu senkapi.
Rinda (ciems)
Rinda ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 9,7 km no pagasta centra Ances, 29,7 km no novada centra Ventspils un 187 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P77 (Ventspils—Dundaga) un V1338 (Rinda–Prieži–Kalni) krustojuma, Rindas upes krastā. Ciemā atrodas Rindas baznīca, bet netālu - Angermindes pils drupas.
Bruņene
Bruņene ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļrietumu daļā Bruņu ezera krastā 11 km no pagasta centra Silenes, 17 km no novada centra Daugavpils un 249 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Bruņas muižas (Brunnen) centra. Muižas kungu māja un saimniecības ēkas ir vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi.
Māju nosaukumi (10 gab.): Bruņene 1; Bruņene 2; Bruņene 3; Bruņene 4; Bruņene 6; Bruņene 24; Jaunie Miķeļi; Lielmaņi; Lutreni 1; Miķeļi.
Sabiedriskais transports
No Daugavpils uz Bruņeni un atpakaļ kursē 6167. autobusu reiss "Daugavpils—Behova" vai "Daugavpils—Kumbuļi" trīs reizes dienā. Reisus nodrošina Daugavpils autobusu parks.
Kalmtautses tīreļa robežparks
Kalmtautses tīreļa robežparks (nl) ir 2001. gadā izveidots nacionālais parks Beļģijā un Nīderlandē. Izveidots apvienojot divus parkus abās robežas pusēs. Lielu daļu no parka aizņem tīrelis.
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — individuālā distance vīriešiem
Individuālā distance vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 8. februārī. Tajās bija pārstāvēti 92 sportisti no 28 valstīm. Sportistiem bija jāveic 20 kilometru slēpojums ar šaušanu.
Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportists Kantēns Fijons Maijē, sudraba medaļu ieguva Baltkrievijas sportists Antons Smoļskis, bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Juhanness Tīngnēss Bē. Maijē un Bē šīs bija otrās olimpiskās medaļas šajās olimpiskajās spēlēs, savukārt Smoļskis ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.
Edijs Īgans
Edvards "Edijs" Patriks Frānsiss Īgans (en;  — ) bija amerikāņu sportists.
Viņš ir viens no diviem sportistiem, kas izcīnījuši zelta medaļu gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs. 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš piedalījās boksa sacensībās, kur izcīnīja zelta medaļu light-heavyweight svara kategorijā. Piedalījās arī 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur zaudēja pirmajā kārtā.
Vēlāk startēja arī ziemas olimpiskajās spēlēs. 1932. gadā E. Īgans piedalījās bobsleja sacensībās Billija Fiskes vadītajā četriniekā. Šajās sacensībās tika gūta uzvara. Viņš ir pašlaik (pēc 2010. gada Vankūveras olimpiskajām spēlēm) vienīgais sportists, kas ir izcīnījis zelta medaļu gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs dažādos sporta veidos (zviedrs Jiliss Grefstrems (Gillis Grafström) izcīnīja zelta medaļu vienīgi daiļslidošanā, kas sākotnēji bija iekļauta vasaras olimpisko spēļu programmā, pēc tam — ziemas olimpisko spēļu programmā).
Ivans Čeparinovs
Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. 2000. gadā kļuvis par Bulgārijas junioru šaha čempionu un izcīnijis trešo vietu vienā no Veikanzē (Nīderlande) šaha festivāla blakusturnīriem. 2002. gadā dalījis otro vietu Linaresas starptautiskajā šaha turnīrā un uzvarējis Mondarisas (Spānija) starptautiskajā šaha turnīrā. 2003. gadā Pančevas (Serbija) starptautiskajā šaha turnīrā dalījis pirmo vietu kopā ar Mihaju Šubi un atkārtoti uzvarējis Mondarisas starptautiskajā šaha turnīrā. 2004. gadā Sofijā uzvarējis Bulgārijas šaha čempionātā un vairākos starptautiskos šaha turnīros Spānijā. 2005. gadā atkārtoti uzvarējis Bulgārijas šaha čempionātā un starptautiskajā šaha turnīrā Linaresā. Tajā pašā gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas Hantimansijskā, kur 3. kārtā zaudējis Magnusam Karlsenam. 2006. gadā dalījis otro vietu Pamplonas starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarējis Ruslans Ponomarjovs). 2007. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Malmē, Morēlijā (Meksika) un piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā, kur ceturtdaļfinālā atkal piekāpies Karlsenam. 2012. gadā trešo reizi kļuvis Bulgārijas šaha čempionu, kā arī dalījis 1. vietu Kopenhāgenas starptautiskajā šaha turnīrā Politiken Cup. 2014. gadā uzvarējis Albenas (Bulgārija) starptautiskajā šaha turnīrā.
2007. gadā Spānijas komandas CA Linex Magic Mérida sastāvā uzvarējis Eiropas šaha klubu kausā.
2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 79. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.
Pārstāvējis Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Čeparinovam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis Veselina Topalova palīgs mačos par Pasaules šaha čempiona nosaukumu.
Konuški
Konuški ir ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 285 km attālumā no Rīgas.
Rindsupe
Rindsupe ir Stendes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.
Iztece - uz austrumiem no Rindas. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Stendē augšpus Angerciema.
En Avant de Guingamp
En Avant de Guingamp, biežāk zināms kā EA Guingamp, EAG vai vienkārši Guingamp, ir Francijas futbola klubs no Gengānas Kotdarmoras departamentā, Bretaņā. Klubs ir dibināts 1912. gadā, pašlaik spēlē Francijas futbola otrajā līmenī — Ligue 2. Mājas spēles komanda aizvada Stade du Roudourou stadionā. EA Guingamp augstākais sasniegums Francijas čempionātā ir 7. vieta (2002.–2003. gada sezonā). Komanda divas reizes (2009. un 2014. gadā) izcīnījusi Francijas kausu.
Ābeļi (dabas liegums)
Ābeļi ir dabas liegums Jēkabpils novadā. Izvietojies Aknīstes nolaidenumā novada dienvidaustrumos Ābeļu, Dignājas, Kalna un Leimaņu pagastos. Aizņem 32,27 km² teritorijas, iekļaujot Kraukļu purvu un mežu masīvus Ziemeļsusējas vidustecē. Izveidots 1999. gadā, apvienojot 1987. gadā dibināto Kraukļu purva liegumu un 1997. gadā dibināto Ābeļu mežu dabas liegumu. Teritorijā ir vairāki nozīmīgi mežu biotopi (boreālie meži, melnalkšņu staignāji, pārejas purvi un slīkšņas, purvaini meži), tā ievērojamu platību aizņem Kraukļu purvs, kas ir neskarts augstais purvs ar pārejas purvu apmalēs. Lieguma teritorija ir nozīmīgākā lielo zīdītāju (lūsis, vilks u.c.) uzturēšanās vieta visā Sēlijā. Ļoti daudz retu augu (laksis, divsēklu grīslis, apdzira, spilvainais ancītis, lietuvas ūdenszāle) un dzīvnieku (melnais stārķis, ķīķis, mazais ērglis, mežirbe, dzeltenais tārtiņš, purva tilbīte, apodziņš, urālpūce, ūdrs, meža cauna u.c.) sugu. Liegums ir iekļauts Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.
Klimats
Ābeļi atrodas Lubānas zemienes un Latgales augstienes klimatiskā rajona līdzenuma apakšrajonā. Klimatiskie apstākļi ir mēreni kontinentāli un raksturojas ar vienu no garākajiem bezsala periodiem Latvijā.
Gada vidējā temperatūra ir +6°C, siltākais mēnesis ir jūlijs ar diennakts vidējo temperatūru +17,3°C, bet visaukstākais – februāris ar diennakts vidējos temperatūru –6,5 līdz –7°C.
Pirmās rudens salnas tiek novērotas ap 30. septembri, bet gaisa vidējā diennakts temperatūra zem +5°C pazeminās ap 20. oktobri, savukārt pēdējās pavasara salnas novērojamas ap 15. maiju. Salīdzinot ar citām Latvijas paugurainēm, piemēram, Sēlijas paugurvalni, nokrišņu norma ir zemāka un svārstās robežās no 620 līdz 650 mm gadā.
Pastāvīga sniega sega turas līdz 106 dienām gadā, tā izveidojas ap 20. decembri, bet sairst ap 25. martu. Augsnes sasaluma sākums novērojams no 10. līdz 20. decembrim, bet pilnīga augsnes atkušana vērojama no 10. līdz 15. aprīlim. Teritorijas lielais mežainums un zemienēm tipiskie reljefa apstākļi nosaka nelielu klimata sezonālo kontrastainību.
Ģeomorfoloģija un ģeoloģija
Dabas liegums atrodas Austrumlatvijas zemienes Aknīstes nolaidenuma ziemeļaustrumu daļas, limnoglaciālā līdzenuma apvidū. Teritorijas virsa kopumā ir lēzena ar absolūtajiem augstumiem robežās no 87-100 m v.j.l. Tas ir vidēji viļņains līdzenums ar maz saposmotiem (nelieli relatīvie augstumi un lieli nogāžu garumi) reljefa apstākļiem, kur var izšķirt atsevišķus izolētus sīkpaugurus ar vidēji 10 m augstumu. Viegli viļņota reljefa apstākļi ir lieguma centrālajā daļā ap Ziemeļsusēju. Ledāju izgrebtajos un limnoglaciālo baseinu pazeminājumos ir izveidojušies augstie purvi.
Teritorijā pamatiežus veido augšdevona Frānas stāva, Apakšfrānas pastāva Pļaviņu un Salaspils svītas dolomīti, domerīti, māli, ģipši, smilšakmeņi, aleirolīti un kaļķakmeņi. Pamatiežos novērojams daudz dažādu fosilo dzīvnieku – bruņuzivju, vēžskorpjonu, brahiopodu – atliekas. Pamatiežu virsa ir ar lēzenu slīpumu Daugavas virzienā. To saposmo pirmsledāju senās ielejas, kuru dziļums var pārsniegt 200 m zjl. Pamatiežus pārsedz 10-30 m biezi kvartāra nogulumi: morēnsmilšmāls, smilts, grants, māls. Ielejveida iegrauzumos šo nogulumu slāņa biezums var pārsniegt arī 300 m. Ledāja nogulumus vietām pārsedz purvu, aluviālie, eolie un avotu nogulumi.
Hidroloģija
Teritorija atrodas Daugavas baseina Sēlijas upju hidroloģiskajā rajonā un to atūdeņo Ziemeļsusēja, kas ir Daugavas kreisā krasta pieteka. Kopējā Ziemeļsusējas sateces baseina platība ir 491 km², gada notece – 0,12 km³. Dabas lieguma “Ābeļi” teritorijā atrodas arī viens Ziemeļsusējas kreisā krasta pietekas Aldaunīcas posms. Teritorijas ziemeļu daļa, Kraukļu purva teritorijā ir sastopami daudzi sīki akači un distrofi purva ezeriņi. Pārsvarā tie koncentrējas purva vidusdaļā.
Teritoriju, izņemot Kraukļu purvu, aptver seklu grāvju tīkls. Kraukļu purvam grāvji ir veidoti gar tā malām. Meliorācijas sistēma veidota jau 20. gadsimta divdesmitajos un trīsdesmitajos gados. To galvenais uzdevums bija novadīt liekos virsūdeņus, lai uzlabotu mežistrādes apstākļus. Pēc otrā pasaules kara intensīva mežu meliorācija lieguma teritoriju skārusi maz, salīdzinoši ar citiem reģiona slapjajiem mežiem.
Augsnes
Augšņu cilmiežus galvenokārt veido smilšmāla, māla un mālsmilts nogulumi. Dabas leiguma teritorijā pārsvarā izplatītas vidēji un stipri podzolētās velēnu podzolaugsnes, kas mijas ar velēnpodzolētajām glejaugsnēm un purvu kūdras augsnēm, veidojot savdabīgu augteņu mozaīku ar auglīgiem mežiem uz automorfajām un mežiem uz pushidromorfajām un hidromorfajām augsnēm. Savukārt Ziemeļsusējas palienēs, īpaši lieguma dienvidu un centrālajā daļā veidojušās bagātīgas aluviālās (upju sanesumu) augsnes, kas nosaka auglīgu palieņu pļavu biotopu veģetācijas veidošanos.
Pēc FAO augšņu klasifikācijas teritorijā pārsvarā sastopamas šādas augsnes: Haplic podzols un Gleyic Podzols. Atsevišķās vietās Ziemeļsusējas kreisajā krastā reljefa paaugstinājumos sastopamas Haplic Luvisols, Stagnic Luvisols, Eutric Podzoluvisols, bet reljefa pazeminājumos – Eutric Gleysols, Mollic Gleysols.
Flora
Dabas liegums atrodas Ziemeļaustrumu ģeobotāniskajā rajonā.
Meža flora
Lielākoties teritorijā sastopami boreālie skuju koku meži. Pārsvarā izplatīti apšu, apšu ar egli otrajā stāvā, apšu-bērzu un bērzu-egļu meži. Lielas vienlaidus platības aizņem egļu jaunaudzes, kas stādītas pēdējo 30 gadu laikā, izcirsto apšu un bērzu mežu vietā.
Tipiskākās lakstaugu sugas šādos mežos ir Eiropas septiņstarīte, trejdaivu koraļļsakne, sirdsveida divlape, vienziedu sūnactiņa, apdzira, tumšplēkšņainā ozolpaparde, meža zaķskābene, divlapu žagatiņa un laimes palēcīte. No sūnām visizplatītākās ir Šrēbera rūsaine un spīdīgā stāvaine.
Purvu malās un sausākajos pauguros izveidojušās priežu audzes, taču to īpatsvars ir neliels. Purvu malās esošajos mitrajos un pārmitrajos priežu mežos sastopami arī āra bērzs un purva bērzs. Zemsedzi šajos mežos veido vasarzaļi un mūžzaļi sīkkrūmi – purva vaivariņš, mellene, zilene, brūklene, melnā vistene un dažādas dzērvenes, kā arī parastā niedre, dažādas spilvju, sfagnu un dzegužlinu sugas.
Pļavu flora
Dominējošās sugas ir molīnija, pļavas bitene, sāres grīslis, dzirkstelīte, vīgrieze, zilā kāpnīte, ciņusmilga, zāļlapu virza, ziemeļu madara, purvu virza, pļavas vilkmēle, stāvā vilkakūla. Atsevišķās vietās lieguma vidusdaļā ir parkveida pļavu elementi – bioloģiski veci parastie ozoli.
Purvu flora
Sūnu purvos augi ir pielāgojušies oligotrofiem apstākļiem. Vietās, kur sastopama priede, zemsedzē galvenokārt aug purva vaivariņš, zilene, melnā vistene un lācene. No sūnām sastopams Magelāna sfagns un šaurlapu sfagns. Klajās vietas purvā ir ar vai bez ciņiem, galvenokārt ar lāmām un slīkšņām. Uz ciņiem dominējošās sugas ir sila virsis, makstainā spilve, brūnais sfagns un Magelāna sfagns. Lāmās galvenokārt sastopama polijlapu andromeda un baltmeldrs, bet slīkšņās – purva šeihcērija un dūkstu grīslis.
Aizsargājamās sugas
Dabas liegumā ir sastopamas sekojošas aizsargājamās sugas :
Bezmugurkaulnieki
Dabas liegumā sastopamās aizsargājamās bezmugurkaulnieku sugas :
Zivis
Ziemeļsusējā ir sastopama viena aizsargājama apaļmutnieku suga – strauta nēģis – un viena aizsargājama zivju suga – platgalve. Šīs abas sugas ir iekļautas ES Sugu un biotopu direktīvas II pielikumā, bet strauta nēģis ir iekļauts arī Bernes konvencijas III pielikumā.
Putni
Teritorijā sastopamās aizsargājamās putnu sugas :
Zīdītāji
Teritorijā sastopamās aizsargājamās zīdītāju sugas ir baltais zaķis, bebrs, vilks, ūdrs, meža cauna un lūsis. Baltais zaķis, vilks un meža cauna Latvijā ir ierobežoti izmantojamas īpaši aizsargājamas sugas. Tas nozīmē, ka normatīvo aktu kārtībā ir atļauta to medīšana.
Danči
Danči ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Ilzeskalna, 17 km no novada centra Rēzeknes un 202 km no Rīgas.
Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Danču senkapi.
Vitors Baja
Vitors Manuels Martinšs Baja (pt, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.
Savu lielāko karjeras daļu pavadījis Portugāles komandā Porto, kur viņš sāka un beidza karjeru. No 1996. līdz 1998. gadam spēlējis Spānijas komandā Barcelona, kur viņš paspēja izcīnīt vienu La Liga titulu, divus Copa del Rey kausus, Supercopa de España un UEFA Kausu ieguvēju kausu. Ar Porto komandu 10 reizes uzvarējis Portugāles Premjerlīgā, 5 reizes izcīnījis Portugāles kausu un 2004. gadā uzvarējis UEFA Čempionu līgā.
Sasniegumi
Porto
Barcelona
Individuālie sasniegumi
Mirušo ofīcijs
Kopš 18. gadsimta beigām mirušo ofīcijs kļuvis par Latgales un Augšzemes latviešu tradīciju — dzimtajā valodā izpildītu rituālu, daļēji mutiski pārmantojamu, folklorizētu fenomenu. To izpilda galvenokārt mājās un bez priestera līdzdalības, proti, tāpat kā tautasdziesmu — bez kādas ārējas organizēšanas. Mirušo ofīcijs Latgalē un Augšzemē iekļauts Latvijas kultūras kanonā.
Blacklight: Retribution
Blacklight: Retribution (iepriekš Blacklight 2) ir bezmaksas pirmās personas šaujamspēle, kas izdota PC. 2011. gada 14. janvārī Zombie Inc. paziņoja, ka izstrādās turpinājumu spēlei Blacklight: Tango Down ar "spēlē bezmaksas" biznesa modeli. 2011. gada Electronic Entertainment Expo (E3) kompānija paziņoja, ka Perfect World izdos spēli. 2012. gada 27. februārī tika palaista spēles atvērtā beta versija.
Blacklight: Retribution modelē sevi pēc Call of Duty daudzspēlētāju režīma modeļa un aizņemas dažus spēles elementus no Crysis un F.E.A.R..
Jānis Skrastiņš (prokurors)
Jānis Skrastiņs (dzimis, miris ) bija latviešu jurists. Pirmais Latvijas Republikas Prokuratūras ģenerālprokurors pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no 1990. līdz 2000. gadam.
Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gadā Cēsīs. Mācījās Cēsu vidusskolā, studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kopš 1979. gada strādāja par Latvijas PSR prokuratūras sevišķi svarīgu lietu izmeklētāju. 1989. gadā kļuva par LPSR ģenerālprokurora vietnieku.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Latvijas Republikas Augstākā padome J. Skrastiņu iecēla par ģenerālprokuroru, uzdodot viņam izveidot Latvijas Republikas prokuratūru un nodrošināt tās darbību atbilstoši likuma prasībām. Līdztekus Latvijas Republikas prokuratūrai līdz 1991. gada Augusta pučam turpināja darboties arī PSRS Prokuratūrai pakļautā Latvijas PSR prokuratūra, kuru vadīja Valentīns Daukšis.
Ģenerālprokurora zvērestu Skrastiņš nodeva 1994. gada 10. oktobrī. 1995. gada 21. septembrī Saeima apstiprināja Jāni Skrastiņu uz otru ģenerālprokurora pilnvaru termiņu. 2000. gada janvārī iesniedza atlūgumu.
Vēlāk viņš bija AS “Parekss banka” padomes loceklis, apdrošināšanas kompānijas AS “Parekss apdrošināšana” padomes priekšsēdētājs, AS “Parex banka” valdes loceklis.
Morbillivirus
Morbillivirus ģints (morbillivīrusi jeb masalu vīrusi) pieder pie Mononegavirales kārtas, paramiksovīrusu dzimtas. Dabīgie vīrusa saimnieki ir cilvēki, suņi, kaķi, liellopi un vaļveidīgie. Šajā ģintī pašlaik ir iekļautas septiņas sugas. Slimības, kuras izraisa vīrusi, kas iekļauti šajā ģintī: masalas, gaļēdāju mēris, govju mēris, mazo atgremotāju mēris.
Dzīves cikls
Vīrusa replikācija notiek citoplazmā. Vīrusa iekļūšanai šūnā tas piestiprinās pie saimniekorganisma šūnas, izmantojot, piemēram, CD46, SLAM vai Nectin4 receptorus. Lai vairotos, vīruss izmanto negatīvo RNS vīrusu replikācijas modeli. Vīruss saimniekorganisma šūnu pamet pumpurojoties. Cilvēki, gaļēdāji, atgremotāji, vaļveidīgie un roņi kalpo kā dabiski vīrusa saimnieki. Vīrusa transmisija no viena indivīda otram visbiežāk notiek aerogēnā ceļā.
École nationale supérieure des mines de Paris
École nationale supérieure des mines de Paris (Mines ParisTech) ir Francijas grande école un PSL Research University sastāvdaļa. To 1783. gadā dibināja karalis Luijs XVI.
Mines ParisTech izceļas ar izcilu pētniecības centru sniegumu un starptautisko partnerattiecību kvalitāti ar citām prestižām pasaules universitātēm.
Edgars Ungurs
Edgars Ungurs (dzimis Rīgā) ir Latvijas FIDE meistars šahā (2022).
Biogrāfija
Daudzkārtējais Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātu dalībnieks. 1998. gadā piedalījies Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā.
2016. gada Rīgas šaha čempionātā ieņēmis 3. vietu. Pēc diviem gadiem šajā pašā turnīrā izcīnījis 2. vietu.
2022. gadā pārstāvējis Latvijas komandu Pasaules šaha olimpiādē. Ar sekmīgu sniegumu šaha olimpiādē nopelnījis FIDE meistara (FM) titulu.
Absolvējis Ekonomikas un kultūras augstskolu (2009) un Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju (2011). Saņēmis FIDE instruktora un FIDE kategorijas tiesneša (2014) nosaukumus. Kopš 2011. gada strādā kā treneris Rīgas Šaha skolā.
Viņa māte Līga Ungure arī ir šaha trenere.
Koņecpole (Ambeļu pagasts)
Koņecpole ir ciems Augšdaugavas novada Ambeļu pagastā. Atrodas 233 km attālumā no Rīgas.
Rūšupe
Rūšupe (arī Rušu strauts, Rušupe) ir Lonastes labā krasta pieteka Ventspils novadā.
Iztece - Pāces purvs. Tek rietumu virzienā. Ietek Lonastē pie valsts autoceļa V1341 (Mieži–Bruši).
Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.
Gudmens
Gudmens (en) var būt:
Kroforda
Kroforda var būt:
Brēndonkas forts
Brēndonkas forts (nl) ir 20. gadsimta sākumā celta Beļģijas armijas militārā celtne, daļa no Antverpenes aizsardzības nocietinājumu sistēmas. Atrodas uz rietumiem no Mehelenas. Otrā pasaules kara laikā Trešais reihs izmantoja fortu kā koncentrācijas nometni (kaut arī iestāde formāli saucās cietums, faktiski ieslodzotos laika gaitā pārvietoja uz koncentrācijas nometnēm Austrumeiropā).
Brēndonkas fortā tika ieslodzīti iekārtas politiskie pretinieki, pretošanās kustības dalībnieki un ebreji. Zināmi vairāk nekā 3590 ielodzīto, no kuriem 303 mira vai tika sodīti ar nāvi uz vietas, bet 1741 mira nometnēs citur. 1947. gadā forts tika atvērts kā muzejs. No pazīstamiem forta ieslodzītajiem rakstnieks Žans Amerī (Jean Améry, 1912 - 1978) un olimpiskais čempions, mākslinieks Žaks Ošs (Jacques Ochs, 1883 – 1971).
Ziemeļu madara
Ziemeļu madara (Galium boreale) ir mainīga izskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļpolam tuvos apvidos, tostarp, Latvijā, pļavās, atmatās, ceļmalās un skrajos mežos.
Morfoloģija
Ziemeļu madara ir daudzgadīgs, 20-50 cm augsts lakstaugs ar stāvu, stīvu, četršķautņainu, zarainu stublāju, kurš dažreiz ir klāts ar īsiem matiņiem. Stublājs pie pamata ir mazliet pacils un tam mēdz būt neziedoši zari.
Kaidaks
Kaidaks (kk) ir garš, šaurs un sekls Kaspijas jūras līcis tās ziemeļaustrumos. Administratīvi atrodas Kazahstānas Manghistau apgabalā. Atzarojas no Elikoltika tā dienvidaustrumos, stiepjas dienvidrietumu virzienā 115 km garumā starp Ustjurtu rietumos un Bozaši pussalu rietumos. No 20. gadsimta 30. gadiem ūdens līmenis Kaspijas jūrā pazeminājās, kādēļ Kaidaks izžuva un tā vietā izveidojās sors. Pašlaik ūdens līmenis jūrā paaugstinās un līcis piepildās ar ūdeni.
Ziemeļu madara
Morfoloģija
Ziedi ir izvietoti blīvās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Vainags ir balts un četrdaļīgs.
Auglis ir riekstiņš skaldauglī, kas ir blīvi klāts ar atliektiem, cietiem matiņiem. Zied no jūlija līdz septembrim.
Benijs Gudmens
Bendžamins Deivids "Benijs" Gudmens (dzimis, miris ) bija Čikāgas ebreju izcelsmes amerikāņu džeza klarnetists un džeza orķestra vadītājs, pazīstams kā "svinga karalis". Sevišķus panākumus guva 20. gadsimta trīsdesmitajos gados. Ar Gudmena orķestra koncertu 1938. gada 16. janvārī Karnegī zālē Ņujorkā džezs no tīras "izklaides mūzikas" ieguva "nopietnas mūzikas" statusu. Gudmena orķestris bija arī viens no pirmajiem džeza orķestriem valstī, kas pārvarēja rasu segregāciju valstī, iekļaujot sastāvā vairākus afroamerikāņus.
Viktora Černomirdina spārnotie izteikumi
Krievijas politiķis un valdības vadītājs (1992.–1998.) Viktors Černomirdins ir plaši pazīstams ar saviem izteikumiem, kuri, būdami reizēm ne īpaši veikli, bija vienlaikus arī aforistiski un "mēdza atainot laikmeta būtību labāk nekā rakstnieku un profesoru biezās grāmatas". Izteikumi nodrošināja šim politiķim zināmu popularitāti tautā, viņu uztvēra kā "tautas" politiķi, kas ir rets gadījums starp Krievijas labējā spārna politiķiem.
V. Černomirdinam nereti piedēvē arī plaši pazīstamo izteicienu "gribējām, kā labāk, bet sanāca, kā vienmēr".
Dažas izmeklētas frāzes ir norādītas zemāk (daudzas nav tieši tulkojamas vārdu spēles dēļ).
Džoana Kroforda
Džoana Kroforda (en; dzimusi Lusille Feja Lesueura (Lucille Fay LeSueur) Sanantonio, Teksasas štatā, ASV; mirusi  Ņujorkā, ASV) bija amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktrise.
Viņa karjeru uzsāka kā ceļojoša teātra trupu dejotāja, taču vēlāk sāka darboties Brodvejā. Amerikas Filmu institūta balsojumā viņa atzīta par 10. visu laiku izcilāko sieviešu mākslinieci. 1945. gadā viņa saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise par lomu filmā Mildred Pierce.
Ārējās saites
Joan
Mūris (filma)
"Mūris" ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Dāvis Sīmanis jaunākais.
Asela de Armasa
Asela de Armasa Peresa (es; dzimusi, mirusi ) bija Kubas starptautiskā meistare šahā (1978). Desmitkārtēja Kubas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1971, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1986, 1988).
Mūris (filma)
Sižets
Filmēšanas grupa, apceļojot Latvijas, Baltkrievijas un Krievijas robežu apkārtni, izveidojusi stāstu par dažādām robežām — gan fiziskām, gan prāta radītām.
Asela de Armasa
Biogrāfija
Trīs reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros:
Četras reizes pārstāvējusi Kubu Pasaules šaha olimpiādēs (1984, 1986, 1988, 1990).
Disgaea 3: Absence of Justice
Disgaea 3: Absence of Justice ir trešā videospēle Disgaea spēļu sērijā, ko izstrādā Nippon Ichi. Tā tika izdota 2008. gada 31. janvārī PlayStation 3 videospēļu konsolei. Spēles Eiropas versiju izdeva Square Enix 2009. gada 20. februārī. Džeks Nīda, NIS America lokalizācijas direktors izteicies, ka Disgaea 3 būs pieejams lejupielādējamais saturs, caur PlayStation Network lai ielādētu jaunus un atpakaļ nākošus tēlus.
Hačapuri
Hačapuri (ka (khach’ap’uri; ) — 'biezpienmaize') ir slēgts rauga vai kārtainās mīklas rausis ar sieru, kā arī dažreiz pildīts ar biezpienu un olām. Hačapuri ir tradicionāls gruzīnu virtuves ēdiens.
Koņecpole (Pilskalnes pagasts)
Koņecpole ir ciems Pilskalnes pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 199 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas vairākas apskates vietas un objekti netālajā Ilūkstē (Ilūkstes 1. vidusskola, Ilūkstes brīvdabas estrāde, novadpētniecības muzejs, piemineklis Rainim, vidusskola, viesu māja).
Felicianova
Felicianova var būt:
Doberluga-Kirhaina
Doberluga-Kirhaina (de, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī pie Kleine Elsteres upes.
Vēsture
Vēsturiski pilsēta veidojusies no divām daļām - Kirhainas (rakstos no 937. gada) un Dobrilugkas (rakstos no 1005. gada). 1165. gadā pie pilsētas tika nodibināts Dobrilugkas klosteris. 1431. gadā Dobrilugku nopostīja husīti, bet 1637. un 1643. gadā zviedri nopostīja Kirhainu. 1848. gada abas pilsētas formāli apvienoja. 1937. gadā Dobrilugku pārdēvēja par Doberlugu. Otrā pasaules kara beigās 1945. gada 23. aprīlī pilsētu ieņēma Sarkanā armija. Pēc Otrā pasaules kara tā atradās VDR sastāvā.
Centrosoma
Centrosoma ir galvenais mikrocaurulīšu veidošanās centrs šūnā. Katra centrosoma sastāv no cilindrveida organoīdu pāra — centriolām. Apkārt centriolām atrodas homogēna citoplazma un šajā centriolas citoplazmā redzamas 9 mikrocaurulīšu grupas: katrā ir pa 3 mikrocaurulītēm.
Mitozes sākumā, apkārt centriolām sāk veidoties vārpstas un centrosomas ir atbildīgas par to veidošanos. Pēc tam centriolas atiet no šūnas poliem un tās savienojas dalīšanās vārpsta, kuras ar hromosomālajiem pavedieniem savienojās ar hromosomām. Centrosomu funkcija šajā šūnā ir hromatīnu (hromasomu pusīšu) nogādāšanu uz šūnas poliem un to sadalīšanu pa meitšūnām.
Augu šūnās nav centriolu, kas liecina, ka vārpstas veidošanai centriolas nav nepieciešamas.
Rumānijas pasts
Rumānijas pasts ir valsts pasta pakalpojumu sniedzējs Rumānijā. Tas ir vienīgais universālais pasta pakalpojumu piegādātājs jebkurā vietā Rumānijas teritorijā. Rumānijas pastam 2013. gadā bija ap 5700 pasta nodaļu, kuras nedēļā apkalpoja ap 11 miljonu sūtījumu.
Klāra Hjūza
Klāra Hjūza (en; dzimusi ) ir kanādiešu sportiste — šosejas riteņbraucēja un ātrslidotāja. Viņa ir viena no nedaudzajiem sportistiem, kas izcīnījuši medaļu gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs.
Rumānijas pasts
Rumānijas pasts darbojas pasta un preses piegādes pakalpojumu brīvajā tirgū un veic darbības, kas vajadzīgas, lai rentabli izpildītu tā uzdevumus, proti, ārējo un iekšējo sakaru nodrošināšanu, pastmarku izlaišanu un citus pakalpojumus — medicīniskus, izglītības, kultūras utt.
Klāra Hjūza
1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja bronzas medaļu grupas braucienā un individuālajā braucienā. Piedalījusies arī. un. Tāpat šosejas riteņbraukšanā izcīnījusi sudraba medaļu 1995. gada Pasaules čempionāta individuālajā braucienā.
Tāpat ir piedalījusies vairākās ziemas olimpiskajās spēlēs ātrslidošanas sacensībās. 2002. gadā viņa izcīnīja bronzas medaļu 5000 m distancē. 2006. gadā kanādiete kļuva par čempioni 5000 m distancē un izcīnīja sudrabu komandas stafetē. 2010. gadā K. Hjūza bija Kanādas karognesēja atklāšanas ceremonijā un bronzas medaļas ieguvēja 5000 m distancē.
Rumānijas pasts
Vēsture
Pirmais dokuments, kas apliecina pasta pakalpojumu esamību rumāņu valodā runājošajās zemēs, bija harta, kuru 1399. gadā Džurdžu pilsētā izdeva toreizējais gospodars Mirča Vecākais. Saskaņā ar to vietējai varai bija pienākums nodrošināt karaliskos kurjerus ar transporta līdzekļiem, zirgiem un divriču pajūgiem.
Sākumā pasta pamatdarbs galvenokārt bija ceļotāju pārvadājumi un augsta statusa personu oficiālā sarakste un rīkojumi. Pēc 1850. gada pilsētās pasta stacijas tika pārveidotas par pasta nodaļām. Tajā laikā bija 30 pasta maršruti ar pasta stacijām, kuru kopējais centrs bija Krajova Valahijas centrālajā daļā. 1852. gadā Finanšu ministrijas uzraudzībā tika organizēti pasta pakalpojumi privātpersonām.
1862. gada 23. jūlijā tika izdots dekrēts Nr. 527 par Moldovas un Valahijas pasta administrāciju apvienošanu, sākot ar 1862. gada 1. augustu. Pēc apvienošanas ģenerāldirektorāta vadība tika nodota Panaitam Sevesku, kurš kopš 1860. gada decembra vadīja Muntenijas filiāli Valahijas austrumos.
Starptautiskā darbība
Rumānijas pasts ir starp Vispasaules Pasta savienības (UPU) dibinātājiem 1874. gadā.
Laikā no 2004. līdz 2008. gadam Rumānija bija UPU Administrācijas padomes priekšsēdētāja vietniece, tādējādi sniedzot ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā par pasta pakalpojumu nākotni.
Rumānijas pasts ir arī starp PostEurop (Eiropas Sabiedriskā pasta operatoru asociācijas) dibinātājiem 1993. gadā un aktīvi iesaistījās tās darbībās, piedaloties vairākos Eiropas projektos, sniedzot ieguldījumu dažādu Posteurop komiteju un darba grupu darbā un sekmējot divu PostEurop plēnumu organizēšanu Bukarestē 1996. un 2004. gadā.
Milans Bartovičs
Milans Bartovičs (dzimis ) ir bijušais slovāku hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 50 spēles Nacionālajā hokeja līgā. Karjeras lielāko daļu pavadījis dažādos Čehijas Ekstralīgas un Kontinentālās hokeja līgas klubos.