cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Globālā pozicionēšanas sistēma
Signāls
GPS pārraida savus civilos signālus L diapazonā 1575,42 MHz frekvencē. Signāli ir vāji (pat zem fona trokšņu amplitūdas), jo kosmiskajā telpā ir ierobežotas iespējas enerģijas iegūšanai lielas jaudas raidītājiem. Nesējfrekvence tiek modulēta ar ciparu kodu. Kad modulējošajā kodā notiek pāreja no signāla 1 uz 0, nesējfrekvence izmaina savu fāzi. Katrs GPS zvaigznāja pavadonis pārraida vienā un tajā pašā frekvencē, bet modulē pārraidāmo frekvenci ar savu, unikālu kodu. GPS pavadoņu civilais C/A kods sastāv no 1023 bitiem un tā pārraide aizņem precīzi vienu milisekundi. Kodu pārraida nepārtraukti un to uzsāk pārraidīt katras milisekundes sākumā. Ar ciparu kodu veiktu modulāciju dēvē par pseidonejaušu troksni (pseudorandom noise (PRN) - angļu val.) vai ar kodu atdalītu, daudzu lietotāju piekļuvi (Code Division Multiple Access (CDMA) - angļu val.), kas ir platjoslas modulācijas veids.
Pie tam signāls nav detektējams un uztverams, ja uztvērējam nav demodulācijas atslēgas koda. Katram pavadonim ir savs modulācijas kods. Uztvērējs zin katra pavadoņa kodu. Mēģinot uztvert kādu konkrētu pavadoni, uztvērējs pārbīda šī pavadoņa koda kopiju secīgi par vienu bitu uz priekšu un salīdzina ar uztverto signālu. Tiek salīdzināts katrs uztvertā signāla bits ar pārbīdītās koda kopijas bitiem. Katrā punktā tiek piešķirts rezultāts "1", ja uztvertais signāls sakrīt ar pārbīdītās koda kopijas signālu. Ja sakritības nav, tiek piešķirts rezultāts "0". Pēc tam notiek rezultātu summēšana visā uztvertā signāla garumā. Ja sakrīt 50 punkti (50 no 1023), tiek piešķirts rezultāts 50. Pēc tam pavadoņa koda kopiju pārbīda uz priekšu par vēl vienu bitu un salīdzināšanu atkārto iegūstot citu rezultātu. Visbeidzot salīdzina visus iegūtos rezultātus un izvēlas vislielāko. Ja tas tuvojas 1023, tad uztvērējs ir veiksmīgi atradis meklētā pavadoņa signālu. Pie tam var noskaidrot par cik bitiem tika pārbīdīta pavadoņa koda kopija, lai iegūtu visaugstāko rezultātu jeb par cik bitiem tika pārbīdīta pavadoņa koda kopija, lai tā pēc iespējas precīzāk sakristu ar uztverto signālu.
Ciparu kodi tiek ar nolūku izvēlēti, lai dotu lielu sakrišanas punktu skaitu, ja uztvertais signāls pilnīgi sakrīt ar pavadoņa koda kopiju. Tas ļauj uztvertajam signālam būt mazas jaudas, pat tik mazas jaudas, ka katru konkrētu bitu dažkārt nav iespējams izšķirt. Pat tad, ja trokšņa vai citu iemeslu dēļ nav iespējams izšķirt katru konkrētu bitu un kāds no tiem pazūd, ir iespējams konstatēt uztvertā signāla un pavadoņa koda kopijas sakrišanu pēc strauja sakrišanas punktu skaita pieauguma salīdzinot ar pavadoņa koda kopijas izvietojumu pirms un pēc sakrišanas punktu maksimuma.
Tā kā var tikt noteikta uztvertā signāla un pavadoņa koda kopijas sakrišana, var tikt noteikts arī uztvertā signāla pienākšanas laiks attiecībā pret uztvērēja pulksteni. Vienīgais uztvērēja un pavadoņa pulksteņiem jābūt salāgotiem ar precizitāti augstāku par pavadoņa koda garumu, kas GPS C/A gadījumā ir viena milisekunde. Tas ir pseidoattāluma mērīšanas pamats.
Visi pavadoņi raida pāri viens otra signāliem, vienā un tajā pašā frekvencē. Bieži kā GPS uztvērēja raksturlielums tiek minēts kanālu skaits. Tas nozīmē, cik pavadoņus vienlaicīgi uztvērējs ir spējīgs detektēt. Kad uztvērējs ir detektējis vajadzīgā pavadoņa signālu, tas sāk tā sūtītās informācijas saņemšanu, tai skaitā datus par laiku, nedēļas numuru, pavadoņa darbības kvalitāti un pavadoņa plānotajām pozīcijām. Šos datus sauc par navigācijas ziņojumu un to pārraida ar zemu datu pārraides ātrumu atšķirībā no salīdzināšanai paredzētā koda. Navigācijas ziņojuma ciparu dati modulē (modificē) salīdzināšanai paredzēto pavadoņa kodu veidā, kurš neietekmē salīdzināšanas procesu, bet var tikt demodulēts uztvērējā. GPS katrs datu bits modulē virkni pamata C/A koda bitu. Viens navigācijas ziņojuma bits laika ziņā aizņem vienu piecdesmito daļu no sekundes un navigācijas ziņojuma pārraides ātrums tātad ir 50 biti sekundē.
Ja pamata dati par visiem pavadoņiem zvaigznājā nav iepriekš ielādēti pavadoņnavigācijas sistēmas uztvērējā, var būt nepieciešamas līdz pat 12,5 minūtēm, lai tos lejupielādētu un tikai tad būs iespējams noteikt novērotāja atrašanās vietu. Tik liels laiks nepieciešams tikai zemā datu pārraides ātruma dēļ.
Laiks, cik ātri pēc ieslēgšanas var sagaidīt aprēķinātu pozīciju, ir viens no GPS uztvērēju raksturojošiem lielumiem un to sauc par aukstā starta laiku (cold start time - angļu val.). Pamata datus par visiem pavadoņiem zvaigznājā ielādēt uztvērējā jau rūpnīcā nav iespējams, jo pavadoņu kustība dažādu iemeslu dēļ mainās un tiek precizēta ar dzinējiem, tie iziet no ierindas, tos nomaina. Bieži pēc aukstā starta ir redzams, ka pirmā pozīcija, ko uztvērējs dod, ir ļoti neprecīza, bet tās precizitāte pamazām uzlabojas. Tā notiek, jo trokšņa efekts rada iegūto pozīciju izkliedi ap vidējo vērtību. Lai šo izkliedi samazinātu un uzlabotu precizitāti, tiek uzrādīta noteikta laika perioda vidējā vērtība. Tā kā pavadoņnavigācijas sistēmas parasti izmanto uz mobilām platformām, tad vidējās vērtības atrašanā jāņem vērā arī platformas kustība starp mērījumiem.
Precizitātes ierobežojumi
Pastāv virkne fizikālu procesu, kuri ierobežo GPS precizitāti. Tāpat pastāv veidi, kā šo fizikālo procesu ietekmi mīkstināt, tomēr GPS uzbūvei un konkrētu GPS uztvērēju uzbūvei arī ir savi ierobežojumi, kas bieži liedz pilnībā novērst fizikālo procesu ietekmi.
Papildus tam pati GPS uzbūve ietekmē precizitāti. Piemēram civilie GPS lietotāji izmanto C/A kodu, kurš ir salīdzinoši lēns modulācijas kods. Tā ātrums ir 1023 biti milisekundē. Militārie uztvērēji izmanto precīzo P kodu, kura ātrums ir 10 230 biti milisekundē. Jo ātrāks kods, jo biežāk var noteikt atrašanās vietu, jo precīzāka novērotāja atrašanās vietas noteikšana kopumā. Tāpat militārie uztvērēji izmanto divas frekvences, kas ļauj labāk novērtēt kavējumus atmosfērā, tādējādi vēl vairāk uzlabojot šo uztvērēju precizitāti.
Dažādi kavējumi atmosfērā
Jonosfēra sastāv no pozitīvi lādētiem gāzu joniem un brīvajiem elektroniem un tā izvietota no 50 līdz 1000 km virs Zemes virsmas. Signāla kavējumi ir atkarīgi no jonizēto daļiņu izplatības un blīvuma. Efekts ir atkarīgs no signāla krišanas leņķa jonosfērā, diennakts perioda, Saules uzliesmojumiem, vietējiem Zemes magnētiskā lauka efektiem, kā arī GPS signāla frekvences. Vairums GPS uztvērēju jonosfēras kļūdu ignorē. Ja pavadonis atrodas zenītā, kļūda pseidoattālumā var būt 3 līdz 15 metri, ja pavadoņa augstums virs matemātiskā horizonta ir zem 10°, kļūda var sasniegt no 9 līdz 45 metriem. Kavējums ir apgriezti proporcionāls signāla frekvences kvadrātam:
,
kur k - signāla kavējums jonosfēras dēļ; f - signāla frekvence.
Militārie divu frekvenču uztvērēji, izmantojot augstāk minēto sakarību, spēj kompensēt kļūdas pseidoattālumā jonosfēras ietekmes dēļ. Dažādi GPS papildinājumi kā DGPS, WAAS vai EGNOS, tāpat spēj lielā mērā korektēt kļūdas pseidoattālumā.
Vislielākās kļūdas uztvertajos signālos ir no zemu izvietotiem pavadoņiem, jo signāli no šādiem pavadoņiem ceļo cauri biezākam troposfēras slānim. Šī iemesla dēļ pavadoņus, kuru augstums virs matemātiskā horizonta ir zem 5°, atrašanās vietas noteikšanā neizmanto.
Kļūdas signālu atstarošanās dēļ
Signāls no pavadoņa dažkārt nenonāk GPS uztvērējā tieši, bet gan atstarojoties no kāda objekta. Tas palielina pseidoattālumu par neprognozējamu lielumu. Jūrā tā nav tik nozīmīga problēma kā kalnainos apvidos, pilsētās vai mežos. Tomēr kuģu GPS antenas reti ir izvietotas optimāli. Dažos gadījumos var būt neiespējami uztvert kādu no pavadoņiem tieši. Signāli no šāda pavadoņa var tikt uztverti atstarojoties no virsbūves vai cita objekta. Tas rada dažāda lieluma kļūdas, kuras ir atkarīgas no kuģa diametrālās plaknes virziena attiecībā pret pozīcijas noteikšanā izmantotajiem pavadoņiem. Sliktākajā gadījumā kļūda var sasniegt kuģa garuma vērtību. Dažkārt spēcīgs atstarotais signāls var nonākt uztvērējā kopā ar tiešo un padarīt dotā pavadoņa uztveršanu neiespējamu. Tādā gadījumā uztvērējs var pārslēgties uz citu pavadoni, bet pozīcijas precizitātes samazināšanās (PDOP) vērtība visticamāk pieaugs. Kvalitatīvi GPS uztvērēji atpazīst spēcīgāko signālu, kurš parasti ir tiešais nevis atstarotais signāls.
Kļūdas signālu atstarošanās dēļ nevar likvidēt ar DGPS vai citiem GPS papildinājumiem.
Kļūdas pavadoņu pozīcijās
Pavadoņu pārraidītie navigācijas ziņojumi satur datus, kurus GPS uztvērējs spēj pārrēķināt pavadoņu pozīcijās, kādas tās būs katra salīdzināšanai paredzētā koda pārraides sākumā jeb katras milisekundes sākumā. Pavadoņu pozīcijas ir nepieciešamas atrašanās vietas aprēķinam un tās ir nevis tieši izmērītas, bet aprēķinātas uztvērējā un tāpēc var atšķirties no patiesajām pavadoņu pozīcijām. Kļūda pavadoņu pozīcijās var sasniegt divus metrus. Šo kļūdu var likvidēt izmantojot DGPS vai citas GPS papildināšanas metodes.
Pavadoņu pulksteņu kļūdas
Lai arī pavadoņu atompulksteņi ir precīzi un tos tādus uztur ar pārraidēm no Zemes stacijām, vienalga pastāv atlikušās kļūdas. GPS sistēmai tās var būt līdz septiņām nanosekundēm lielas, kas izteiktas pseidoattālumā sastāda divus metrus. Kļūdas atrašanās vietā, kuras radušās pavadoņu pulksteņu neprecizitātes dēļ, var likvidēt izmantojot kādu no GPS papildināšanas paņēmieniem (augmentation techniques - angļu val.).
Trokšņa efekts
Pseidoattālumu mērījumos neizbēgami rodas gadījuma rakstura kļūdas. Tām var būt dabīga un mākslīga izcelsme. Gadījuma rakstura kļūdu esamību dēvē par troksni un tas var ietekmēt signālu pārraidi pavadonī, signālu uztveršanu uztvērējā, kā arī kropļot signālu tā ceļā no raidītāja uz uztvērēju. Troksnis ir nejaušs un neparedzams efekts. Lai arī troksnis ir neparedzams, tā iespaidu uz GPS mērījumiem ir iespējams novērtēt. Troksnis pakļaujas normālajam jeb Gausa sadalījumam un tādēļ GPS sistēmai var aprēķināt vidējo kvadrātisko novirzi jeb standartnovirzi:
,
kur x_{1} - pirmā mērījuma rezultāts; x_{2} - otrā mērījuma rezultāts; x_{n} - n tā mērījuma rezultāts;  - vidējā aritmētiskā vērtība; n - mērījumu skaits.
Viena standartnovirze σ nozīmē, ka 68,28% rezultātu atradīsies joslā, kuras platums 2σ un kura centrēta ap vidējo aritmētisko vērtību jeb 34,14% uz katru pusi no vidējās aritmētiskās vērtības. DGPS vai citas GPS papildināšanas metodes var cīnīties pret pavadoņa raidītāja troksni, bet tam nav nozīmīga efekta. Ar šādiem paņēmieniem nevar samazināt uztvērēja troksni, jo tos izgatavojuši dažādi ražotāji un attiecīgi arī vidējā kvadrātiskā kļūda jeb standartnovirze tiem būs dažāda.
Vispārējās un speciālās relativitātes iespaids
Pavadoņi atrodas vājākā gravitācijas laukā salīdzinot ar uztvērējiem, tādēļ to pulksteņi iet ātrāk nekā tie ietu uz Zemes. Lai kompensētu šo efektu, pavadoņu pulksteņus iestata tā, lai tie vienmēr nedaudz kavētos. GPS sistēmā pulksteņu darbs ir bāzēts 10 230 000 Hz frekvencē, bet pavadoņu pulksteņi darbojas ar 10 229 999,99545 Hz. Pavadoņa relatīvajam ātrumam attiecībā pret uztvērēju ir ļoti mazs iespaids uz izmērīto pseidoattālumu. Dažos uztvērējos tas tiek kompensēts, bet kļūda izmērītajā pseidoattālumā parasti nav lielāka par vienu centimetru.
Uztvērēja kustība
Atrašanās vietas aprēķins aizņem zināmu laika sprīdi, tādēļ iegūtā pozīcija attieksies uz kaut kādu pagātnes momentu. Trokšņa efekts rada iegūto pozīciju izkliedi ap vidējo vērtību. Lai šo izkliedi samazinātu un uzlabotu precizitāti, tiek uzrādīta noteikta laika perioda vidējā vērtība. Tā kā GPS parasti izmanto uz mobilām platformām, tad vidējās vērtības atrašanā jāņem vērā platformas kustība starp mērījumiem. To paveic izmantojot Kalmana filtrus. Tādā veidā ievērojami uzlabojas precizitāte, ja platforma pārvietojas ar pastāvīgu ātrumu, kā arī tiek noņemts atrašanās vietas aprēķina kavējums. Tomēr manevrēšanas laikā, kas ietver paātrinājumus, tajā skaitā virziena maiņu, Kalmana filtrs var uzrādīt pozīcijas, kuras ir salīdzinoši neprecīzas un kurām piemīt kavējums. Šādas neprecizitātes var novērst, ja Kalmana filtram pievada datus no inerciālajiem sensoriem, kas mūsdienās nav izplatīts paņēmiens.
Uzrādītajai GPS pozīcijai ir tendence turpināt esošo lineāro trajektoriju, tikai lēnām tuvojoties reālajai trajektorijai. Ar GPS noteiktā atrašanās vieta vienmēr būs neprecīzāka, ja kustība nenotiek ar pastāvīgu ātrumu un kursu vai mobilā platforma neatrodoas stacionārā pozīcijā.
Traucējumi, traucēšana un maldināšana
Traucēšana ir ar nolūku radīts elektromagnētiskais starojums, lai padarītu neiespējamu sistēmas efektīvu lietošanu. Ir tehniskā ziņā viegli traucēt civila GPS uztvērēja darbību. Mazas jaudas traucējošās iekārtas ir viegli uzbūvējamas vai iegādājamās. Teroristiem ir viegla piekļuve šādām tehnoloģijām. Vairākās valstīs tiek izvērtēta GPS izmantošana, lai iekasētu nodevas par ceļu izmantošanu. Tas nākotnē var palielināt traucējošo iekārtu piedāvājumu un to nelegālu izmantošanu. Bruņotajiem spēkiem ir pieejamas lielas jaudas traucējošās iekārtas, kuras var paralizēt GPS signālu uztveršanu vairāku simtu kilometru rādiusā.
Maldināšana ir ar nodomu pārraidīti pavadoņiem līdzīgi signāli, kas var likt GPS uztvērējiem uzrādīt kļūdainu atrašanās vietas pozīciju. Šādas sistēmas dēvē par pseidolītiem un tām var būt arī likumīgs pielietojums. Lietotas ļaunprātīgi, šādas sistēmas var radīt lielas ar GPS noteiktas pozīcijas kļūdas. Ja kļūda tiek palielināta lēnām, tās esamību var nepamanīt. Tādēļ kuģiem, kuri tiek ekspluatēti kara zonu tuvumā, ir bīstami izmantot tikai no GPS iegūtu informāciju par to atrašanās vietu.
Tiek paredzēts, ka nākotnē arī civilajiem lietotājiem būs piekļuve divām frekvencēm. Tas palīdzēs samazināt ne tikai kļūdas pseidoattālumā jonosfēras ietekmes dēļ, bet arī padarīs traucēšanu ievērojami grūtāku.
Uztvērēji
GPS uztvērējs parasti sastāv no antenas un uztvērēja/procesora, kurš vairumā gadījumu apgādāts ar displeju un vadības orgāniem. Uztvērējam ir arī ciparu saskarne, lai aprēķinātās pozīcijas varētu pārraidīt uz citu navigācijas aprīkojumu vai displejiem, it īpaši uz elektronisko karšu sistēmu. Kuģu GPS uztvērējiem ne vienmēr ir savs displejs un vadības orgāni. Tos var nodrošināt cita sistēma, kura lieto aprēķināto atrašanās vietas informāciju, piemēram, tā pati elektronisko karšu sistēma.
SJO nosaka prasības uztvērēju precizitātei, kuras ir vienādas gan statiskos, gan dinamiskos apstākļos. Pie tam dinamiskie apstākļi ietver jūras viļņošanos un kuģa kustību, kāda tā ir parastos apstākļos. Nepieciešamā precizitāte GPS uztvērējam ir 13 metri (95%) pie horizontālās precizitātes samazināšanās (HDOP) vērtības mazākas vai vienādas ar četri vai arī pozīcijas precizitātes samazināšanās (PDOP) vērtības mazākas vai vienādas ar seši. 95% nozīmē, ka 95% no laika kļūda ir 13 metri vai mazāka. Tātad kļūda var būt lielāka par 13 metriem 5% no visa laika. Maksimāli pieļaujamais kļūdas lielums nav noteikts. Lielas kļūdas var rasties anomālu jonosfēras apstākļu dēļ, ja PDOP vērtība ir lielāka par seši, ja ir traucējumi, notiek traucēšana vai maldināšana, kā arī, ja GPS antenai ir slikts izvietojums.
Pēc uztvērēja ieslēgšanas var paiet zināms laiks līdz tas dod precīzu atrašanās vietas pozīciju. Tam ir divi iemesli. Pirmkārt, uztvērējam jāveic salīdzināšanas procesi ar pavadoņu signāliem, lai tos identificētu un varētu turpmāk izmantot pseidoattālumu mērīšanai. Otrkārt, uztvērējam jālejupielādē navigācijas ziņojums ar datiem, ko tas izmanto, lai noteikt pavadoņu atrašanās vietas. Šie dati parasti ir derīgi vairākas dienas, tāpēc, ja uztvērējs ir bijis izslēgts īslaicīgi, tajā var būt saglabājušies derīgi dati.
SJO prasības ir, ka atrašanās vietas pozīcijai jābūt pieejamai 30 minūtes pēc ieslēgšanas vai arī 5 minūtes pēc ieslēgšanas, ja derīgi navigācijas ziņojuma dati jau ir ielādēti. Ja ir bijis īss pārtraukums barošanā (īsāks par 60 sekundēm), uztvērējam jāatjauno sava darbība divu minūšu laikā. Nepastāv prasība saglabāt navigācijas ziņojuma datus, ja barošana tikusi atslēgta uz laiku ilgāku par vienu minūti.
Uztvērējam jāspēj ģenerēt atrašanās vietas pozīcijas koordinātes katru sekundi. Modernie uztvērēji pozīciju ģenerē biežāk, saglabā navigācijas ziņojumu atmiņā, kurai nav nepieciešams ārējs barošanas avots, kā arī tiem ir ievērojami samazināts laiks no ieslēgšanas brīža līdz pirmajai atrašanās vietas pozīcijas koordinātu iegūšanai.
Uztvērēja autonomā bojājumu uzraudzības sistēma (RAIM)
GPS pakalpojumu piegādātājs uzrauga pavadoņu darbību, tomēr tas būtu ļoti dārgi izvietot tādas uzraugošās stacijas, kuras varētu momentāni konstatēt jebkura navigācijas pavadoņa bojājumu. Tas prasītu daudzu uzraugošo staciju izvietošanu pa visu pasauli, arī okeānos. Tādēļ pastāv iespējamība, ka bojātais navigācijas pavadonis pārraida kļūdainus datus vairāk par vienu stundu ilgi. Tiklīdz bojājumu pamana uzraugošā stacija, pavadonim tiek dota komanda pārraidīt ziņojumu, kurš pārtrauc attiecīgā pavadoņa datu izmantošanu uztvērējos.
Uztvērēja autonomā bojājumu uzraudzības sistēma (Receiver Autonomous Integrity Monitoring (RAIM) - angļu val.) ir uztvērējā iebūvēta sistēma, kura spēj konstatēt anomālijas izmērītajos pseidoattālumos vēl pirms uzraugošās stacijas. Šādas sistēmas esamība kuģu GPS uztvērējos ir obligāta. Tā kā, lai noteiktu novērotāja atrašanās vietu, ir nepieciešami tikai četri pavadoņi, bet uztvērējam redzami ir krietni vairāk pavadoņu, tad ir iespējams noteikt atrašanās vietu izmantojot dažādas četru pavadoņu kombinācijas. Iegūtās atrašanās vietas salīdzina un, ja viens no pavadoņiem ir izmantots visos tajos gadījumos, kad atrašanās vietā bija kļūda, kura pārsniedza tādu, kura būtu sagaidāma sliktākas pozīcijas precizitātes samazināšanās (PDOP) vērtības dēļ, visticamāk attiecīgais navigācijas pavadonis ir bojāts. Ja tā notiek, lietotājs tiek informēts, ka ir nostrādājusi uztvērēja autonomā bojājumu uzraudzības sistēma (RAIM). Sistēmai jāspēj konstatēt bojāts navigācijas pavadonis desmit sekunžu laikā no kļūdainu datu pārraides sākuma.
Kristiāns Jāks Petersons
Kristiāns Jāks Petersons (et, de; dzimis Rīgā, miris  Rīgā) bija Latvijā dzimis igauņu dzejnieks, kas tiek uzskatīts par igauņu literatūras pamatlicēju. Viņa dzimšanas diena Igaunijā tiek svinēta kā Dzimtās valodas diena, kas kopš 1996. gada pasludināta par valsts svētkiem.
Vides ietilpība
Vides ietilpība, vides caurlaides spēja jeb ekoloģiskā ietilpība ir ekosistēmai raksturīgais populācijas blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad dzimstība pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta izdzīvotība un populācija ir veselīga, tā aug. Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.
Kristiāns Jāks Petersons
Dzīvesgājums
Dzimis 1801. gadā Rīgas Jēkaba baznīcas igauņu draudzes zvaniķa Kika Jāka (Kikka Jaak) ģimenē, kas pēc brīvlaišanas bija ieguvis uzvārdu "Petersons" un bija ieceļojis no Vīlandes. Mācījies Vidzemes guberņas ģimnāzijā Pils laukumā Vecrīgā, pie kuras sienas kopš 1972. gada 4. augusta ir piemiņas plāksne no Sāmsalas marmora (igauņu tēlnieks Arsenijs Melders).
Vides ietilpība
Populācijas blīvumu ietekmē tās dabīgie ienaidnieki, medības u.tml. Populācija jāekspluatē tā, lai tās blīvums būtu nedaudz mazāks par vides ietilpību. Vides ietilpība ir atkarīga no ekoloģisko faktoru nodrošinājuma un trofiskās struktūras (biocenozes komponentu attiecībām) ekosistēmā. Vides ietilpība un līdz ar to populācijas sistēmas produktivitāti var palielināt, saprātīgi saimniekojot.
Kristiāns Jāks Petersons
Dzīvesgājums
Studējis Tērbatas Universitātē, bet, neraugoties uz vācu izglītību, viņš nekļuva par vācieti un vienmēr izcēla savu igaunisko identitāti. Atkārtoti kājām mērojis ceļu no Tērbatas līdz Rīgai un atpakaļ.
Rakstījis odas un pastorāles. Apguvis ap divdesmit valodu, bet deklarēja, ka viņam vismīļākā ir un paliek senču valoda, kurai viņš paredzēja lielu nākotni un centās pats to kopt. Centies izcelties ar savu apģērbu un izskatu, valkājis garus melnus svārkus, kas raksturīgi igauņu zemniekiem. Dzīves stilā imitējis sengrieķu ciniķus.
Miris no tuberkulozes 21 gada vecumā, apglabāts Rīgas Jēkaba kapos.
Darbi
Publicējis rakstus par igauņu valodu zinātniskajā turpinājumizdevumā "Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache" (Raksti igauņu valodas labākai zināšanai), ko no 1813. līdz 1832. gadam vadīja Johans Heinrihs Rozenplenters (1782—1846), Pērnavas igauņu draudzes mācītājs, Valmieras zirgu pasta stacijas priekšnieka dēls.
1822. gadā izdevumā Beiträge XIV/1 publicējis no zviedru valodas vācu valodā pārtulkoto Kristfrīda Ganandera (1741—1790) darbu "Mythologia Fennica" (Turku, 1789), kas veltīta somu mitoloģijai un kļuva par igauņu nacionālā eposa "Kalevipoegs" radīšanas iedīgli vēlāk.
Viņa darbu krājums divos plānos sējumos pirmo reizi publicēts tikai 100 gadu pēc viņa nāves.
Novopangeja
Novopangeja ir nākotnē iespējams superkontinents, pieņemot ka Antarktīda, Austrālija un Austrumāzija apvienosies ziemeļu puslodē, bet Klusais okeāns slēgsies, paplašinot Atlantijas okeānu. Domu par iespējamo superkontinentu postulēja Rojs Livermors 90. gados, viņš ir veicis ievērojamu pētniecību un izstrādājis teorijas par kontinentu kustību un superkontinentu veidošanos. Viņa pētījumi ir bijuši saistīti ar Pangejas superkontinentu un tā vēsturi, kā arī ar nākotnes superkontinentu hipotēzēm, ieskaitot Novopangeju.
Amāzija, Novopangeja un Pangea Proxima tiek apspriesti grāmatā superkontinents Ted Nield, un parādīta "Pangejas atgriešanās", kas parādīta žurnālā New scientist.
Jaungrieķu valoda
Jaungrieķu valoda ir indoeiropiešu valodu saimes valoda un tās lietošana sākās ap 11. gadsimtu, Bizantijas periodā. Tā ir oficiālā valoda Grieķijā un Kiprā. Mūsdienās, pēc 2007. gada datiem tajā runā ap 12 miljoni cilvēku Grieķijā, Kiprā, Albānijā un Itālijā.
Antropocentrisms
Antropocentrisms (no grc — 'cilvēks' un κέντρον, kentron — 'centrs') ir priekšstats, saskaņā ar kuru cilvēks ir centrālais vai svarīgākais Visuma elements. Tas paredz, ka viss pārējais esošais interpretējams atbilstoši cilvēka vērtībām un pieredzei.
Vides aktīvisms
Daži vides aktīvisti antropocentrismu ir definējuši kā galveno iemeslu tam, kāpēc dažādo sugu vidū dominē cilvēki un kāpēc tiek uzskatīts par vajadzīgu pārveidot lielāko daļu zemeslodes. Šie un citi autori antropocentrismu atzīst par cēloni ekoloģiskajai krīzei, cilvēku pārapdzīvotībai un daudzu citu dzīvnieku sugu izmiršanai.
Antropocentrisms kā koncentrēšanās uz cilvēku sugu reizēm tiek uzskatīts par vienu no galvenajiem problemātiskajiem jēdzieniem ekofilosofijā, kur tas tiek izmantots, lai pievērstu uzmanību tradicionālajiem Rietumu kultūras aizspriedumiem par pārējo dzīvo dabu (tā uzskata, piemēram, Ārne Ness (Arne Næss)). Vels Plamvuds (Val Plumwood) uzskata, ka antropocentrisms ekofilosofijā ieņem līdzīgu lomu kā androcentrisms feminisma teorijā un etnocentrisms antirasisma teorijā.
Antropocentrisko uzskatu aizstāvji norāda, ka veselīgas un ilgtspējīgas vides uzturēšana ir nepieciešama cilvēku labklājībai. Viljams Grejs (William Grey) atzīmē, ka antropocentrisma kā "sekla" skatījuma problēma nav tas, ka šī skatījuma centrā ir cilvēks, bet tāpēc, ka šis skatījums: "'patiesībā pietiekami neņem vērā, kas īsti nosaka labklājību. Saskaņā ar šādu skatījumu mums vajadzētu izstrādāt bagātinātu, nostiprinātu antropocentrisku cilvēka interešu izpratni, lai aizvietotu pašreiz dominējošo skatījumu, kas ir īstermiņa, lokāls un uz sevi koncentrēts.'"Viena no pirmajām plašākām esejām par vides ētiku — Džona Pasmora (John Passmore) "Cilvēka atbildība dabas priekšā" tiek atkārtoti kritizēta no dziļās ekoloģijas pieejas pārstāvju puses par esejā pausto antropocentrismu, kas bieži tiek uzskatīts par Rietumu morāles sastāvdaļu (skatīt Routley 1980.).
Kristietība
Par antropocentriskā pasaules skatījuma, kas vainojams vides degradācijā, cēloni reizēm tiek norādīta kristietība. Piemēram, Vecās Derības fragmenti 1. Mozus grāmatā uzver cilvēka valdošo lomu dabā: "'Darīsim cilvēku pēc mūsu tēla un pēc mūsu līdzības; tie lai valda pār zivīm jūrā un pār putniem gaisā, un pār lopiem, un pār visu zemi un visiem rāpuļiem, kas rāpo zemes virsū.' (1:26)""'Un Dievs tos svētīja un sacīja uz tiem: “Augļojieties un vairojieties! Piepildiet zemi un pakļaujiet sev to, un valdiet pār zivīm jūrā un putniem gaisā, un katru dzīvu radījumu, kas rāpo pa zemi.'(1:28)"1. Mozus grāmatā pretrunīgi tiek vērtēts vārda "pakļaujiet" lietojums. Vairāki Bībeles pētnieki, īpaši Romas katoļu baznīcas un citi kristiešu teologi, kas nav protestanti, uzskata šo par neprecīzu tulkojumu vārdam "pārvaldīt". Tam vajadzētu norādīt uz cilvēces pienākumu rūpēties par zemi un tās dzīvības izpausmēm, nevis uz to, ka cilvēks ir pārāks par citām dzīvības formām.
Cilvēktiesības
Antropocentrisms ir naturālistu (dabisko tiesību teorijas) pamatojums vairākiem cilvēktiesību uzskatiem. Antropocentrisma aizstāvji apgalvo, ka tas ir būtisks priekšnoteikums, lai varētu aizstāvēt vispārējās Cilvēktiesības, jo piederība cilvēku sugai ir morāli nozīmīga un nosaka cilvēka īpašo morālo statusu. Daži autori šo viedokli kritizē kā sudzismu.
Biocentrisms
Par antropocentrisma pretstatu jeb antonīmu tiek izvirzīts biocentrisma skatījums.
Huygens
Huygens bija Eiropas Kosmosa aģentūras starpplanētu zonde, nolaižamais aparāts Saturna pavadoņa Titāna izpētei. Nosaukta par godu holandiešu astronomam Kristianam Heigensam (Christiaan Huygens), kas Saturnam atklāja pavadoni Titānu.
Huygens startēja no Zemes Cassini sastāvā. atdalījās no orbitālā aparāta un tālāk lidoja autonomi. nolaižamais aparāts iegāja Titāna atmosfērā un veiksmīgi nolaidās uz tā virsmas, pārraidot daudz zinātniskās informācijas, tai skaitā arī attēlus.
Līna Mūze-Sirmā
Līna Mūze-Sirmā (dzimusi Līna Mūze Smiltenē) ir latviešu vieglatlēte, startē šķēpa mešanas sacensībās. Viņa ir Eiropas U-23 čempione šķēpa mešanā un Latvijas rekordiste junioriem (60,31 m).
Karjera
Šķēpa mešanā trenējas kopš 2005. gada. Pašlaik trenējas pie Zigismunda Sirmā. Iepriekš trenējusies pie Guntara Marksa, Andreja Vaivada un Valentīnas Eidukas un Kimmo Kinnunena (Somija).
L. Mūze ir izcīnījusi 6. vietu 2009. gada Pasaules jaunatnes čempionātā ar rezultātu 50,36 m. 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem sportiste izcīnīja sudraba medaļu ar jaunu personisko rekordu 56,64 m. Tāpat 2010. gadā kļuva par Latvijas junioru čempioni ar rezultātu 55,28 m. 2011. gada 20. maijā Rīgas atklātajās meistarsacīkstēs jauniešiem L. Mūze uzstādīja Latvijas rekordu šķēpa mešanā junioriem — 58,86 metri. 2011. gada jūlijā izcīnīja sudraba medaļu Eiropas U-20 čempionātā ar rezultātu 55,83 m. 2012. gada Eiropas čempionātā viņa izcīnīja 10. vietu ar rezultātu 55,60 m. 2012. gada jūlijā izpildīja A normatīvu, sasniedzot arī jaunu personisko rekordu — 61,04 metri. viņa kvalifikācijā ar 59,91 m tālu metienu ierindojās 13. vietā, tādējādi nekvalificējoties finālam. 2013. gadā kļuva par Eiropas U-23 čempioni. 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā, Krievijā, izcīnīja 14. vietu.
2016. gada 10. jūnijā Valsts prezidenta balvas izcīņā Valmierā L. Mūze ieņēma otro vietu aiz Madaras Palameikas ar jaunu personisko rekordu 62,09 m, kas bija arī izpildīts Riodežaneiro Olimpisko spēļu kvalifikācijas normatīvs. Eiropas čempionātā Amsterdamā kvalifikācijas sacensībās viņa guva smagu traumu, kas sportistei liedza iespēju piedalīties Olimpiskajās spēlēs.
2018. gada 28. jūlijā L. Mūze ar jaunu personīgo rekordu 63,18 metri Daugavas stadionā Rīgā kļuva par Latvijas čempioni, vienlaikus nodrošinot Eiropas čempionāta normatīva izpildi.
2019. gada 18. maijā Dimanta līgas posmā Šanhajā viņa divreiz laboja savu perosnisko rekordu (vispirms 63,89 m 4. metienā, tad vēlreiz 5. metienā 64,87 m) un izcīnīja otro vietu, tādējādi arī kvalificējoties 2020. gada olimpiskajām spēlēm.
2019. gada Pasaules čempionātā Dohā L. Mūze neiekļuva finālā, sasniedzot 27. vietu kopvērtējumā (55,66 m). Tāpat finālsacensībās neizdevās iekļūt 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika 2021. gadā Tokijā, kur ar rezultātu 57,33 m L. Mūze palika 26. vietā, atpaliekot no abām pārējām Latvijas izlases šķēpmetējām. 2022. gada jūnijā L. Mūze izcīnīja otro vietu Dimanta līgas sacensībās Parīzē, šķēpu aizmetot 62,56 m. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā ar rezultātu 61,26 m izcīnīja sesto vietu, kas bija labākais rezultāts starp Eiropas šķēpmetējām. Tajā pašā gadā Eiropas čempionātā Minhenē ieņēma 7. vietu. 2023. gada Eiropas spēlēs ieguva zelta medaļu ar rezultātu 62,38 metri.
Privātā dzīve
L. Mūze daudzus gadus ir pāris ar citu latviešu šķēpmetēju Zigismundu Sirmo, ir precējušies.
Amāzija
Amāzija ir nākotnē iespējams superkontinents, kas varētu veidoties, apvienojoties Āzijai un Ziemeļamerikai, un ir alternatīva Pēdējai Pangejai. Klusā okeāna plato jau norisinās subdukcijas process ar Āziju un Ziemeļameriku kas, var slēgt Beringa šaurumu. Tikmēr Atlantijas okeāns izplestos. Tādējādi, kādā brīdī nākotnē Atlantijas okeāns būtu lielāks, nekā Klusais okeāns. Sibīrija un Ziemeļamerika, jau pašlaik sāk apvienoties, tādējādi jau pēc 50 miljoniem gadu var rasties superkontinents. Rojs Livermors, kurš strādā Kembridžas Universitātē, 1990. gadu beigās norādīja, ka var rasties tāds superkontinents kā Novopangeja, pieņemot to, ka kontinentu kustības rezultātā, var rasties jauns kontinents. Amāzija kopā ar diviem citiem iespējamajiem superkontinentiem Novopangeju un Pēdējo Pangeju tika apspriesti un attēloti žurnāla New Scientist 2007. gada rakstā.
Plutons (pundurplanēta)
Plutons jeb 134340 Pluto (simboli: vai  ) ir pundurplanēta Saules sistēmā. To 1930. gadā atklāja amerikāņu astronoms Klaids Tombo (Clyde Tombaugh), un līdz pat 2006. gadam tā tika uzskatīta par devīto Saules sistēmas planētu, bet 2006. gada augustā Starptautiskās Astronomiskās savienības 26. Ģenerālajā asemblejā tika nolemts to uzskatīt par pundurplanētu. Pēc pārklasifikācijas Plutons tika iekļauts mazo planētu sarakstā ar numuru 134340. Plutona lielākais pavadonis ir Harons.
Atklāšana
Neilgi pēc Plutona atklāšanas noskaidrojās, ka planētas masa ir pārāk maza, lai vispār kaut kā iespaidotu Neptūna un Urāna orbītas. Radās doma, ka planētu trajektorijas kļūdainībā ir vainojama kāda lielāka, masīvāka un neatklāta "planēta X". Tika veikti planētas meklējumi, taču bez rezultātiem. Vēlāk izrādījās, ka kļūda izzūd, ja vienādojumā tiek ievietota precizēta Neptūna masa.
Fizikālās īpašības
Plutona vidējais attālums līdz Saulei ir 5,913 miljardi km vai 39,53 av, taču orbītas lielās ekscentricitātes dēļ attālums mainās no 4,425 līdz 7,375 miljardiem km (29,6 — 49,3 av) Saules gaisma līdz Plutonam nonāk apmēram piecās stundās. Plutona orbīta ir neparasta ar to, ka daļa atrodas tuvāk Saulei nekā Neptūna orbīta. Rezultātā sanāk tā, ka perihēlijā Plutons ir priekšpēdējā planēta, pēc attāluma no Saules (tā tas bija no 1979. gada 7. februāra līdz 1999. gadam). Taču Plutona un Neptūna orbītas nekrustojas, jo Plutona orbītas slīpums pret ekliptiku ir 17,150.
Planētai ir retināta atmosfēra, kuras biezums un blīvums mainās atkarībā no Saules tuvuma. Atmosfēru atklāja 1988. gadā, kad tas bija priekšā zvaigznei. Visdrīzāk, ka atmosfēra pastāv tikai perihēlija tuvumā, un, attālinoties no Saules, gāzes, kas veido atmosfēru, sasalst. Atmosfēru veido slāpeklis kopā ar oglekļa monoksīdu un metānu. Atmosfēras spiediens tiek vērtēts no dažiem desmitiem mikrobāru līdz dažiem mikrobāriem.
Plutona virsma fotogrāfijās izskatās sarkanīga, kas, iespējams, norāda uz organiskiem savienojumiem, kuri Saules ultravioletā starojuma iedarbībā veidojas no slāpekļa, metāna un oglekļa monoksīda. Planētas atstarotājspēja mainās no 0,3 līdz 0,5. Habla iegūtajos uzņēmumos ir redzamas polārās segas, visdrīzāk no sasaluša slāpekļa. Tumšākie apgabali visdrīzāk ir metāna slānis. Planētas kodols visdrīzāk varētu būt no silikātiem un tas, iespējams, ir diezgan liels — ar rādiusu līdz 885 km, jo tas izskaidrotu planētas diezgan lielo blīvumu — 2,1 g/cm³. Planētas masa ir apmēram 1,27×1022 kg. Brīvā kritiena paātrinajums uz Plutona ir 0,66 m/s².
Plutons saņem apmēram 1600 reižu mazāk Saules gaismas nekā Zeme. Temperatūra uz planētas virsmas mainās no 37 līdz 63 K (siltāki parasti ir tumšie apgabali).
Informācijas teorija
Informācijas teorija ir zinātnes nozare, kas, izmantojot matemātiskās metodes, nodarbojas ar informācijas apstrādes, pārraides un izmantošanas problēmu izpēti.
Plutons (pundurplanēta)
Pavadoņi
2011. gada vasarā ar Habla kosmisko teleskopu tika atklāts ceturtais pavadonis, kuram dots pagaidu nosaukums P4. Pavadoņa diametrs tiek lēsts no 13 līdz 34 km un tas atrodas starp Niktes un Hidras orbītām. 2012. gadā jūlijā tika paziņots par piektā Plutona pavadoņa atklāšanu. Jaunatklātais pavadonis tika nodēvēts par P5. Tas ir neregulāras formas objekts, kura diametrs ir tikai 10 līdz 20 km.
2013. gada 2. jūlijā Starptautiskā Astronomiskā apvienība paziņoja, ka pavadoņi P4 un P5 oficiāli nosaukti par Kerberu un Stiksu.
Informācijas teorija
Teorijas pamatā ir informācijas pārvadi un apstrādi ietekmējošu nosacījumu un parametru matemātisks atveidojums. Teoriju 20. gadsimta vidū izstrādājis amerikāņu matemātiķis, elektroinženieris un kriptogrāfs Klods Šenons, meklējot fundamentālus ierobežojumus signālu apstrādē, īpaši datu saspiešanā(kompresijā), drošā uzglabāšanā un pārraidē.
Lai arī informācijas teorija galvenokārt nepieciešama sakaru inženieriem, daži no tās jēdzieniem ir pieņemti un tiek izmantoti, piemēram, psiholoģijā, valodniecība, kriptoloģojā, neirobioloģijā, kvantu skaitļošanā un citās jomās, kur nepieciešama datu masīvu apstrāde un analīze.
Latgales futbola čempionāts 2008
'''Latgales futbola čempionāta 2008. gada sezonā''' piedalījās 4 komandas, kas aizvadīja četru riņķu turnīru. Par Latgales čempioniem kļuva Preiļu BJSS.
Turnīra tabula
Sp = Aizvadītās spēles; U = Uzvaras; N = Neizšķirti; Z = Zaudējumi; + = Gūtie vārti; - = Zaudētie vārti; V = Vārtu starpība; Pkt = Punkti
Sīmenss
Sīmenss ir elektrovadītspējas SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka Vernera fon Sīmensa vārdā. Strāvas vadītāja vai pusvadītāja elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā
kur I ir elektriskā strāva caur objektu un U ir spriegums (elektrisko potenciālu starpība) starp objektu, tātad 1 sīmensu liela vadītspēja ir vadītājam, kura pretestība ir 1 Ω.
1 S = 1 Ω-1
Piemēri:
Sīmensa apzīmējums ir arī \mho (apgriezts grieķu burts Ω; unikods: U+2127). Tā kā tas ir apgriezts lielums omam, tad šī simbola izrunu ir pieņemts pierakstīt šādi: mho, kas ir no otra gala rakstīts angļu vārds ohm (‘oms’).
Dispersija (optika)
Viļņu dispersija (la — ‘izkliedēts, izkaisīts’) optikā ir starojuma viļņu laušanas koeficienta vai arī viļņu izplatīšanās ātruma atkarība no viļņu garuma (vai frekvences). Dispersija raksturo viļņu izplatīšanos vielā. Tiek izšķirta normālā un anomālā dispersija.
Brazīlijas futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā
Treneris: Dunga
Emalja (nozīmju atdalīšana)
Emalja var būt:
IRNSS-1C
IRNSS-1C ir Indijas trešais reģionālās pavadoņu navigācijas sistēmas IRNSS pavadonis. Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas kosmisko pētījumu organizācija (ISRO). Tas palaists 2014. gada oktobrī.
Kosmiskā aparāta izmēri ir 1,58 m x 1,50 m x 1,50 m. Tajā uzstādīta navigācijas aparatūra (L5 un S frekvenču josla) un lokācijas aparatūra (C joslas raidītājs). Navigācijas sistēma darbojas ar rubīdija atompulksteni. Bez tam pavadonī uzstādīti atstarotāji lāzerlokācijai.
IRNSS-1C tika palaists 20:02 UTC ar nesējraķeti PSLV-XL (lidojums C26) no Satiša Dhavana kosmosa centra pirmā starta laukuma. No pēdējās pakāpes tas atdalījās 20:22 UTC.
Atšķirībā no iepriekšējiemIRNSS pavadoņiem (IRNSS-1A un IRNSS-1B), kurus izvietoja ģeosinhronā orbītā ar slīpumu 29°, šis atradīsies ģeostacionārā orbītā punktā 83° austrumu garuma.
Vitrāža
Vitrāža ( — stiklojums, no — stikls) ir no krāsainiem stikla gabaliem veidota glezna vai ornamentālā kompozīcija.
Šellija Anna Freizere-Praisa
Šellija Anna Freizere-Praisa (en; dzimusi Kingstonā, Jamaikā) ir Jamaikas vieglatlēte, startē sprinta distancēs. Viņa ir viena no visu laiku vistitulētākajiem vieglatlētiem.
Sportiste ir piedalījusies divās olimpiskajās spēlēs. Abās izcīnīja zelta medaļu prestižākajā vieglatlētikas disciplīnā: 100 m. Vēl ir izcīnījusi divas sudraba medaļas — 2012. gadā Londonā kļuva par vicečempioni 200 m un 4×100 m stafetes distancēs. Tāpat Š. A. Freizere kļuva par divkārtēju Pasaules čempioni 2009. gadā Berlīnē 100 m individuālajā distancē un 4x100 m stafetē. 2007. gada Pasaules čempionātā Osakā viņa izcīnīja sudraba medaļu 4x100 m stafetes skrējienā. 2013. gada Pasaules čempionātā jamaikiete izcīnīja trīs zelta medaļas: 100 m un 200 m individuālajās sprinta distancēs un 4×100 m stafetes distancē.
2010. gada 23. maijā Dimanta līgas Šanhajas posmā viņa tika pieķerta dopinga lietošanā un tā paša gada oktobrī tika diskvalificēta uz pusgadu.
Barons Džordžs Armitsteds
Biogrāfija
Dzimis 1824. gada 28. februārī Rīgā kā skotu linu tirgotāja Džordža Armitsteda vecākā otrais dēls (brālis Džeimss Armitsteds).
Viņa brāļadēls Georgs Armitsteds (George Armitstead) (1847—1912) bija Rīgas mērs (1901.—1912.)
Prošovices apriņķis
Prošovices apriņķis ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Tarnovas, Bžesko, Bohņas, Krakovas un Mehovas apriņķiem, kā arī Sventokšiskas vojevodistes Kazimežas apriņķi.
Rinuss Mihelss
Marinuss "Rinuss" Jakobs Hendriks Mihelss ( — ) bija Nīderlandes futbolists un futbola treneris. Visu savu spēlētāja karjeru viņš pavadīja Amsterdamas "Ajax" klubā, kuru viņš vēlāk arī trenēja. Viņš bija arī Nīderlandes futbola izlases spēlētājs un treneris.
Nove Bžesko
Nove Bžesko ir pilsēta Polijā, Mazpolijas vojevodistē, pie Vislas upes uz austrumiem no Krakovas.
Grāveri (nozīmju atdalīšana)
Grāveri var būt:
Taisnstūra paralēlskaldnis
Formulas
Ja taisnstūra paralēlskaldņa šķautņu garumi ir a, b un c (attēlā), tad:
Džo Fagans
Karjera
Džo Fagans lielāko daļu profesionālā futbolista karjeras pavadīja Mančestras "City" komandā, kurā debitēja 1938. gadā. Otrā pasaules kara sākums saīsināja viņa karjeru, taču Fagans palīdzēja vienībai ielauzties augstākajā līgā 1946./1947. gada sezonā.
Savas trenera gaitas viņš uzsāka "Preston" klubā Lankaširas čempionātā kā spēlējošais treneris, jau pirmajā sezonā aizvedot līdz čempiona titulam. 1954. gadā Fagans kļuva par galvenā trenera asistentu "Rochdale" komandā, kur palīdzēja nākamajam "Everton" trenerim Harijam Katerrikam. Savukārt 1958. gadā pievienojās "Liverpool" kā viens no treneriem.
Par Liverpūles komandas galveno treneri viņš tika iecelts 1983. gadā, kad savu amatu atstāja Bobs Peislijs. Fagans ar klubu vienojās par līgumu uz divām sezonām. Viņa vadībā "Liverpool" ieguva savu ceturto Eiropas kausu, kad pēcspēles 11 metru sitienu sērijā tika pārspēti AS Roma futbolisti. Fagans paziņoja, ka neturpinās darbu "Liverpool". Par viņa pēcteci kļuva Kenijs Dalglišs.
Sonic Youth
Sonic Youth bija amerikāņu rokgrupa no Ņujorkas. Tā ir izveidota 1981. gadā. Pašlaik grupas sastāvā spēlē Turstons Mūrs (vokāls, elektriskā ģitāra), Kima Gordone (vokāls, basģitāra, elektriskā ģitāra), Lī Ranaldo (vokāls, elektriskā ģitāra), Stīvs Šelijs (bungas), Marks Aibolds (bašģitāra, elektriskā ģitāra).
Grupa agrīnajos darbības gados tika saistīta ar Ņujorkas No Wave mākslas kustību. Tā tiek arī uzskatīta par viena no pirmajām ASV trokšņu roka grupām.
Viena no grupas nozīmīgākajām stila iezīmēm ir ļoti plašs un novatorisks ģitāras lietojums, skanējuma tembra mainīšanai izmantojot neikdienišķus ģitāras skaņojumus un sagatavotās ģitāras tehniku ar bungu vālītēm un skrūvgriežiem.
Terebratulīdu kārta
Terebratulīdu kārta (Terebratulida) ir līdz mūsdienām saglabājusies slēdzenes pleckāju kārta. Čaulas ir divpusēji izliektas, retāk izliekti plakanas vai plakani izliektas, porainas (ar retiem izņēmumiem). Tām ir īsa, parasti izliekta, retāk taisna slēdzenes mala, ar vairāk vai mazāk spēcīgi attīstītu vēdera palintropu, bez arejas. Šiem pleckājiem deltīrijs ir ar deltidiālajām plātnītēm vai simfītiju. Nototirija tiem nav. Rokas aparāts ir dažādas sarežģītības pakāpes cilpas veidā. Terebratulīdu kārtas pārstāvji dzīvo no augšējā silūra līdz mūsdienām.
Amūras līcis
Amūras līcis (ru) ir Japāņu jūras līcis tās ziemeļrietumu daļā Krievijas Tālajos Austrumos, Pētera Lielā līča daļa. Līcis pie ieejas ir ap 20 km plats, iestiepjas sauszemē par 65 km. Līča austrumu krasts piekļaujas Muravjova-Amurska pussalai un Imperatores Jevgēņijas arhipelāgam. Krasta līnija stipri izrobota. No ziemeļiem līcī ieplūst Razdoļnajas upe. Līča austrumu krastā Vladivostokas pilsētas osta, kā arī kūrortu zona.
Saša Cilinšeks
Saša Cilinšeks ( vai Саша Цилиншек; dzimis ) ir bijušais Serbijas futbola aizsargs, kurš no 2007. līdz 2009. gadam spēlēja FK Ventspils. Iepriekš Cilinšeks ir spēlējis Serbijas, Polijas un Ukrainas klubos.
2009. gadā viņš pameta FK Ventspils, bet 2010. gada aprīlī tika publiskota informācija par viņa iespējamo saistību ar likmēm totalizatoros un negodīgu spēli.
Grāveri
Grāveri (ltg) ir apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta centrā Jazinka ezera dienvidrietumu krastā pie autoceļa P62. Grāveros ir pagasta administrācija, bibliotēka, feldšeru-vecmāšu punkts, pareizticīgo baznīca. Līdz 2019. gadam darbojās pamatskola, kas bija dibināta kā baznīcas skola 1887. gadā.
O Salutaris
O Salutaris ir jauniešu kora "Kamēr..." izdotais albums.
Herisons
Herisons (en) var būt:
Ciparu televīzija
Ciparu jeb digitālā televīzija ir televīzija, kur video pārraida MPEG2, MPEG4 vai citādi kodētas ciparu straumes veidā, atšķirībā no parastās televīzijas. Ciparu signālu var izplatīt kabeļtīklos (ciparu kabeļtelevīzija), no pavadoņa (ciparu pavadoņtelevīzija), vai arī ar parasto TV raidīšanas aparatūru (ciparu virszemes televīzija, ar ko parasti tieši saprot ciparu televīziju). Atšķirībā no analogās televīzijas, te ir iespējams mainīt kvalitāti (augstas kvalitātes kanāls, kas aizņem vairākus analogos kanālus, vai (biežāk) zemas kvalitātes kanāls, kur tādus vairākus var iepresēt vienā analogajā kanālā).
Priekšrocības un trūkumi, salīdzinot ar analogo televīziju
Pasaulē eksistē vairāki ciparu televīzijas standarti, no kuriem nozīmīgākie ir Eiropas (DVB), ASV (ATSC) un Japānas (ISDB). Latvijā tiek lietots DVB standarts. Ciparu televīzijai ir iespējama satura šifrēšana, kas ir viens no galvenajiem iemesliem tās lietojumam pavadoņtelevīzijā un kabeļtelevīzijā.
DVB-T
Eiropā (un Latvijā) lietotais apraides ciparu virszemes televīzijas standarts ir DVB-T (Digital Video Broadcasting - Terrestrial). Šeit pārraida kompresētu ciparu video (kopā ar audio), izmantojot OFDM modulāciju. Standarta video kodeki ir MPEG2 un H264.
Pastāv 3 OFDM modulācijas paveidi: attiecīgi ar 2048, 4096 un 8192 apakšnesējiem. Izplatītākais standarts ir ar 8192 apakšnesējiem. Standartus ar mazāku apakšnesēju skaitu standartizēja tad, kad vēl nebija skaidrs vai būs iespējams pietiekoši lēti izgatavot 8192 apakšnesēju demodulatoru.
Katru apakšnesēju var modulēt ar QPSK, 16-QAM vai 64-QAM. Katrs DVB-T kanāls var aizņemt 5,6,7 vai 8 MHz platu frekvenču joslu. Tā, kā DVB-T lieto OFDM, te raidītājam ir nepieciešama lineāra izejas pakāpe, kas nozīmē samazinātu lietderības koeficientu un lielākas raidītāja izgatavošanas izmaksas.
Klāvs Elsbergs
Klāvs Elsbergs ( — ) bija latviešu dzejnieks, redaktors, atdzejotājs un tulkotājs.
Biogrāfija
Klāvs Elsbergs dzimis Rīgā, viņa māte bija dzejniece Vizma Belševica, tēvs — tulkotājs Zigurds Elsbergs. Skolas gaitas uzsāka Rīgas 11. vidusskolā. Paralēli mācībām spēlēja basketbolu Rīgas 2. BJSS, trenējoties pie trenera Jura Aruma.
No 1977. līdz 1982. gadam studējis franču filoloģiju LVU; atdzejojis no franču, angļu un krievu valodas (Gijoma Apolinēra, Pola Eliāra, Tristana Carā, Luija Aragona un daudzu citu autoru darbus). 1978. gadā viņš apprecējās ar dzejnieci Irēnu Auziņu. Elsbergs strādājis par redaktoru izdevniecībā "Liesma", kā arī aktīvi piedalījies savulaik ļoti nozīmīgā žurnāla "Avots" veidošanā.
Klāvs Elsbergs gāja bojā mīklainos apstākļos rakstnieku namā Dubultos, tiek pieļauta iespēja, ka viņš ticis nogalināts (izmests vai izgrūsts pa logu).
Ar Elsberga dzeju dziesmas komponējis Juris Kulakovs, tās izpilda grupa "Pērkons" ("Kukurūza", "Baletomānija", "Lampas un zvaigznes", "Neatvadīsimies", "No naktssargu būšanām", "Eksotiskā sala" un citas). Savukārt grupa "Zodiaks" izpildījusi Jāņa Lūsēna komponēto dziesmu "Mirušais gadsimts". 2006. gadā iznāca Kaspara Dimitera albums "Cik smalkā diegā viss karājas".
2009. gadā apgādā "Mansards" izdota Elsberga grāmata "Dzeja", kurā apkopoti visi trīs viņa krājumi, kā arī tajos nepublicētie dzejoļi.
2009. gadā Jaunajā Rīgas teātrī Varis Piņķis iestudējis Elsberga dzejas monoizrādi “Klāvs”. 2017. gadā Liepājas teātrī tapis dzejas iestudējums “Par mīlestību”.
1987. gadā tika nodibināta Klāva Elsberga prēmija. Sākotnēji prēmiju piešķīra Rīgas jauno literātu apvienība par gada labāko debijas grāmatu. Sākoties grāmatniecības krīzei, prēmiju piešķīra par gada labākajām publikācijām presē. No 1994. līdz 2003. gadam notika pirmā dzejas vai atdzejas krājuma manuskriptu konkurss, kura uzvarētājs sākotnēji ieguva tiesības publicēt grāmatu, bet vēlāk - naudas balvu.
Priežmale
Priežmale ir apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidienē Geraņimovas Ilzas ezera austrumu krastā pie autoceļa P60, 37 km no novada centra Krāslavas un 248 km no Rīgas.
Priežmale izveidojusies 1960. gadu beigās, apvienojot divas tuvu esošas apdzīvotas vietas: Zabludovku (līdz apvienošanai ciema un padomju saimniecības «Kapiņi» centrs) un Eisbahovu. Priežmalē atrodas pagasta administrācija, vidusskola, bērnudārzs, bibliotēka, tautas nams, feldšeru-vecmāšu punkts.
Austrālijas atklātais čempionāts tenisā
Austrālijas atklātais čempionāts tenisā ir gada pirmais Grand Slam turnīrs, kas parasti norisinās janvārī, Austrālijas pilsētā Melburnā. Pirmo reizi tas norisinājās 1905. gadā. Līdz 1988. gadam turnīrā tika spēlēts uz zālāja kortiem, vēlāk uz cietā seguma.
Vēsture
Pirmoreiz turnīrs notika 1905. gadā Melburnā un saucās "Austrālāzijas čempionāts" (en). Tajā piedalījās 17 sportisti, bet finālmaču noskatījās 5 tūkstoši skatītāju. 1927. gadā turnīru pārdēvēja par "Austrālijas čempionātu" (en). No 1969. gada turnīrā sāka pielaist profesionāļus un tas ieguva savu pašreizējo nosaukumu.