cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vitālijs Sorokins
Dzīves gājums
Sorokins aktīvi un regulāri palīdzēja Latvijas rūpnieciskās ģeoloģijas organizācijām (Ģeoloģijas pārvaldei, Daugavagesstroj) devona griezumu stratificēšanā, vadīja skolnieku ģeoloģijas pulciņu Dabas muzejā, bija šī muzeja padomes loceklis, PSRS SSK devona komisijas biroja loceklis, Maskavas dabas pētnieku biedrības loceklis, Baltijas nogulumiežu komisijas karbonātu sekcijas priekšsēdētāja vietnieks. Savā kolektīvā Sorokins tika atzīts kā autoritāte un piedalījās institūta zinātniski sabiedriskajā darbā.
No 1986. gada viņš pievērsās Timāna devona (frānas stāva) nogulumu pētījumiem, bet no 1991. gada dimantu asociācijas minerālu kolektoru izpētei Latvijā. No 1989. gada Ģeoloģijas institūts no VJĢĢ ZPI pakļautības pārgāja Latvijas Universitates pakļautībā, kur tika atjaunotas ģeoloģijas studijas. Sorokins kā vies-asociētais profesors pasniedza studentiem mācību kursus par tēmām: «Litoloģija» («Nogulumiežu petrogrāfija») 2. kursam un «Litoģenēzes teorētiskie pamati» 3. kursam. No 1993. gada 4. februāra tika nostroficēts par ģeoloģijas doktoru vispārīgās ģeoloģijas apakšnozarē. Paralēli darbam universitātē viņš turpināja darbu pie zinātniskajām punblikācijām, piedalījās LU zinātniskajās konferencēs, kā arī rakstīja šķirkļus par ģeoloģijas tēmu enciklopēdijā "Latvijas daba". 1997. gada 1. janvārī Sorokins pensionējās. 2008. gada 15. aprīlī mira 71 gada vecumā. Apbedīts Rīgas 1. meža kapos.
Korkovadu
Korkovadu (pt) ir 710 metrus augsts kalns, kas paceļas pār Riodežaneiro pilsētu. Atrodas Tižukas nacionālā parka teritorijā. 1931. gadā kalna virsotnē tika uzcelta gandrīz 70 metrus augsta Kristus Pestītāja skulptūra, kas kļuvusi par vienu no Brazīlijas simboliem. Kalna virsotnē var nokļūt pa ceļu vai kalnu dzelzceļu.
Strūve
Strūve var būt:
Tatjana Gavriļenko
Tatjana Gavriļenko (ru, uk) ir Ukrainas un Latvijas māksliniece, strādā smilšu animācijas un klasiskās eļļas glezniecības žanrā. Ukrainas dalībniece starptautiskajā izstādē From Waste to Art 2015, Baku, Azerbaidžāna.
Daiļrade
2004. gadā iestājās Kijivas Nacionālajā mākslas universitātes Teātra fakultātē, specialitātē estrādes un masu pasākumu režisors, studijas beidza 2010. gadā specializācijā Masu pasākumu režisors.
2015. gada beigās pārcēlās uz Latviju, kur turpina radošo darbību.
Režisora darbība
Kopā ar jaunatnes teātri "Black and white" iestudēja jaunatnes izrādi “Stiļagi” uz Kremenčugas Pilsētas Kultūras pils skatuves.
Smilšu animācija
Ar smilšu kino animāciju 2014. gadā sāka nodarboties kā ar aizraušanos, iedvesmojoties no smilšu mākslinieka Artura Kirilova darbiem. Gada laikā, visu laiku veltot māksliniecisko spēju un smilšu animācijas iemaņu attīstīšanai, tas kļuva par radošās darbības pamatveidu. No 2014. gada uzstājās ar smilšu animāciju uz 10 valstīm. Pats populārākais video ir "SMILŠU KINO par Rīgu " — https://www.youtube.com/watch?v=YCIIlNu7IaU
Smilšu animācijas koncerts “TITĀNIKS”
Smilšu animācijas koncerts “TITĀNIKS” 2015. gadā kopīgi ar vīra producentu kompāniju "ART BALTIC" vadīja režiju un piedalījās kā aktrise un māksliniece smilšu kino koncertā “TITĀNIKS” Kremenčugas Pilsētas Kultūras pils lielajā zālē. Concerts noritēja klasiskās mūzikas pavadījumā, kuru izpildīja vijoļu ansamblis. Tika atskaņoti pazīstamu komponistu — Rahmaņinova, Hačaturjana un Skorika darbi. Traģisko mīlas stāstu, kas visa pasaulē zināms, pateicoties Oskara balvu ieguvušajai filmai “Titāniks”, māksliniece uzzīmēja smilšu animācijas stilā. 2017. gadā smilšu kino koncerta “TITĀNIKS” atjaunotā versija noritēs Rīgā, Splendid Palace, kopīgi ar stīgu kvartetu "Sinfonietta Rīga".
Smilšu kino koncerts "Kaukāza gūstekne"
2015. gadā notika smilšu kino koncerts, Tatjana Gavriļenko tajā piedalījās kā aktrise un smilšu māksliniece, kā arī uzrakstīja un iestudēja tam scenāriju.
Dalība starptautiskajā izstādē From Waste to Art
2015. gadā iesniedza pieteikumu dalībai starptautiskajā izstādē From Waste to Art, kas 4.reizi notika Azerbaidžāna pilsētā Baku .Izstādes atklāšana notika 2015. gada 14. jūlijā. Izstādē piedalījās 23 mākslinieki no 17 valstīm. Dalībniekiem no atkritumiem bija jārada mākslas darbi turpmākai šo darbu izstādei projekta muzejā. Tatjana Gavriļenko kā smilšu animācijas meistare radīja instalāciju “Sāc ar sevi — maini pasauli”. Stends tika izveidots no papīra un plastikāta atkritumiem. Ekspozīcijā parādīti 3 priekšmeti: zeme — ar iebūvētu galdu zīmēšanai ar smiltīm plus kamera, — kura pārraida attēlu, Azerbaidžānas kontūra — kurā iekšā ir TV plazma, un tieši tajā mēs redzam visu, ko cilvēks zīmē uz galda, plāksnīte ar lozungu — tas ļauj saprast ekspozīcijas būtību. Katrs garāmejošs cilvēks viegli varēs zīmēt smiltīs uz galda un redzēt, kā šis zīmējums uzreiz reproducēsies plazmā. Vizuāli un ar tausti ikviens sajutīs, kā viņa kustības, domas, rīcība uzreiz ietekmē valsts attēlu. Ka šīs kustības ir vieglas un tik vienkāršas, tostarp tām ir savs ieguldījums un liela nozīme.
Darbs ar studiju "KVARTAL 95"
2016. gadā Jūrmalā notika studijas "KVARTAL 95" humora festivāls. Šī festivāla ietvaros tiks uzbūvēta skatuve ar Jūrmalas pilsētas galveno ielu. Tatjana Gavriļenko piedalījās festivālā ar smilšu animācijas numuriem. “Dienas koncerti trīs dienas bija veltīti trim Ukrainas pilsētām: Ļvivai, Kijiva i, Odesai. Un katru dienu bija cits un unikāls smilšu stāsts par konkrēto pilsētu. Smilšu animācijā es centos pastāstīt par pašu svarīgāko, nodot šo pilsētu atmosfēru, parādīt to gleznainās vietas, pilsētu svarīgās vēsturiskās kompozīcijas.
Dalība šovā "Slavas minūte”
2017. gadā piedalījās šova projekta “Slavas minūte” kastingā. Speciāli pirmajam televīzijas ēteram radīja smilšu kino animāciju Ļeņingrada 1941 https://www.youtube.com/watch?v=Ck1h1UUG3hw
Dalība šovā "Dejas ar zvaigznēm”
2017. gadā piedalījās šova projekta “Dejas ar zvaigznēm ” kanalā 1+1, Ukraina. Speciāli televīzijas ēteram radīja smilšu kino animāciju TITĀNIKS https://www.youtube.com/watch?v=GemvQbC--Fo
Izstādes
Izstādēs piedalās kopš 2016. gada.
Personālizstādes
"Love is the only way" 2016 — Rīga
"Love is the only way" 2016 — Jēkabpils
Spirģi
Spirģi ir ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā. Atrodas 256 km attālumā no Rīgas.
Uzmini, kurš
"Uzmini, kurš" (en) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Kevins Rodnijs Salivans. Galvenās lomas filmā atveido Eštons Kučers, Bērnijs Maks, Zoja Saldana un Džudita Skota. Filmas pirmizrāde notika.
Jauna sieviete Terēze aizved savu draugu Saimonu pie saviem vecākiem, lai viņus iepazīstinātu un paziņotu jaunumus par saderināšanos. Terēzes vecāki tiek pārsteigti, jo viņi un Terēze, atšķirībā no Saimona, ir tumšādaini.
Kokšupīte
Kokšupīte (arī Kokšu upīte) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valkas novadā.
Iztek no meža masīva Vijciema pagasta galējos ziemeļaustrumos. Tek ziemeļrietumu virzienā. Tecējumā caurtek četru ezeru sistēmai - Dibena ezeram, Dziļajam ezeram, Zāļu ezeram un Leišu ezeram. Ietek Gaujā lejpus Tačiem. Upi šķērso valsts autoceļš V261 (Lipši–Spicrāmis), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.
Vilhelms Jansons
Vilhelms Jansons (1896-1978) bija latviešu inženieris elektriķis, elektrības uzņēmuma tehniskais vadītājs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. Bija precējies ar advokāti Valiju Veščunu (1902-1990).
Rubuļkalns
Rubuļkalns (arī Dzintari) ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 15,3 km no pagasta centra Brodiem, 16,9 km no novada centra Jēkabpils un 160,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie Jesperu grāvja ietekas Daugavā, netālu no valsts autoceļu V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste) un V799 (Reiņi - Nīcgale) krustojuma.
Pikalne
Pikalne ir ciems Salaspils novada Salaspils pagastā pie autoceļu P4 (Ulbroka—Ogre) un V965 (Kaparāmurs—Dobelnieki) krustojuma. Ciema sastāvā ietilpst ciema daļa Vācu kalni.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Cukurgalvas kalns
Cukurgalvas kalns (pt) ir 396 metrus pakalns Brazīlijas pilsētā Riodežaneiro. Atrodas pussalā, pie ieejas Gvanabaras līcī. Viens no Riodežaneiro simboliem. Nosaukums cēlies no kalna formas, kas atgādina agrāko cukura pārdošanas veidu t.s. cukurgalvu. Uz pakalna virsotni ierīkots trošu vagoniņš.
Šeins Longs
Šeins Longs (en; dzimis ) ir Īrijas futbolists, Anglijas čempionāta kluba Reading un Īrijas futbola izlases uzbrucējs.
Savu karjeru sāka Reading FC kur arī nospēlēja sešus gadus. Reading sastāvā guva 44 vārtus un pārcēlās uz West Bromwich Albion F.C. Karjeru turpināja Hull City A.F.C., kur gan nospēlēja tikai pus gadu un pārcēlās uz Southampton FC. 2021. gada janvārī ticis izīrēts uz Bournemouth.
Šeins Longs Īrijas futbola izlasē spēlējis 2012. gada un 2016. gada Eiropas čempionātā. draudzības spēlē pret Latvijas futbola izlasi guva trešos vārtus Īrijas 3–0 uzvarā.
Sasniegumi
Reading
Individuālie sasniegumi
Džuzepe Bergomi
Džuzepe Bergomi (it, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Visu savu karjeru Bergomi pavadīja Serie A komandā Milānas "Internazionale". Ilgus gadus arī bijis komandas kapteinis. 2004. gadā Bergomi tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.
Sentinel-2A
Sentinel-2A ir Eiropas Kosmosa aģentūras un EUMETSAT Zemes tālizpētes pavadonis. Ar to tiek novērotas lauksaimniecības kultūras, meži, zemes izmantošanas izmaiņas, piekrastes un iekšējie ūdeņi, kartēts lapojuma hlorofila un ūdens saturs u.c. Ietilpst Copernicus programmā. Orbītā palaists 2015. gada jūnijā.
Džuzepe Bergomi
Itālijas futbola izlases sastāvā Bergomi ir spēlējis četros FIFA Pasaules kausos, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.
Sentinel-2A
Kosmisko aparātu izgatavojis uzņēmums Airbus Defence and Space uz platformas AstroBus-L bāzes. Tam ir uzstādīts multispektrālais attēlveidotājs MSI, kas darbojas 13 spektra joslās.
Džuzepe Bergomi
Sasniegumi
Internazionale
Sentinel-2A
Lidojuma gaita
Sentinel-2A tika palaists 01:51:58 UTC ar nesējraķeti Vega no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā.
Suta
Suta var būt:
Derventa
Derventa (en) ir upe Anglijā, Dārbišīrā, Trentas kreisā krasta pieteka.
Lielāko daļu no tecējuma plūst pa Pīkdistrikta nacionālā parka teritoriju. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Trentā uz dienvidiem no Dārbi. Upes krastos atrodas Čatsvortas pils un Dārbi pilsēta. Upes ieleja no Matlokabātas līdz Dārbi ir viena no rūpnieciskās revolūcijas izcelšanās vietām, kur tika uzceltas pirmās modernās tekstilrūpnīcas. Pie upes saglabājušas rūpnīcas 2001. gadā tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā Derventas ielejas fabrikas.
Andris Reiss
Andris Reiss (dzimis Kuldīgā) ir bijušais Latvijas šosejas riteņbraucējs, kuram 21. gadsimta sākumā bija īsa profesionālā karjera. 2001. gadā kļuvis par Latvijas čempionu grupas braucienā. Piedalījies 2002. gada Vuelta a España, ieņemot 95. vietu kopvērtējumā.
2008. gada sezonā bija Dynatek-Latvia komandas sporta direktors. Šobrīd strādā profesionālajā  komandā par masieri.
Peldētāju nieze
Peldētāju nieze, arī cerkarioze, cerkariālais dermatīts un šistosomu dermatīts, ir īslaicīga alerģiska reakcija, kas rodas cilvēku ādā, kuri ir inficējušies ar mikroskopiskām ūdenī esošām šistosomām, vienu no plakantārpu dzimtām. Tā ir izplatīta ūdeņu biotopos visā pasaulē. Saslimstība var pieaugt, ja ūdenstilpes un īpaši peldvietas netiek kontrolētas. Peldētāju nieze tiek uzskatīta par vienu no infekcijas slimībām, kura ievērojami izplatījusies pēdējās desmitgadēs.
Galvenais simptoms ir niezoši izsitumi, parasti kā pumpas (papulas), kas parasti rodas 2 dienu laikā pēc inficēšanās. Izsitumi izzūd 1—2 nedēļu laikā, bet kasīšanas sekundārie efekti var saglabāties ilgāk. Intensīva nieze, kas sasniedz maksimumu pēc 48—72 stundām, ir saistīta ar sāpēm un skarto zonu pietūkumu. Cilvēkiem, kuri atkārtoti tiek pakļauti peldētāju niezei, parādās smagāki simptomi un tie sākas ātrāk.
Cilvēks šādā ceļā ar šistosomu kāpuriem Latvijā, atšķirībā no tropu reģioniem, inficēties praktiski nevar, un no alerģijas nepaliek ilgstošas sekas veselībai. Dažreiz tiek nozīmēti līdzekļi pret ādas alerģiskām reakcijām. Simptomus atvieglo cietušo vietu skalošana auzu pārslu novārījumā, dzeramās sodas vai angļu sāls šķīdumā.
Cēlonis
Peldētāju nieze, visticamāk, eksistē tikpat ilgi kā cilvēce. Jau 1800. gados bija zināms, ka šī slimība pastāv, taču tikai 1928. gadā biologi atklāja, ka dermatītu izraisa plakantārpu Schistosomatidae dzimtas parazītu grupas kāpuru stadija. Ģintis, kas visbiežāk saistītas ar peldētāju niezi cilvēkam, ir Trichobilharzia un Gigantobilharzia. To var izraisīt arī citi putnu vai mugurkaulnieku šistosomu parazīti, piemēram, Schistosomatium douthitti, kas inficē gliemežus un grauzējus. Citi taksoni, par kuriem ziņots, ka tie izraisa šādu reakciju, ir Bilharziella polonica un Schistosoma bovis. Jūrās, īpaši gar krastiem, arī var rasties peldētāju nieze.
Šie parazīti savos parazitārajos dzīves ciklos kā saimniekus izmanto gan saldūdens gliemežus, gan mugurkaulniekus.
Riska faktori
Cilvēki parasti inficējas pēc peldēšanās ezeros vai citās mazkustīga saldūdens ūdenstilpēs. Daži laboratorijas dati liecina, ka cerkārijas visintensīvāk atstāj gliemežus no rīta un saulainās dienās, un tādēļ ūdens šajos apstākļos ir riskantāks. Peldēšanās ilgums pozitīvi korelē ar paaugstinātu infekcijas risku Eiropā un Ziemeļamerikā, un seklajos piekrastes ūdeņos ir lielāks cerkāriju blīvums nekā atklātos ūdeņos jūrā. Tiek uzskatīts, ka krasta vēji izraisa cerkāriju uzkrāšanos gar krasta līnijām. Pētījumi par inficētiem ezeriem un uzliesmojumiem Eiropā un Ziemeļamerikā ir atklājuši gadījumus, kad infekcijas risks, šķiet, ir vienmērīgi sadalīts pa ūdenstilpju malām, kā arī gadījumi, kad risks palielinās endēmiskos peldētāju niezes "karstos punktos". Bērni var inficēties biežāk un intensīvāk nekā pieaugušie, taču tas, iespējams, atspoguļo viņu tendenci vairāk peldēt seklumā, kur koncentrējas arī cerkārijas. Ķīmiskie stimuli cerkāriju mēģinājumiem iespiesties saimniekorganisma ādā iekļauj nepiesātinātas taukskābes, piemēram, linolskābi un linolēnskābi. Šīs vielas dabiski rodas cilvēka ādā, un tās ietilpst sauļošanās losjonos un krēmos, kuru pamatā ir augu eļļas.
Kontrole
Dažādas stratēģijas, kas vērstas pret gliemju un putnu saimniekorganismiem šistosomu ierobežošanai ezermalas iedzīvotāju atpūtas zonās Ziemeļamerikā deva nelielu efektu. Mičiganā varas iestādes gadu desmitiem izmantoja vara sulfātu molusku iznīcināšanai, lai samazinātu gliemežu saimnieku populāciju un tādējādi peldētāju niezes biežumu. Rezultāti ar šo aģentu nav pārliecinoši, iespējams, tāpēc, ka:
Vēl svarīgāk bija tas, ka vara sulfāts ir toksisks ne tikai gliemjiem, un tā lietošanas ietekme uz ūdens ekosistēmām nav pilnībā izzināta.
Cita metode, kas vērsta pret gliemežiem kā saimniekiem, ir gliemežu un to dzīvotņu mehāniska iznīcināšana, kā Anesī ezerā Francijā. Daži darbi Mičiganā liecina, ka cilvēkam domātā orālā pretšistosomu līdzekļa prazikvantela ievadīšana ūdensputniem var samazināt vietējo peldētāju niezes biežumu cilvēkiem. Darbi ar šistosomatozi parādīja, ka parastā kukaiņu atbaidītāja ūdensizturīgas versijas lietošana neļāva šistosomām iekļūt peles ādā. Lokāli šistosomu koncentrāciju var mazināt, izpļaujot peldvietas un to apkaimi vai iekārtojot tās smilšainās vietās, kur maz gliemežu un ūdensputnu.
Baltkrievijā, kur peldētāju nieze konstatēta daudz agrāk, cīņai pret gliemežu izplatību kūrortu zonās tika piedāvāts ieviest gliemežēdājas zivis, kā melno amūru.
Izplatība Latvijā
Peldētāju nieze ir iespējamā katrā ūdenstilpē, kurā uzturas gliemeži un ūdensputni. 2021. gadā šī problēma siltās vasaras dēļ īpaši aktualizējās, un ziņas par saslimšanu pienāca gan no mazajām vietējām ūdenstilpēm, piemēram, dažām Rīgas un apkaimes pilsētu peldvietām,  gan no zāļainās Ainažu-Kuivižu jūrmalas un lielajām Latvijas upēm. Pirmās ziņas par peldētāju niezi Latvijā parādījušās 2016. gadā no Dubkalnu karjera Ogres novadā, pastāv uzskats, ka tās izplatībai ir saistība ar Latvijas un globālo sasilšanu.
Latvijas Veselības inspekcija (VI) iesaka pēc peldes nedrošās vietās noskaloties un/vai noslaucīties ar dvieli, nevis ļaut ādai dabīgi nožūt, jo kāpuri ādā cenšas iekļūt tikai pēc izkļūšanas no ūdens, kā arī lietot pretalerģiskos vai ādu nomierinošos losjonus. Bērniem un alerģiskiem cilvēkiem VI iesaka nepeldēties ūdenstilpēs, kur sastopama vai visdrīzāk sastopama peldētāju nieze, kā purvainās, zāļainās vietās ar lielu gliemežu daudzumu un ūdensputnu vai ūdens zīdītāju klātbūtni. Tiek ieteikts arī nepiebarot ūdensputnus peldvietu tuvumā.
3A. autobusu maršruts (Rīga)
'''3A. autobusu maršruts''' bija Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu autobusu maršruts, kas kursēja no Daugavgrīvas līdz Brīvības bulvārim.
Maršruts izveidots 2021. gada 15. martā, tas bija paredzēts, lai atslogotu 3. autobusu maršrutu COVID-19 pandēmijas laikā. Autobusi kursēja darba dienu rītos virzienā no Daugavgrīvas uz Centru (no plkst. 6:01 līdz plkst. 9:01), bet vakarā – no Centra uz Daugavgrīvu (no plkst. 16:49 līdz plkst. 19:15). Maršruts tika slēgts 2021. gada 2. augustā.
3A. autobusu maršrutu apkalpoja 6. autobusu parks.
Maršruts
Daugavgrīva — Brīvības bulvāris kursēja pa šādām ielām: Parādes iela, Flotes iela, Kapteiņu iela, Gobas iela, Stūrmaņu iela, Gaigalas iela, Daugavgrīvas šoseja, Daugavgrīvas iela, Raņķa dambis, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris.
Brīvības piemineklis — Daugavgrīva kursēja pa šādām ielām: Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Raņķa dambis, Daugavgrīvas iela, Daugavgrīvas šoseja, Gaigalas iela, Stūrmaņu iela, Gobas iela, Kapteiņu iela, Flotes iela un Parādes iela.
Pieturvietas
3A. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 54 pieturas. Virzienā Daugavgrīva — Brīvības bulvāris bija 28 pieturas, bet virzienā Brīvības piemineklis — Daugavgrīva bija 26 pieturas.
Tānī
Tānī var būt:
ESIM
eSIM karte (iegultā SIM karte) ir programmējamas SIM kartes veids, kas ir iestrādāta pašā ierīcē. eSIM sastāv no programmatūras, kas instalēta ierīcei pastāvīgi pievienotā eUICC mikroshēmā, aizvietojot integrālo shēmu, kas atrodas izņemamā universālā kartā (UICC), kas parasti ir izgatavota no PVC.
Kad eSIM mobilo sakaru operatora profils ir instalēts eUICC, tas darbojas tāpat kā fiziskā SIM karte ar unikālu ICCID un tīkla autentifikācijas atslēgu, ko ģenerējis operators.
eSIM standarts tika publicēts 2016. gadā. Kopš tā laika eSIM ir sācis aizstāt fizisko SIM karti dažādos pielietojumos, tostarp mobilajos telefonos.
Teitums
Teitums var būt:
Spočinoki
Spočinoki ir ciems Sakstagala pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 230 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V594 (Viļāni_Guriliški_Mortišķi).
Gandrīz kā mīlestība
"Gandrīz kā mīlestība" (en) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir Naidžels Kouls. Galvenās lomas filmā atveido Eštons Kučers un Amanda Pīta. Filmas pirmizrāde notika Izraēlā.
Emīlija un Olivers pirmo reizi satiekas, lidojot no Losandželosas uz Ņujorku. Turpmāko septiņu gadu laikā abi satiekas vēl vairākas reizies, bet viņu attiecības mainās no iekāres līdz draudzībai, kas savukārt mainās uz romantiskām attiecībām.
Saldes
Saldes (arī Ausekļi) ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta austrumos 13,2 km no pagasta centra Brodiem, 14,8 km no novada centra Jēkabpils un 158,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas kreisajā krastā pie autoceļa V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste).
Selima ala
Selima ala (hu) ir ala, kas atrodas Kē kalnā netālu no Tatabāņas Ungārijā. Ala ir 45 m gara, 12 m plata un 4 m augsta, tā ir veidojusies, ūdenim izskalojot tukšumus kaļķakmens klintī. Selima alai ir četras plašas ieejas, lielākā no ieejām ir veidojusies, iebrūkot alas griestiem.
Pārskats
Lai gan lietus ūdens dēļ vairākas arheoloģiskās liecības laika gaitā no alas ir tikušas izskalotas, Selima alā ir atrasti akmens rīki, kas radīti vēlajā akmens laikmetā. Ala tiek uzskatīta par neolīta cilvēku medību nometni vai dzīvesvietu.
Alas nosaukums ir radies no leģendas par to, ka turku karu laikā alā bija paslēpušies apkārtējo ciemu iedzīvotāji. Saskaņā ar leģendu sultāna Selima I karaspēks nogalināja alā esošos cilvēkus, aizdedzinot ugunskuru pie alas ieejas un ļaujot dūmiem piepildīt visu alu, tādā veidā nosmacējot tur esošos cilvēkus. Citas ar alu saistītas teikas vēsta, ka tatāru uzbrukumu laikā alā slēpušies vietējie iedzīvotāji. Viens no puisēniem, kas slēpās, kļuvis ļoti izslāpis, tādēļ viņa māte aizvedusi viņu uz tuvējo avotu. Pie avota viņus sagūstījuši tatāri un viņi bijuši spiesti atklāt slēpšanās vietu. 1930. gados Ungārijas Nacionālais muzejs veica arheoloģiskos izrakumus šajā vietā. Pēc rezultātu noskaidrošanas arheologi secināja, ka šie leģendās aprakstītie notikumi notikuši vairākus gadsimtus pirms turku kariem vai tatāru uzbrukumiem.
Sao (pavadonis)
Sao, arī Neptūns XI, ir Neptūna pavadonis. Tas ir vienpadsmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna.
Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 2002. gada 14. augustā. To paveica astronomu komanda Metjū Holmana un Džona Kavelara vadībā. Zinātnieki izmantoja attēlus, kurus ieguva ar 4-m Blanko teleskopu Serrotololo Starpamerikas observatorijā Čīlē. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2002 N 2. Vārds Sao pavadonim tika piešķirts 2007. gada 3. februārī ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr.8802. Sao grieķu mitoloģijā ir viena no nereīdām.
Orbīta un fizikālie parametri
Sao ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 44 km. Sao apriņķo Neptūnu starp Halimēdes un Lāomedejas orbītām.
Franklina centrs
Franklina centrs (en), saukts arī par AT&T Korporatīvo centru (AT&T Corporate Center), ir debesskrāpis, kas atrodas Čikāgā, Ilinoisas štatā, ASV. Debesskrāpja pamatakmens ir ielikts 1986. gadā, bet tā būvniecība pabeigta 1989. gadā. Ēka atrodas Čikāgas biznesa rajonā. Ēka ir būvēta ASV telesakaru uzņēmuma AT&T Corporation vajadzībām, kā uzņēmuma galvenā, reģionālā mītnes vieta.
Eiropas Pirātu partija
Eiropas Pirāti (PIRATES) vai Eiropas Pirātu partija (PPEU) ir partiju apvienība. Tā tika dibināta 2014. gada 21. martā Eiropas Parlamentā Briselē saistībā ar konferenci "Eiropas interneta pārvaldība un ne tikai", un to veido Eiropas valstu pirātu partijas. Partijas sadarbojās, lai īstenotu kopīgu kampaņu 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
Dibināšanas sapulcē par pirmo priekšsēdētāju ievēlēja Amēliju Andersdoteri, Zviedrijas Eiropas Parlamenta deputātu no Piratpartiet. Eiropas Parlamentā ievēlētie partijas deputāti darbojas Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības sastāvā.
Sauļus Širmelis
Sauļus Širmelis (lt; dzimis Biržos) ir Lietuvas futbola treneris un bijušais futbolists. Karjeras laikā trenējis vairākus Lietuvas futbola klubus, kā arī Lietuvas U21 futbola izlasi, bijis Lietuvas izlases trenera asistents. Strādājis Slovākijā, Somijā un Kazahstānā. Bijis arī Latvijas Virslīgas klubu FK Ventspils un FK Jelgava galvenais treneris. Pašlaik (2020) ir Marijampoles "Sūduva" galvenais treneris.
EUTELSAT 36B
EUTELSAT 36B (agrākais nosaukums W7) ir Francijas uzņēmuma Eutelsat sakaru pavadonis. Palaists 2009. gada novembrī. Tas nodrošina televīzijas retranslācijas un sakaru pakalpojumus Eiropai, Krievijai, Centrālajai Āzijai un Āfrikai.
Sauļus Širmelis
Karjera
Futbolista karjeras laikā pārstāvējis dzimtās pilsētas Biržu, kā arī Ukmerģes un Anīkšču klubus Lietuvas PSR čempionātā. Vēl turpinot spēlētāja karjeru, sācis trenēt Ukmerģes VJSM. Vēlāk bijis gan trenera asistents, gan galvenais treneris vairākos Lietuvas klubos. Ar Lietuvas A līgas klubu FBK Kaunas laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam trīs reizes izcīnījis Lietuvas čempionu titulu.
2003. gada jūlijā parakstīja līgumu ar Latvijas Virslīgas klubu FK Ventspils, kļūstot par tā galveno treneri. Širmeļa vadībā komanda kļuva par Latvijas kausa ieguvējiem. Pēc 2004. gada sezonas pēc abpusējas vienošanās līgums tika pārtraukts.
EUTELSAT 36B
Kosmisko aparātu izgatavoja Francijā reģistrēts uzņēmums Thales Alenia Space uz platformas Spacebus-4000C4 bāzes. Tā starta masa bija 5627 kg. Pavadonī uzstādīti 70 Ku joslas raidītāji.
2006. gada decembrī Eutelsat noslēdza līgumu ar Thales Alenia Space par kosmiskā aparāta W7 izgatavošanu.
Sauļus Širmelis
Karjera
2016. gada jūnijā tika apstiprināts par Latvijas futbola kluba FK Jelgava galveno treneri. Komanda sezonu noslēdza 2. vietā, tomēr vienošanās par līguma pagarināšanu netika panākta.
2017. gada sezonā strādāja ar Kazahstānas klubu Karaghandi "Shakhter", bet 2019. gadā vadīja Zviedrijas klubu AFC Eskilstuna. 2020. gada maijā tika apstiprināts par Marijampoles "Sūduva" galveno treneri.
EUTELSAT 36B
W7 tika palaists 14:19:10 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. 23:31 UTC pavadonis tika izlaists ģeosinhronajā pārejas orbītā.
Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. W7 tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 36° austrumu garuma. 2010. gada janvārī W7 sāka aktīvu darbību, pārņemot trafiku no pavadoņa SESAT 1, kuru 28. janvārī pārvietoja uz pozīciju 16° austrumu garuma. W7 darbojās līdzās pavadonim W4 (tagad EUTELSAT 36A).
Teodors
Teodors var būt:
Varānu virsdzimta
Varānu virsdzimta (Varanoidea) ir zvīņrāpuļu kārtas (Anguimorpha) virsdzimta - taksonomiska vienība, kuru jaunākajās zvīņrāpuļu sistemātikās daži sistemātiķi lieto, bet citi nelieto. Klasiskajā sistemātikā varānu virsdzimta tiek pielīdzināta varānveidīgo infrakārtai (Platynota), toties jaunākās sistemātikās varānu virsdzimta ir viena no varānveidīgo infrakārtas grupām.
Varānu virsdzimta apvieno vairākas mūsdienās dzīvojošas un izmirušas dzimtas. Tās ir labi zināmā varānu dzimta un izmirusī mozazauru dzimta (Mosasauridae), kā arī indzobķirzaku dzimta (Helodermatidae) un čūskķirzaku dzimta (Lanthanotidae). Kopš 1998. gada sistemātikā (Lee et al., 1998) varānu virsdzimtā tiek iedalītas arī čūskas (Serpentes).
Evolūcija
Senākās varānu virsdzimtai piederošās fosilijas saglabājušās no agrā krīta perioda (pirms 45,5–99,6 miljoniem gadu), bet iespējams varānveidīgo sugas dzīvoja jau agrajā jura periodā. Vecākās zināmās fosilijas - Palaeosaniwa canadensis, kas atrastas Ziemeļamerikā, un Mongolijā atrastās Estesia mongoliensis un Telmasaurus grangeri ir 71 - 82 miljonus gadu vecas. Varānu grupa ir ļoti veiksmīgs seno ķirzaku veids, tās izdzīvoja cauri krīta-terciāra masveida izmiršanai, kas sākās krīta periodā.
Mūsdienu ģenētiskie pētījumi liecina, ka čūskām un varāniem ir kopīgi priekšteči. Zinātnieku galvenais diskusiju temats ir par to, no kuras varānu līnijas čūskas ir tieši cēlušās (ūdens varānu vai alu varānu). Zinātnieki varānus raksturo kā visveiksmīgāk attīstījušās ķirzakas pasaulē - kopumā tām ir liels un spēcīgs augums, tās ir aktīvas un plēsīgas. Miljoniem gadu garās evolūcijas ceļā varānu sugas ieguvušas lielas atšķirības gan formā, gan dzīves veidā. Šai virsdzimtai pieder gan visu laiku lielākās zināmās ūdens ķirzakas - mozazauri (Tylosaurus un Mosasaurus), kas bija garāki par 15 metriem, gan lielākā zināmā sauszemes ķirzaka - Megalania, kas bija 5 - 6 metrus gara, gan lielākā mūdienās dzīvojošā ķirzaka - Komodo varāns, kura ķermeņa garums pārsniedz 3 metrus.
Sistemātika
Varānu virsdzimta (Varanoidea)
Kalni (Nīgrandes pagasts)
Kalni ir ciems Saldus novada Nīgrandes pagastā. Izvietojies Loša kreisajā krastā 6,5 km no pagasta centra Nīgrandes, 59 km no novada centra Saldus un 177 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā kolhoza (vēlāk — agrofirmas) «Jaunais komunārs» administratīvais un saimnieciskais centrs. Kalnos atrodas vidusskola, bērnudārzs «Griezīte», kultūras nams, ārstu prakse, viesu nams, Griezes pasta nodaļa, katoļu dievnams, keramikas darbnīca. Loša otrā krastā atrodas dendroloģiskais dārzs «Rožkalni».
Ungerns-Šternbergs
Ungerns-Šternbergs var būt:
Silacaunes
Silacaunes ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 2,1 km no pagasta centra Brodiem, 4,6 km no novada centra Jēkabpils un 148,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas Jēkabpils dienvidaustrumu pievārtē.
Džampjēro Boniperti
Džampjēro Boniperti (it, dzimis, miris ) bija Itālijas futbolists, kas spēlēja uzbrucēja pozīcijā. No 1946. līdz 1961. gadam Boniperti pārstāvēja Turīnas "Juventus" komandu, iegūstot piecus Itālijas Serie A titulus un divus Coppa Italia titulus. Pēc karjeras beigām Boniperti bija Juventus kluba prezidents. No 1994. gada līdz 1999. gadam Boniperti bija Eiropas Parlamenta deputāts.
Itālijas futbola izlases sastāvā Boniperti ir spēlējis 1950. un 1954. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Juventus
Spoģova
Spoģova (arī Spoģeva) ir ciems Svariņu pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 274 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Brīdeitis.
Ciema apkārtnē atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Babrauščinas pilskalns.
Palembana
Palembana (id, ) ir pilsēta Sumatrā, Indonēzijā. Atrodas Musi upes abos krastos. Otra lielākā Sumatras pilsēta un septītā lielākā Indonēzijā.
Viena no vecākajām pilsētām Malajas arhipelāgā un Dienvidaustrumāzijā. Bija Srividžajas karalistes (varena malajiešu karaliste) galvaspilsēta no 7. līdz 12. gadsimtam. Nīderlandes Austrumindijas kompānija 1617. gadā Palembanā izveidoja tirdzniecības punktu. Otrā pasaules kara laikā no 1942. līdz 1945. gadam pilsētu okupēja Japāna.
Ievērojams ir Amperas tilts (viens no garākajiem valstī), lielā mošeja, Srividžajas Universitāte, sultāna Mahmuda Badarudina II muzejs.
Esa Lindels
Esa Lindels (fi, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Lindels pārstāv NHL komandu Dalasas "Stars". Iepriekš Lindels ir spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Helsinku "Jokerit" un Pori "Ässät", kā arī AHL komandā Teksasas "Stars".
Somijas hokeja izlases sastāvā ir piedalījies 2015. un 2016. gada Pasaules čempionātā.
Aizkraukles muiža
Aizkraukles muiža ir ciems Aizkraukles novadā, izvietojies novada dienvidu daļā, 5 km no novada centra Aizkraukles un 85 km no Rīgas. Uz Aizkraules muižu ved vietējas nozīmes autoceļš V954.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Aizkraukles muižas (Ascheraden) ēkām. Pirmā pasaules kara laikā visas muižas ēkas, izņemot parka paviljonu, tika nopostītas. Muižu cēla pēc tās īpašnieka Karla Frīdriha Šulca fon Ašerādena projekta, pabeigta 1761. gadā.
Francisks
Francisks (la; dzimis ; pilsoniskais vārds — Horhe Mario Bergoljo (Jorge Mario Bergoglio)) ir 266. un pašreizējais Romas pāvests, Romas katoļu baznīcas galva, kā arī Vatikāna vadītājs. Franciskam ir vienlaikus Argentīnas un Vatikāna pilsonība.
Viņš ir itāļu izcelsmes. Studējis Argentīnā un Vācijā. 1969. gada decembrī ordinēts, 1992. gada jūnijā — konsekrēts, 2001. gada februārī kļuvis par kardinālu. Laikā no 1998. līdz 2013. gadam bija Buenosairesas arhibīskaps.
Bergoljo tika ievēlēts par pāvestu, pieņēmis Franciska vārdu. Viņš kļuva par pirmo jezuītu, pirmo personu no dienvidu puslodes un no Amerikas, kas ticis ievēlēts par pāvestu. Tāpat viņš ir pirmais Romas katoļu baznīcas vadītājs ar izcelsmi ārpus Eiropas pēdējo 1200 gadu laikā. Francisks ir pirmais pāvests pēc Jāņa Pāvila I, kas pieņēmis vēl neizmantotu pāvesta vārdu.
2018. gada 24. septembrī Francisks oficiālā vizītē apmeklēja Latviju.
Bērnība un jaunība
Horhe Mario Bergoljo dzimis Buenosairesā kā vecākais bērns piecu bērnu ģimenē. Viņa tēvs Mario Hosē Bergoljo bija itāļu izcelsmes imigrants (dzimis Portakomaro pilsētiņā, Pjemontas reģionā) un strādāja par dzelzceļa darbinieku, bet māte Redžina Marija Sivori bija mājsaimniece, kurai arī ir itāļu saknes (vecāki nāk no Ziemeļitālijas). Bērnības gados Horhe Mario Bergoljo dejoja tango un bija aktīvs vietējās futbola komandas San Lorenzo de Almagro atbalstītājs.
Sākumā Horhe Mario Bergoljo izvēlējās studēt ķīmiju un ieguva grādu ķīmijas inženierijā. 21 gada vecumā viņš saslima ar pneimoniju, kādēļ viņam tika izoperēta viena plauša. Vēlāk viņš kardināli izvēlējās savu dzīvi veltīt kalpošanai, izlemjot par labu priesterības aicinājumam. Šādu dzīves ceļu viņš izvēlējās pēc kāda notikuma 1953. gadā, Sv. Mateja svētkos, kad jaunietis Horhe Mario Bergoljo pēc grēksūdzes sajuta aicinājumu iet konsekrētas dzīves ceļu, sekojot Ignācija no Lojolas piemēram. Pēc šī notikuma jaunietis iestājās Villa Devoto garīgajā seminārā. Vēlāk, atceroties šo notikumu, pēc kura jaunietis sevi pilnīgi veltīja Dievam un Baznīcai, Bergoljo pēc bīskapa nominācijas saņemšanas izvēlējās stundu liturģijā Sv. Mateja dienai veltītu homīlijas frāzi Miserando atque eligendo par savas dzīves moto un ielika to savā bīskapa ģerbonī.
Priesteris, jezuīts
1958. gada 11. martā viņš iestājās jezuītu ordenī Čīlē, kur pabeidza studijas humanitārajās zinātnēs. 1963. gadā, atgriezies Buenosairesā, Sanmigēlas Sv. Jāzepa lielajā seminārā (Colegio Máximo San José) viņš ieguva grādu filozofijā. No 1964. līdz 1965. gadam viņš pasniedza psiholoģiju Imakolatas augstskolā Santafe. Šo pašu priekšmetu viņš pasniedza vēlāk, 1966. gadā, Elsalvadoras Universitātē (Universidad del Salvador) Buenosairesā. No 1967. līdz 1970. gadam viņš studēja teoloģiju Sv. Jāzepa lielajā seminārā Sanmigēlā un ieguva grādu teoloģijā.
1969. gada 13. decembrī Horhe Mario Bergoljo tika iesvētīts par priesteri. No 1970. līdz 1971. gadam viņš pabeidza trešo probāciju Alkalā de Enaresā, Spānijā, bet 1973. gada 22. aprīlī viņš deva mūža svētsolījumus jezuītu ordenī. No 1972. līdz 1973. gadam viņš strādāja augstskolā par docētāju un noviču audzinātāju Villa Varilari, Sanmigēlā, līdztekus pasniedzot arī teoloģiju. 1973. gada 31. jūlijā viņš tika ievēlēts par Argentīnas jezuītu ordeņa provinciālu. Šo amata pienākumu viņš pildīja sešus gadus, līdz 1979. gadam. Pēc tam 1980. gadā viņš kļuva par Filozofijas un teoloģijas fakultātes dekānu Sanmigēlā. Vienlaikus viņš pildīja arī Sanhosē (Patriarca San Jose) draudzes prāvesta pienākumus Sanmigēlas diecēzē. 1986. gadā viņš ieradās Vācijā, lai pabeigtu doktordarbu. Pēc tam pēc diecēzes vadības rīkojuma viņš atgriezās Elsalvadoras Universitātē, bet vēlāk tika nostūtīts uz Kordovu, kur kalpoja par garīgo vadītāju un biktstēvu.
Bīskaps, kardināls
1992. gada 20. maijā toreizējais pāvests Jānis Pāvils II viņu nominēja par Buenosairesas palīgbīskapu. Tā paša gada 27. jūnijā viņš tika konsekrēts par bīskapu. 1997. gadā viņš saņēma episkopālo konsekrāciju Buenosairesas katedrālē no kardināla Antonio Kvarasino (Antonio Quarracino), apustuliskā nuncija Ubaldo Calabresi (Ubaldo Calabresi) un bīskapa Emilio Ogņenoviča (Emilio Ognenovich). 1997. gada 3. jūnijā viņš tika nominēts par Buenosairesas koadjutorarhibīskapu un 1998. gada 28. februārī kļuva par iepriekšējā arhibīskapa, kardināla Antonio Kuaracino (Cardinal Antonio Quarracino), amata pēcteci. Tādējādi viņš kļuva par Argentīnas primasu. No 2005. gada 8. novembra līdz 2011. gada 8. novembrim viņš pildīja Argentīnas bīskapu konferences prezidenta pienākumus.
Ievēlēšana
Pēc Vatikānā notikušā konsistorija 2013. gada 10. februārī, kurā toreizējais pāvests Benedikts XVI paziņoja par atkāpšanos no amata, 28. februārī Romas pāvesta vieta kļuva vakanta. Pirms pāvesta ievēlēšanas Vatikāns izteica vēlmi jauno pāvestu ievēlēt līdz Lieldienām.
Konklāvs tika sasaukts 12. marta pēcpusdienā, un tajā piedalījās 115 balsstiesīgi kardināli. No visiem kardināliem neviens nebija izteikts favorīts, bet masu medijos kā favorīti tika izvirzīti Milānas kardināls Andželo Skola, kardināls no ASV Timotijs Dolans, kanādiešu kardināls Marks Uellē un brazīlietis kardināls Odils Šērers. Tika izvirzīta iespējamība, ka jaunais pāvests varētu tikt ievēlēts no Āfrikas, Dienvidamerikas vai Ziemeļamerikas, nevis no Eiropas, kā tas bijis iepriekš. Pēc četriem balsojumiem no Siksta kapelas skursteņa pacēlās melni dūmi. Par jauno pāvestu kardināliem izdevās vienoties pēc piektā balsojuma 13. marta 20:06 (pēc Latvijas laika), kad no Siksta kapellas skursteņa pacēlās balti dūmi.
Pirmo reizi Baznīcas vēsturē pāvests ir izvēlējies vārdu Francisks. Viņš kļuva par pirmo jezuītu, pirmo personu no dienvidu puslodes un no Amerikas, kas ticis ievēlēts par pāvestu. Tāpat viņš ir pirmais Romas katoļu baznīcas vadītājs no ārpus Eiropas pēdējo 1200 gadu laikā, pēdējais Gregorijs III (dzimis Sīrijā) bija Romas pāvests no 731. līdz 741. gadam. Francisks ir pirmais pāvests pēc Jāņa Pāvila I, kas pieņēmis vēl neizmantotu pāvesta vārdu. Par savu devīzi Francisks izvēlējās paturēt savu bīskapa moto: Miserando atque eligendo, kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē "Uzlūkojot ar žēlsirdību un izraugoties".
Savā pirmajā uzrunā Francisks aicināja visus ticīgos lūgties citam par citu un kopīgi ar Sv. Pētera laukumā sanākušajiem svētceļotājiem lūdzās par emeritēto pāvestu Benediktu XVI. Nākamajā dienā pēc ievēlēšanas pāvests apmeklēja lielāko Jaunavas Marijas baziliku Romā, kur lūdzās Dievmātes Salus Populi Romani svētbildes priekšā un uzticēja savu kalpojumu Vissvētākās Jaunavas Marijas aizbildniecībai. 14. marta pēcpusdienā pāvests kopā ar kardināliem elektoriem Siksta kapellā vadīja konklāva noslēguma misi. Savā pirmajā sprediķī pāvesta amatā Francisks uzsvēra:
Ģerbonis
Pāvests Francisks savā ģerbonī paturējis sava bīskapa ģerboni, ko rotā pāvesta ģerboņiem raksturīgā mitra ar sakrustotām atslēgām, kuras sasietas ar auklu. Zilā vairoga augšdaļā attēlota starojošā un liesmojošā saule, virs kuras ir burti IHS un krusts, bet zem tiem — trīs naglas (jezuītu ordeņa simbols). Vairoga apakšā attēlota zvaigzne un smaržīgais nardum zieds. Zvaigzne simbolizē Vissvētāko Jaunavu Mariju, Kristus un Baznīcas Māti, bet zieds norāda uz sv. Jāzepu. Zem ģerboņa lasāms uzraksts latīņu valodā: Miserando atque eligendo (lv).
Menisks (nozīmju atdalīšana)
Menisks (no grieķu μηνίσκος — 'pusmēness') var būt
Franču sakarnieks
"Franču sakarnieks" (en) ir 1971. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors ir Viljams Frīdkins. Filmā galvenās lomas atveido Džīns Hekmens, Fernando Rejs, Rojs Šeiders, Tonijs Lo Bjanko un Marsels Bozufī. Filma ir balstīta uz 1969. gada Roberta Mūra tāda paša nosaukuma romānu.
Filma ir par Ņujorkas policijas detektīviem Džimiju "Popaju" Doilu (Hekmens) un Badiju "Klaudiju" Ruso (Šeiders), kuri mēģina notvert ietekmīgu un bagātu heroīna kontrobandistu Alēnu Šanjēru (Rejs).
"Franču sakarnieks" pirmizrāde notika. Filmu nominēja astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām no kurām tā saņēma piecas — "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Hekmens), "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā montāža". Filmas turpinājums — "Franču sakarnieks 2" — iznāca 1975. gadā, tajā piedaloties arī Hekmenam un Rejam.
Uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām, Amerikas Kinoinstitūts "Franču sakarnieks" iekļāva savā labāko amerikāņu filmu sarakstā gan 1998. gadā, gan arī atkārtoti 2007. gadā. 2005. gadā filmu iekļāva ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filmu".
Gelasijs I
Gelasijs I (la, miris ) bija Romas pāvests no līdz savai nāvei. Viņa priekštecis bija Fēlikss III. Viņš iesaistījās cīņā ar Konstantinopoles baznīcu. Gelasija I izcelsme ir meklējama Āfrikā. Tiek pieļauts, ka viņa senči bija berberi (trešais un pēdējais berberu izcelsmes pāvests).
Viņš it kā esot izdevis tā saukto Gelasija dekrētu, kurā bija uzskaitīti tie teoloģiskie darbi, kas bija paredzēti iznīcināšanai. Viņš bija arī pret romiešu senajiem pagāniskajiem svētkiem luperkālijām.
Sudden Lights
Sudden Lights ir Latvijas alternatīvā roka grupa. Grupā spēlē Kārlis Vārtiņš (basģitāra), Mārtiņš Matīss Zemītis (sitaminstrumenti), Andrejs Reinis Zitmanis (balss) un Kārlis Matīss Zitmanis (ģitāra). Grupas darbība aizsākās 2012. gadā, tā darbojas joprojām.
2023. gadā grupa piedalījās Latvijas Televīzijas rīkotajā dziesmu konkursā "Supernova 2023" ar dziesmu Aijā, kurā ieguva 1. vietu un iespēju pārstāvēt Latviju 2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.
Nikolajs Hagelstroms
Nikolajs Hagelstroms (, ; 1812-1884) bija Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors, Daugavpils cietokšņa galvenais inženieris. Daugavpils (tolaik Dinaburgas) pilsētas galva (1865—1870, 1874—1876). Viņa pilnvaru laikā caur Daugavpili tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Rīga—Orla (1868), iekārtots pilsētas parks (tagad Andreja Pumpura parks) un pilsētas sabiedriskā banka (1874) un ar mūra namiem apbūvēta Jaunā Forštate (tagadējais Daugavpils centrs).
Dzīvesgājums
Dzimis 1812. gadā Pēterburgā Johana Hagelstroma ģimenē. Studēja Pēterburgas Galvenajā inženieru augstskolā (Главное инженерное училище), pēc kuras beigšanas dienēja Krievijas impērijas armijā kā militārais inženieris, bija Dinaburgas arsenāla komandieris, pēc tam cietokšņa galvenais inženieris. 1856. gadā viņš par saviem līdzekļiem nodibināja pirmo Daugavpils privāto teātri tagadējā Teātra ielā, kura uzturēšana viņš veltīja visu brīvo laiku un naudas līdzekļus. Piedalījās Janvāra sacelšanās apspiešanā (1863—1864), par ko saņēma medaļu. Neraugoties uz to, ka 1865. gada martā Dinaburgas pilsētas galvas vēlēšanās lielāko balsu skaitu saņēma katoļticīgais Hieronīms Kvjatkovskis (Hieronim Kwiatkowski), Vitebskas gubernators (jādomā tikko apspiestās Janvāra sacelšanās dēļ) pavēlēja par pilsētas galvu iecelt luterticīgo Daugavpils cietokšņa galveno inženieri Nikolaju Hagelstromu, kas 16. jūnijā tika atbrīvots no karadienesta un 24. jūnijā iecelts par pilsētas galvu. 1868. gadā Daugavpils Dome viņu pārvēlēja šajā amatā, tomēr 1870. gada augustā domnieki par pilsētas galvu ievēlēja pulkvedi Pāvelu Ogijevski (Павел Осипович Огиевский), bet 1871. gadā otrās ģildes tirgotāju Artemiju Makarovu (Артемий Макаров). Kad 1873. gadā A. Makarovu atcēla no amata un apcietināja sakarā ar nelikumībām zemes gabalu un pilsētas mežu izpārdošanā, par pilsētas galvu atkārtoti iecēla N. Hagelstromu. Daugavpils pilsētas galvas pienākumus viņš pildīja līdz 1876. gada 15. jūnijam, kad par pilsētas galvu kļuva Daugavpils sabiedriskās bankas direktors Pāvels Dubrovins.
Sudden Lights
Vēsture
Pirmais solis ceļā uz izaugsmi grupai bija uzvara Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas jauno mūziķu konkursā "Pirmā Plate" 2015. gadā. Par pirmās vietas iegūšanu grupai bija iespēja ierakstīt savu oriģināldziesmu "Tik Savādi". Tā kļuva par pirmo "Sudden Lights" izdoto dziesmu.
Nikolajs Hagelstroms
Dzīvesgājums
Miris 1884. gada 10. februārī, apbedīts Daugavpils pareizticīgo kapos.
Sudden Lights
Vēsture
Tālākajā radošajā darbā tika radīts grupas debijas albums, kura priekšvēstneši bija singli "Priekšpilsētas Valsis", "Laikmets" un "Šajā sētas pusē", kas nekavējoties tik iekļautas Latvijas radiostaciju rotācijās. Dziesmām "Priekšpilsētas valsis" un "Šajā sētas pusē" izdeva arī videoklipus.
Albums "Priekšpilsētas" (2017)
2017. gada 22. septembrī grupa "Sudden Lights" prezentēja debijas albumu "Priekšpilsētas". Tajā ir 10 dziesmas gan latviešu, gan angļu valodā. Pirmais pašu organizētais koncerts, kurā izskanēja albuma dziesmas, notika Mūzikas namā "Daile" 2018. gada 12. aprīlī. Pasākumā piedalījās arī latviešu mūziķe Tīna Šipkēvica. Albums atnes grupai "Zelta Mikrofons 2018" nomināciju labākā debija.
LTV Supernova 2018
2018. gada sākumā ar debijas albuma noslēdzošo dziesmu Just Fine grupa piedalījās Supernova 2018. Sākotnēji grupai neizdevās kvalificēties pusfinālam, bet žūrija ar Latvijas Televīzijas komandu grupai piešķīra otro iespēju jeb Wild card. Ieguvuši otro iespēju konkursā, puiši uzstājās finālā un izcīnīja 2. vietu.
Prāta Vētras "Skārda bungu tūre"
Līdz ar albuma "Par to zēnu, kas sit skārda bungas" prezentēšanu grupa "Prāta Vētra" paziņoja, ka albuma tūrē pa Latviju viņiem līdzi dosies grupa "Sudden Lights" kā iesildītāji visos piecos koncertos. Pirmo reizi "Sudden Lights" vēsturē grupa uzstājās klausītāju tūkstošiem. Tūres kulminācija bija Rīgā, Mežaparka Lielajā estrādē.
Otrais studijas albums un koncerttūre
Ar singliem "Negribu piezemēties" un "Dzīvnieks" grupa ir pieteikusi jaunu albumu Vislabāk ir tur, kur manis nav. Tas iznāca 2019. gada 11. oktobrī un ir grupas otrais studijas albums. Albuma producents ir Jānis Aišpurs, ar kuru grupa sadarbojās jau singlu radīšanā. Albuma atklāšana notika TC Spice.
2020. gada februāra beigās grupa "Sudden Lights" devās savā pirmajā Latvijas koncerttūrē "Vislabāk ir tur, kur manis nav". Pirmais koncerts notika 2020. gada 21. februārī Valmieras Kultūras centrā, tālākie koncerti notika Liepājā (Kultūras nams "Wiktorija") un Alūksnē (Alūksnes Kultūras centrs). Tūres noslēguma koncerts bija plānots 2020. gada 20. martā Rīgā, "Hanzas Peronā", tomēr vīrusa "Covid 19" izplatības ierobežošanas pasākumu dēļ koncerts tika atcelts uz nenoteiktu laiku.
Trešais studijas albums un sadarbības
Grupas 2020. gada kopdarbs ar “Astro’n’out” dziesma "Haosā" ieguva balvu “Zelta Mikrofons 2021” kā gada radiohits. 2021. gada janvārī grupa sāk darbu pie trešā studijas albuma kopā ar producentu Jāni Aišpuru. Pirmais topošā albuma singls ir "Klusumi", kas iznāca 2021. gada aprīlī. Ārpus albuma rakstīšanas, grupai sadarbojoties ar dziedātāju ANNNA, attālinātajās sesijās platformā ZOOM top dziesma - radio singls "Aizņem man vietu". 2021. gada augustā tiek izdots gaidāmā albuma nākamais singls "Siltas vasaras ēnā". 2022. gada 25. februārī tiek publiskots singls "Laternas". Trešais studijas albums "Miljards vasaru" tiek prezentēts 2022. gada 13. maijā kino "Splendid palace" mazajā zālē, grupai sniedzot mazu koncertu un demonstrējot dokumentālo filmu par albuma tapšanu."'Viss sākās pirms diviem gadiem agrā pavasarī, kad satikāmies lauku mājās, kur parasti arī norisinās mūsu radošās nometnes. Kad ārā temperatūra ir +5 grādi, tad pietrūkst vasaras. Arī iepriekšējos albumos vadmotīvs ir bijusi ilgošanās pēc tā, kas mums nav, nenovērtējot to, kas mums jau pieder. Un šajā tematikā labi iederas arī ilgas pēc vasaras. Man ļoti patika Arstarulsmirus dziesma 'Atvadas vasarai', kas iznāca maijā un kurā viņš bija izmantojis Raimonda Paula citātu. Man patika dziesmas sākumā paustā doma, ka Latvijā vasaras ir tik īsas, ka mēs no tām varam atvadīties jau sākumā, kam varu tikai piekrist. Arī es jau sāku ilgoties pēc nākamās vasaras. Tādā veidā nostalģija un sentiments caurstrāvo arī mūsu albumu' Andrejs Reinis Zitmanis."
Līdz ar albuma iznākšanu tiek izdots singls "Pāris neuzņemtu foto". 2022. gada vasarā tiek publiskota "Sudden Lights"  un ZEBRENE sadarbība - dziesma "Pasaule trīc". Vasarā "Sudden Lights" uzstājas festivālos "Summer Sound", "Positivus", "Saldus Saule", "Limbizkvīts", Latvijas mūzikas lielkoncertā, kā arī Jēkabpils, Ventspils, Siguldas, Aizskraukles, Madonas, Daugavpils un citu pilsētu svētkos.
2022. gada rudenī grupa realizē savu ieceri par Latvijas tūri, kā koncertu īpašo viesi piesaistot reperi ZEĻĢI. Top arī kopējā "Sudden Lights" un ZEĻĢA dziesma "Jasmīns". "Miljards vasaru" tūre notiek 17. septembrī Jelgavā (Melno cepurīšu Balerijā), 23. septembrī Valmierā (koncertzālē “Valmiera”), 24. septembrī Liepājā (kultūras namā “Wiktorija”) un 8. oktobrī Rīgā (Hanzas peronā). Tūres noslēguma koncerts Hansas Peronā Rīgā ir iemūžināts arī kā koncertvideo “Sudden Lights koncerttūres "Miljards vasaru" noslēguma koncerts”.
2023. gads
Grupa saņem piecas "Zelta Mikrofons'23" nominācijas: labākais popa albums, labākais koncertieraksts, divas dziesmas saņēma Elvi gada dziesmas nominācijas, un pie nominācijas tika arī albuma dizains.
2023. gada 28. janvārī dziesmu aptaujā "Muzikālā banka" grupa ar dziesmu "Laternas" iegūst 2. vietu.