cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lejaskartlija
Geogrāfija
Lejaskartlijas mhare ietver vēsturiskā Gruzijas novada Kartlijas dienvidaustrumu daļu un nelielu ārējās Kahetijas daļu. Aizņem Kūras upes ieleju un Mazā Kaukāza priekškalnes. Rietumos to norobežo Samsari grēda, ziemeļos — Trialetas grēda. Klimats ir kontinentāls.
Jūlija Saņina
Biogrāfija
2011. gada septembrī Saņina un mūzikas producents, kā arī vēlākais Saņinas vīrs, Valērijs Bebko izveidoja popmūzikas duetu Val & Sanina, kas izpildīja dziesmas krievu valodā. Viņi ierakstīja eksperimentālu videoklipu un iedziedāja dažādas padomju estrādes dziesmas, viena no tām — Raimonda Paula dziesmas "Es aiziet nevaru" krievu valodas versiju "Любовь настала".
Neilgi pēc tam viņi uzlaboja savu skatuves tēlu un mainīja grupas nosaukumu uz The Hardkiss. Viņi arī paši sāka rakstīt dziesmas angļu valodā un padarīja to skanējumu "smagāku". 2011. gada rudenī viņi izdeva dažas jaunas dziesmas un ierakstīja savu debijas videoklipu Babylon. 2011. gada oktobra beigās The Hardkiss tika iesildīja koncertu britu grupai Hurts. Vēlāk tajā pašā gadā viņi izdeva vēl vienu videoklipu Dance with me, kas tika pārraidīts vadošajos mūzikas kanālos.
2012. gada februārī grupa parakstīja līgumu ar zīmolu Sony BMG. Grupa strauji sāka iegūt popularitāti un ieguva vairākas balvas Ukrainā, kā arī citviet Eiropā. 2014. gadā Saņina savā YouTube kanālā sāka augšupielādēt video blogus par savu dzīvi un grupas dzīves aizkulisēm. 2016. gadā Saņina kļuva par vienu no četriem tiesnešiem Ukrainas X Faktora septītajā sezonā.
Privātā dzīve
Jūlija ir precējusies ar Valēriju Bebko, radošo producentu un grupas The Hardkiss ģitāristu. Pāris savas attiecības slēpa 5 gadus (kopš 2009. gada). Sešus mēnešus pēc iepazīšanās Valērijs Bebko bildināja Jūliju, bet pēc pusotra gada viņi apprecējās. Kāzas tika dekorētas autentiskā ukraiņu stilā.
2015. gada 21. novembrī Jūlijai piedzima dēls Daniils.
Mazie Ratnīki
Mazie Ratnīki, arī Mozī Ratnīki jeb Mazie Ratnieki ir ciems Vaboles pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 220 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Dublinieku ezers.
Kirsi (stacija)
Kirsi (et) ir pieturas punkts Tartu—Koidulas dzelzceļa līnijā Igaunijā, Tartu pilsētas Ropkas administratīvajā daļā un atrodas 1,9 km attālumā no Tartu stacijas, 82,1 km attālumā no Koidulas un 192 km attālumā no Tallinas. Kirsi pietur Koidulas (vasaras sezonā (maijs-septembris) līdz Piusai) un Tartu (Tallinas) virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni.
Kirsi pieturas punkts atrodas dzelzceļa līniju mezgla punktā, uz ziemeļiem no Kirsi saslēdzas Tartu--Valgas un Tartu--Koidulas dzelzceļu līnijas. Kirsi pieturas punkta tuvumā atrodas Pauluzes kapsēta.
Skrunda (stacija)
Skrunda ir dzelzceļa stacija, kas atrodas Skrundas pilsētas ziemeļu daļā dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja. Skrundā pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja virzienā uz Liepāju piektdienās un svētdienās, bet virzienā uz Rīgu — sestdienās un svētdienās.
Vēsture
Skrundā dzelzceļa stacija pastāvēja jau Pirmā pasaules kara laikā, ap 1916. gadu, kad vēl nebija uzbūvēta platsliežu dzelzceļa līnija uz Liepāju. Stacija atradās 600 mm platuma līnijā Aizpute—Saldus, taču tā neatradās tajā vietā, kur atrodas mūsdienu Skrundas stacija, bet apmēram 1 km uz dienvidaustrumiem, netālu no Ventas (mūsdienās šai vietai iet pāri Ventas iela jeb autoceļš A9). Šaursliežu posmu Skrunda—Saldus slēdza līdz ar Jelgavas—Liepājas dzelzceļa atklāšanu 1928. gadā (šaursliežu tiltu pār Ventu nojauca tikai 1933.-34. gadā). Pēc Skrundas platsliežu stacijas atklāšanas 1928. gada 15. decembrī Skrundas šaursliežu stacija tika pārdēvēta par Skrunda—Lauku. , bet vēlāk šaursliežu līniju no Aizputes pieslēdza Skrundas platsliežu stacijai. 1941. un 1949. gadā no Skrundas stacijas uz Sibīriju tika deportēti 2916 iedzīvotāji. 1998. gadā netālu no stacijas ēkas uzstādīts piemiņas vagons-muzejs.
Laikā no 2001. līdz 2006. gadam Skrunda darbojās tikai kā kravas stacija, jo nekursēja vilciens Rīga—Liepāja. No 2006. gada Skrundā pieturēja pasažieru vilciens Rīga—Liepāja virzienā uz Liepāju piektdienās un svētdienās, bet virzienā uz Rīgu — pirmdienās un sestdienās. Dīzeļvilciens caur Skrundu uz Liepāju no 2015. gada vasaras kursēja tikai piektdienās, bet virzienā uz Rīgu tikai svētdienās. No 2019. gada sakarā ar dzelzceļa infrastruktūras maksas samazināšanos vilciens caur Skrundu katrā virzienā kursē divas reizes nedēļā.
Līčija
Ķīnas līčija (Litchi chinensis) ir ziepjkoku dzimtas augs. Tā ir vienīgā suga līčiju ģintī (Litchi). Tā dabiskais izplatības areāls ir tropu un subtropu reģioni Ķīnas dienvidos, Taivānā un Dienvidaustrumāzijā. Mūsdienās šis augs tiek kultivēts arī citās pasaules zemēs. Līčijas augļi tiek lietoti uzturā.
Arkadaga
Vēsture
Lēmums par jauna Ahala vilajeta administratīvā centra izbūvi pieņemts 2019. gadā, apvienojot vairākus ciemus Ašgabatas pierobežā un pārvietojot uz turieni Ahala vilajeta administratīvās iestādes no Enevas Ašgabatas austrumu pierobežā. Pilsētas pamatakmens ielikšanā piedalījās tābrīža valsts prezidents Gurbanguli Berdimuhamedovs. Pilsētas statuss piešķirts 2022. gadā. Pilsēta nosaukta Gurbanguli Berdimuhamedova vārdā; viņa oficiālais tituls bija «Arkadags» — ‘aizbildnis’, vai burtiski — ‘Kalns aiz [mums]’.
Pilsētā izbūvēti vai tiek būvēti vairāki nozīmīgi infrastruktūras objekti — zirgkopības akadēmija, hipodroms, stadions, vilajeta centrālā slimnīca, drāmas teātris, cirks u.c.
Biešu iela (Rīga)
Biešu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Biešu iela sākas krustojumā ar Torņakalna ielu pie Torņakalna kapiem un, nekrustojot citas ielas, beidzas krustojumā ar Altonavas ielu. Kopējais ielas garums ir 246 metri, un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Biešu ielā ir pārsvarā dzīvojamā apbūve, arī pirmsskolas izglītības iestāde un Dzelzceļa transporta institūts (Indriķa ielā 8a).
Vēsture
Rīgas kartogrāfiskajā materiālā iela sastopama no 1880/1883. gada ar savu tagadējo nosaukumu.
Ielu savienojumi
Biešu iela ir savienota ar šīm ielām:
Lauku iela (Liepāja)
Lauku iela ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Klaipēdas ielu, bet beidzas krustojumā ar Eduarda Tisē ielu. Ielas garums ir ap 1150 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība ielā norit abos virzienos. Caur Lauku ielu kursē 3. autobusa, 4. autobusa, 9. autobusa un 10. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no pirmskara koka mājām un savrupmājām.
Kipčoge Keino
Kipčoge Hezekjahs "Kips" Keino (Kipchoge Hezekiah "Kip" Keino; dzimis ) ir bijušais Kenijas vieglatlēts, pašreizējais Kenijas Olimpiskās komitejas prezidents.
Arī viņa tēvs bija garo distanču skrējējs, iedrošināja dēlu pievērsties šim sporta veidam. Pirms pievērsties vieglatlētikai spēlēja regbiju.
Starptautiskā karjera sākās 1962. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs. Pirmos panākumus guva 1968. gadā Mehiko. Tajā viņš izcīnīja zelta medaļu 1500 m distancē, otrās vietas ieguvēju apsteidzot par 20 metriem, kas ir lielākais pārsvars šīs distances vēsturē, un sudraba medaļu 5000 m distancē. Olimpisko spēļu laikā cieta smagas vēdera sāpes, vēlāk tika noskaidrots, ka tās izraisīja žultspūšļa problēmas. Neskatoties uz ārstu brīdinājumiem, viņš astoņu dienu laikā veica sešas distances. 1972. gadā Mehiko izcīnīja zelta medaļu 3000 m šķēršļu skrējienā un sudraba medaļu 1500 m.
uzstādīja jaunu Pasaules rekordu 3000 m distancē, attiecīgo distanci veikdams pirmo reizi. Vēl ir uzstādījis Pasaules rekordu 5000 m distancē.
1973. gadā beidza karjeru. 1987. gadā žurnāla Sports Illustrated Gada sportista balva tika piešķirta Keinam un citiem septiņiem sportistiem (nosaukti par "sportistiem, kam rūp"), balvu Keins saņēma par darbu ar bāreņiem. 2012. gadā bija viens no pirmajiem, kas uzņemts IAAF Slavas zālē.
Valdis Vancovičs
Valdis Vancovičs (dzimis 1968. gadā 24. jūnijā, Rīgā) ir Tele2 Latvijā valdes priekšsēdētājs.
Izglītība
Vidējo izglītību 1986. gadā ieguvis Rīgas 2. vidusskolā. 1996. gadā ieguva Inženierzinātņu maģistra (M.Sc.) grādu telekomunikācijās Rīgas Tehniskajā universitātē. 2003. gadā ar izcilību absolvēja IEDC Bled School of Management, Slovēnijā, iegūstot uzņēmumu augstākās vadības starptautisko MBA grādu.
Karjera
Profesionālās karjeras sākums bija Latvijas Valdības sakaru centrā 1992. gadā. No 1994. gada līdz 2009. gadam ieņēmis dažādus vadošus amatus Lattelecom, tajā skaitā bijis galvenais tehniskais direktors, valdes loceklis un izpilddirektora vietnieks. 2003. un 2004. gadā bijis LMT Padomes loceklis, pārstāvot Lattelecom daļas šajā uzņēmumā. No 2010. gada ir Tele2 Latvijā valdes priekšsēdētājs. Darbojas sabiedriskajās organizācijās — kā valdes loceklis Latvijas Telekomunikāciju asociācijā un kā valdes priekšsēdētājs sporta burāšanas biedrībā “Rīgas jahtklubs”. Viņš ir uzstājies un vadījis starptautiskas telekomunikāciju biznesa konferences, kā arī lasījis lekcijas par uzņēmumu vadību un attīstību Direktoru skolā. Ir vairāku nozares publikāciju autors. 2013. gadā laikraksta “Dienas Bizness” aptaujā iekļuvis Latvijas efektīvāko vadītāju topā.
Kronštate
Kronštate (ru) ir pilsēta Krievijā Somu līča Kotļinas salā. Administratīvi ietilpst Sanktpēterburgas federālajā pilsētā. Kopš dibināšanas Pētera I laikā, Kronštate bijusi Krievijas Baltijas flotes karabāze un sargājusi jūras pieeju Sanktpēterburgai. Kronštates apbūve un aizsardzības būves iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Vēsture
Kronštati kā kara bāzi Sanktpēterburgas aizsardzībai dibinājis Pēteris I, kad Kotļinas sala 1703. gadā tika atņemta Zviedrijai. Pirmie nocietinājumi tika uzcelti 1704. gadā. 19. gadsimta vidū jelgavnieks Eduards Totlēbens veica papildu nocietināšanas darbus. Krievijas revolūciju laikā Kronštates jūrnieki tika uzskatīti par vienu no revolūcijas redzamākajiem spēkiem, tomēr 1921. gada martā ar lozungu "varu padomēm, nevis partijām" šeit izcēlās Kronštates sacelšanās. Sacelšanās tika nežēlīgi apspiesta, masveidā piemērojot nāvessodu. Tomēr pēc sacelšanās Padomju valstī tika ieviesta NEP. Otrā pasaules kara laikā Kronštate palika PSRS spēku kontrolē, tomēr tā tika regulāri bombardēta. 1983. gadā, izbūvējot Sanktpēterburgas apvedceļu, Kronštate pa dambi tika savienota ar sauszemi. Ilgstoši bija t.s. slēgtā pilsēta, bet kopš 1996. gada Kronštati drīkst brīvi apmeklēt jebkuras valsts pilsoņi.
Prix Versailles
Balva tiek pasniegta katru gadu UNESCO galvenajā mītnē.
Konkursam ir astoņas kategorijas: lidostas, universitāšu pilsētiņas, pasažieru stacijas, sporta būves, veikali, tirdzniecības centri, viesnīcas un restorāni.
Pirms iegūt pasaules līmeņa titulus, finālisti tiek vai nu noteikti globālā atlasē (lidostu, universitāšu pilsētiņu, pasažieru staciju, sporta būvju kategorijās) vai arī ir iepriekš tikuši apbalvoti kontinentālajā līmenī (veikalu, tirdzniecības centru, viesnīcu, restorānu kategorijās).
Globālā žūrija sastāv no arhitektiem (Deivida Adžaijes, Tojo Ito, Toma Meina, Kadzujo Sedzimes, Vana Šu u.c.) un kultūras pasaules personām.
Tiesnešu izmantotie kritēriji ietver «inovāciju, radošumu, vietējās kultūras un dabas mantojuma respektēšanu, ekoloģisko sniegumu, kā arī kopdzīvošanas un līdzdalības vērtības, kas ir svarīgas Apvienoto Nāciju Organizācijai.»
Prix Versailles devīze ir «Iedvesmot, progresēt, iekļaut».
2021. gada decembrī Dzirciema ielas aptieka, kuras arhitekts ir Arnis Dimiņš, ieguva pasaules titulu (speciālā balva eksterjeram veikalu kategorijā).
Rejeņi
Rejeņi var būt:
Ļubova Švecova
Ļubova Švecova (ru; dzimusi Ļubova Kirilova (Кирилова) 1970. gada 25. septembrī Ilūkstē) ir Latvijas krievu juriste un politiķe, ieņēmusi vadošus amatus Valsts ieņēmumu dienesta (VID) Finanšu policijas pārvaldē. Bijusi 13. Saeimas deputāte, ievēlēta no sociāldemokrātiskās partijas "Saskaņa" saraksta. Bijusi partiju "Likums un kārtība" un "Latvija pirmajā vietā" biedre, šobrīd pārstāv partiju "Suverēnā vara".
Biogrāfija
Ļ. Švecova ir dzimusi Ilūkstē, krievu vecticībnieku ģimenē. Vēlāk ģimene pārcēlās uz Līvāniem, kur viņa uzsāka skolas gaitas. Pēc Līvānu vidusskolas beigšanas 1988. gadā iestājusies Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kuru absolvēja 1995. gadā. Ieguvusi divus maģistra grādus Latvijas Universitātē — tiesību zinātnē (1995) un ekonomikā (2004).
Ļ. Švecova audzina divus bērnus — meitu un dēlu. Brīvajā laikā aizraujas ar dārzniecību, ceļošanu un grāmatu lasīšanu. Pārvalda krievu, latviešu un angļu valodu.
Darba gaitas
Darbu Valsts ieņēmumu dienesta (VID) Finanšu policijas pārvaldē (FPP) sāka 1994. gadā kā izziņas inspektore, darba gaitas civildienestā noslēdza 2015. gada septembrī, būdama direktora vietniece un atvaļinoties pulkveža pakāpē.
Atbildīgus amatus VID FPP ieņēma kopš 2005. gada, no 2008. līdz 2009. gadam pildīja FPP direktora amata pienākumus. Direktora pienākumus uzsāka pildīt pēc sabiedrībā plaši izskanējušā skandāla saistībā ar žurnālistes Ilzes Jaunalksnes telefona nesankcionēto noklausīšanu. FPP vadību pārņēma brīdī, kad tajā pilnībā nedarbojās Iekšējās drošības daļa, bet kolektīvā pēc notikušā valdīja dezorganizācija. Ļ. Švecova panāca strukturālas izmaiņas FPP, ieviešot kriminālās izlūkošanas principu informācijas apritē, nodrošinot iestādes operatīvā darba pāreju no reaktīvā uz proaktīvo rīcību; pēc Ļ. Švecovas rīkojuma tika izveidota informācijas analīzes struktūrvienība, kā arī sāktas operatīvās iestrādnes par organizētiem noziedzīgajiem grupējumiem. Ļ. Švecovas vadīto pasākumu kopuma rezultātā tika centralizēta FPP veiktā izmeklēšanas un izveidota Metodoloģijas nodaļa, kuras mērķis — nodrošināt darbinieku nepārtrauktu izglītošanu, sekojot kriminālprocesu virzībai prokuratūrā un tiesā. Ļ. Švecovas vadības posmā FPP sāka aktīvi izmantot iespēju pirmstiesas izmeklēšanas laikā atzīt finanšu līdzekļus par noziedzīgi iegūtiem. Iekšējās drošības jomā Ļ. Švecovas vadībā FDD sāka veidot riska informācijas reģistrācijas un uzkrāšanas sistēmu.
2012. un 2013. gadā Ļ. Švecova bija VID FPP direktora vietniece izmeklēšanas jomā. Valsts civildienestu Ļ. Švecova atstāja 2015. gada septembrī un līdz ievēlēšanai 13. Saeimā 2018. gada rudenī bija privāti praktizējoša juriste.
Kopš 2015. gada 11. septembra Ļ. Švecova ir SIA "Laforte" valdes locekle un juriste, nodarbojas ar juridisko konsultāciju sniegšanu nodokļu jomā.
Kopš 2015. gada Ļ. Švecova ir Rīgas Stradiņa universitātes docētāja studiju kursā Juridiskās zinātnes.
Piedalīšanās zinātniskās konferencēs
No 2009. līdz 2012. gadam Ļ. Švecova piedalījās starptautiskās konferencēs nodokļu jomā Monako un Hāgā, uzstājās ar referātiem konferencēs Ukrainā, Kirgizstānā, Kazahstanā. 2012. gadā lasīja lekcijas Ukrainas Nodokļu policijas akadēmijas studentiem par noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu nodokļu jomā. 2015. gadā noklausījās kvalifikācijas pilnveides kursu “Operacionālo un krāpšanas gadījumu identificēšana uzņēmumos”. 2016. gada 22. aprīlī uzstājās konferencē “Sabiedrība. Cilvēks. Drošība. 2016: Drošība un tiesiskā kārtība ģeopolitisko risku apstākļos” ar referātu „Nodokļu krāpšanas kā noziedzīga nodarījuma kvalifikācijas problemātika”. 2017. gada 29. aprīlī piedalījās praktiskā konferencē “Sabiedrība. Cilvēks. Drošība. 2017” ar referātu “Izvairīšanās no nodokļu nomaksas kā noziedzīga nodarījuma pierādīšanas problemātika.” 2017. gada septembrī piedalījās OECD konferencē Austrijā, Vīnē “Noziegums nedrīkst atmaksāties: Finanšu plūsmas izsekošana un iesaldēšana”.
Politiskā darbība
2017. gadā Ļ. Švecova nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no LSDSP saraksta.
2018. gadā Ļ. Švecova pievienojās partijai “Saskaņa” un tika ievēlēta 13. Saeimā no Rīgas vēlēšanu apgabala. Kā 13. Saeimas deputāte darbojas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un tās Finanšu sektora uzraudzības apakškomisijā, Publisko izdevumu un revīzijas komisijā, Juridiskās komisijas Krimināltiesību politikas apakškomisijā, Ilgtspējīgas attīstības komisijas Informācijas tehnoloģiju un inovatīvas uzņēmējdarbības apakškomisijā.
2020. gada 15. septembrī izslēgta no partijas "Saskaņa".
2021. gada 8. janvārī kļuva par vienu no politiskās partijas "Likums un kārtība" dibinātājām un tās valdes locekli. Jūnija beigās no partijas izstājusies. 2021. gada augustā Ļ. Švecova bija Aināra Šlesera veidotās partijas "Latvija pirmajā vietā" dibinātāju skaitā.
Rokasbumba 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Rokasbumbā 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika sadalīti 2 medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no līdz. Tajās piedalījās 12 vīriešu un 12 sieviešu izlases.
Klauss Johaniss
Klauss Johaniss (ro,, dzimis ) ir Rumānijas politiķis, kopš 2014. gada Rumānijas prezidents. Pašlaik ir bezpartejisks. Pirms tam Nacionālās Liberālās partijas līderis, kā arī Sibiu pašvaldības vadītājs. Klauss Johaniss ir pirmais Rumānijas prezidents, kas nav rumānis — viņš ir vācu (Transilvānijas sakšu izcelsmes).
Noumi Rapasa
Noumi Rapasa (sv, dzimusi ) ir zviedru aktrise.
Starptautisku atpazīstamību iemantojusi, attēlojot Līzbeti Salanderi zviedru filmās "Meitene ar pūķa tetovējumu" (Män som hatar kvinnor, 2009), "Meitene, kas spēlējās ar uguni" (Flickan som lekte med elden, 2009) un "Meitene, kas izpostīja sirseņu pūzni" (Luftslottet som sprängdes, 2009). Par šo lomu viņa saņēma zviedru Guldbagge balvu un Satellite Award balvu, kā arī tika nominēta BAFTA kino balvai, Emmy balvai un Eiropas Kino balvai. Vēlāk kļuvusi par pieprasītu aktrisi arī ASV.
Piedalījusies arī tādās filmās kā "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (2011), "Prometejs" (2012), "Par vienu mazāk" (Dead Man Down, 2013), "Piliens" (2014), "Bērns Nr. 44" (2015), What Happened to Monday (2017), "Slepenā aģente" (2017), "Stokholma" (2018) un "Jērs" (2021).
Ulama spirāle
Ulama spirāle ir viena no grafiskām metodēm pirmskaitļu attēlošanai. To atklāja matemātiķis Staņislavs Ulams 1963. gadā, zīmējot ķeburus zinātniskajā apspriedē "garas un ļoti garlaicīgas uzstāšanās" laikā.
Ulams izklaidējās, rakstot skaitļus no 1 centrā pa spirāli uz āru:
Atstājot tikai pirmskaitļus, viņš ieguva šādu attēlu:
Viņš bija pārsteigts, ka pirmskaitļiem šajā spirālē bija tendence grupēties pa diagonālēm.
Filips Stroganovs
Filips Stroganovs (dzimis dati 1942. gada 28. oktobrī Ludzas apriņķī; miris 2014. gada 9. februārī Ludzā) bija latviešu mehāniķis, sabiedriskais darbinieks un politiķis. Bijušais Latvijas Komunistiskās partijas Ludzas rajona komitejas 1. sekretārs.
Voldemārs Rolāns
Voldemārs Rolāns (et, līdz 1936. gadam Voldemārs Fromanis et; dzimis, miris ) bija Igaunijas cīkstonis, 1938. gada Eiropas čempionāta bronzas medaļas ieguvējs, 16-kārtējs Igaunijas čempions, astoņas reizes grieķu-romiešu cīņā un astoņas — brīvā cīņā. Starptautiskajās sacensībās viņš piedalījās tikai grieķu-romiešu cīņā. Pārstāvēja klubu "Tallinna Sport" vēlāk "Tallinna Spartak" No 1937. līdz 1946. gadam Igaunijas izlases komandas dalībnieks.
Filips Stroganovs
Politiskā darbība
1980. gadā ievēlēts Ludzas rajona tautas deputātu padomē, 1981. gadā — Latvijas PSR Augstākajā padomē.
Voldemārs Rolāns
Biogrāfija
Voldemārs Rolāns 1924. gadā pabeidza pamatskolu. Ar cīņas sportu sāka nodarboties 1929. gadā sporta klubā "Tallinna Sport". 1932. gadā pirmoreiz izcīnīja Igaunijas čempiona nosaukumu brīvajā cīņā. Pēc tam viņš šo titulu ieguva vēl septiņas reizes (1934, 1936—1940, 1945). Arī grieķu-romiešu cīņā Igaunijas čempiona godā Rolāns bija astoņas reizes (1935—1938, 1940—1942, 1945). Lai gan 1936. gadā viņš kļuva par Igaunijas čempionu abos cīņas veidos, uz 1936. gada vasaras olimpiskām spēlēm tika aizsūtīts Voldemārs Megi. 1937. gadā Rolāns atkal uzvarēja Igaunijas čempionātā brīvajā cīņā 8. janvārī Tartu un grieķu-romiešu cīņā 6.—7. martā Vīlandē. 16.—17. martā Tallinā notika sacīkstes grieķu-romiešu cīņā starp Igaunijas un Somijas valstsvienību A un B izlasēm. Tajās uzvaras izcīnīja abu izlašu vidējā svara cīkstoņi V. Megi (A izlase) un V. Rolāns (B izlase) un konkurence uz vietu valstsvienībā starp viņiem turpinājās. Abi cīkstoņi devās uz Eiropas čempionātu Parīzē un jau pēc tur pieņemtā lēmuma, čempionātā piedalījās Megi.
Filips Stroganovs
Politiskā darbība
1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu no 150. Zilupes vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā F. Stroganovs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.
Voldemārs Rolāns
Biogrāfija
1939. gada 20. janvārī Berlīnē notika revanša mačs Vācija—Igaunija, kurā Šveikerts pret Rolānu guva uzvaru jau 28 sekundē. Igauņu cīkstoņi uzskatīja, ka Rolāna pleci pēc metiena nav skāruši grīdu, un iesniedza protestu, bet tiesneši pēc apspriedes to noraidīja. Gada turpinājumā Rolāns valstsvienību sacīkstēs guva uzvaras: 26. janvārī uzvarēja čehu cīkstoni J. Hamplu, 28. februārī — latviešu cīkstoni G. Ozoliņu, marta beigās somu A. Pikusāri. Eiropas čempionātā 25.—28. aprīlī Oslo Rolāns ieguva 4. vietu 11 vīru konkurencē. 1. vietā bija Johansons (Zviedrija), otrā — Šveikerts un trešā — Pikusāri. 14.—15. oktobrī Rīgā risinājās sporta kluba "Rīga ASK" 20 gadu jubilejas sacīkstes grieķu-romiešu cīņā, kurās ņēma dalību arī igauņu cīkstoņi. Vidējā svarā startēja arī Rolāns. Finālcīņā pār viņu G.Ozoliņš guva plecu uzvaru.
1940. gada 2.—3. martā Rolāns uzvarēja vēl brīvās Igaunijas grieķu-romiešu čempionātā, bet gada beigās anektētās Igaunijas brīvās cīņas čempionātā. 1941. gadā viņš uzvarēja visas cīņas Igaunijas cīkstoņu mačos ar Gruzijas, Azerbaidžānas, Maskavas un Latvijas cīkstoņiem.
Filips Stroganovs
Politiskā darbība
Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma F. Stroganovam anulēt deputāta mandātu (66 deputāti par, 28 pret, 18 atturējās).
Voldemārs Rolāns
Biogrāfija
1945. gada PSRS komandu meistarsacīkstēs franču (grieķu-romiešu) cīņā Igaunija izcīnīja 2. vietu, fināla cīņā zaudējot Maskavai ar 3:4. No igauņu cīkstoņiem uzvarēja Kaubi, Rolāns un Kotkass.
Filips Stroganovs
Politiskā darbība
1993. gadā F. Stroganovs tika ievēlēts 5. Saeimā no "Līdztiesības" saraksta. 1994. gadā bijis starp Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) dibinātājiem. 1995. gadā viņam liegta turpmāka līdzdalība Saeimas vēlēšanās par darbību pret Latvijas neatkarību pēc 1991. gada 13. janvāra. 1996. gadā F. Stroganovs kļuva par kustības "Līdztiesība" priekšsēdētāju.
Voldemārs Rolāns
Biogrāfija
1946. gada PSRS komandu meistarsacīkstēs, kas notika no 21. līdz 24. decembrim Rīgā, Igaunijas cīkstoņi ieguva 3. vietu (1. — Maskava, 2. — KPFSR). Komandas sastāvā bija arī Rolāns, kas pusfinālā zaudēja Maskavas komandas dalībniekam Koberidzem, bet cīņā par trešo vietu uzvarēja Ukrainas komandas cīkstoni Karpinski. 1947. gadā PSRS čempionātā Rolāns pussmagajā svarā palika 5. vietā.
Filips Stroganovs
Politiskā darbība
2004. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās no LSP saraksta. 2005. gadā tiesa ļāva F. Stroganovam kandidēt pašvaldību vēlēšanās un tā paša gada pašvaldību vēlēšanās viņš tika ievēlēts Ludzas pilsētas domē no LSP saraksta.
Miris 2014. gada 9. februārī. Apbedīts Ludzas pilsētas Centrālajos kapos.
Rejnīki
Rejnīki var būt:
Vu Mincjaņa
Vu Mincjaņa (zh, ; dzimusi Handžou) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (1985).
Biogrāfija
Šahu sākusi spēlēt divpadsmit gadu vecumā. Lielāko panākumu guvusi 1985. gada starpzonu turnīrā Žeļeznovodskā, kurā izcīnījusi 2. vietu aiz Martas Litinskas un kļuvusi par otro Ķīnas šahisti pēc Liu Šilaņas, kas ieguvusi tiesības piedalīties pretendentu turnīrā. 1986. gadā Malmē piedalījusies pretendentu turnīrā, kurā nospēlējusi neveiksmīgi un palikusi pēdējā, 8. vietā. Vēl piedalījusies 1987. gada starpzonu turnīrā Smederevskā Palankā, kurā dalījusi 11.-12. vietu ar savu tautieti Aņ Janfenu.
Četras reizes pārstāvējusi Ķīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs (1980-1986). .
Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā viņai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Kopš 1991. gada reti piedalās šaha turnīros.
Diukšupe
Diukšupe (arī Daukšupe, Diuškupe, Dukšupe, Dūkšupe, latgaliski - Dyukšupe) ir Tilžas kreisā krasta pieteka Balvu un Ludzas novados.
Izteka - uz dienvidiem no Bauzgovas pūra. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākās pietekas - Mežupe, Nūvozine. Ietek Tilžā netālu no tās ietekas Ičā. Diukšupi šķērso valsts autoceļi P48 (Kārsava – Tilža – Dubļukalns) un V493 (Ruskulova – Bērzpils). Tās krastos atrodas Zeltupe, Mežupe, Vītoli.
Riesti
Riesti var būt:
Mazie Stiuraiņi
Mazie Stiuraiņi ir ciems Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 262 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Lābiņu grava.
Krunoslavs Hulaks
Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijis viens no Dienvidslāvijas vadošajiem šahistiem, pēc tam sekmīgi pārstāvējis Horvātiju. 1976. gadā kļuvis par Dienvidslāvijas šaha čempionāta uzvarētāju, bet 2005. gadā uzvarējis Horvātijas šaha čempionātā. Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros, kuros 1982. gadā Tolukā (Meksikā) ierindojies 11. vietā, bet 1987. gadā Zagrebā palicis 12. vietā.
Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts: 1974. gadā dalījis 1.-3. vietu Varnā, 1976. gadā dalījis 2.-3. vietu Ļubļinā, 1977. gadā uzvarējis Amsterdamā, 1980. gadā dalījis 1.-2. vietu Somborā (tagad Serbija). 1983. gadā starptautiskajā šaha turnīrā Baņa Lukā dalījis pirmo vietu kopā ar Džonatanu Spīlmenu un Andrāšu Adorjānu. 1985. gadā bijis otrais Zagrebā, bet 1986. gadā uzvarējis Veikanzē (Nīderlande) šaha festivāla B turnīrā. 1987. gadā atkārtoti dalījis pirmo vietu Baņa Lukas starptautiskajā šaha turnīrā.
2013. gadā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules senioru šaha čempionātā.
Pārstāvējis Dienvidslāvijas un Hrovātijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
Par panākumiem turnīros FIDE 1974. gadā Hulakam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.
Konversācijas vārdnīca (1891—1898)
1891.—1898. gada konversācijas vārdnīca (vecajā ortogrāfijā: Konwersazijas wahrdniza) jeb Dravnieka konversācijas vārdnīca ir enciklopēdisks izdevums 27 burtnīcās divos sējumos latviešu valodā, ko Jelgavā izdeva skolotājs un valodnieks Jēkabs Dravnieks (1.—25. burtnīca) un Indriķis Alunāns (26.—27. burtnīca).
Enciklopēdijas pirmais sējums ar šķirkļiem A - Hystrix 18 burtnīcās iznāca līdz 1893. gadam, no otrā nepabeigtā sējuma 19.—25. burtnīca iznāca 1893.—1894. gadā. 26.—27. burtnīcas izdošanu 1897.—1898. gadā pārņēma I. Alunāns, taču līdzekļu trūkuma dēļ šīs enciklopēdijas izdošana 1898. gadā apstājās pie šķirkļa Kristjans.
Enciklopēdijas līdzstrādnieki bija Kārlis Kundziņš, Jēkabs Lautenbahs, Jurjānu Andrejs, Vilis Olavs, J. Veismanis, Puriņu Klāvs, Teodors Zeiferts, Mikus Skruzītis, J. Mazvērsītis, A. Bandrevičs u.c.
Udrijas ezers
Udrijas ezers (arī Ūdrāju ezers, Ūdrejas ezers, Ūdriņu ezers, Ūdrijas ezers) ir ezers Krāslavas novada Ezernieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā ziemeļos no Ežezera Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti slīpi, dibens — smilšains, vietām — dūņains, dūņu slānis 0,3—1,0 m. Ezerā 3 salas ar kopējo platību 0,1 ha. Ietek Akmineica un vairāki strauti un grāvji, iztek 10 m plata notece uz Ežezeru. Ir peldvieta.
Gar ezera austrumu krastu iet autoceļš V608, gar dienvidu krastu — V616. Ezera rietumu krastā Udrijas ciems.
Rimšāni
Rimšāni var būt:
Reņģe
Reņģe jeb Baltijas silķe (Clupea harengus membras) ir Atlantijas siļķes (Clupeidae) pasuga, kas mājo Baltijas jūrā. Izšķir rudenī un pavasarī nārstojošas populācijas, kuras attiecīgi iedala vairākās jūras un līču populācijās. Rudenī nārstojošās populācijas galvenokārt mājo Baltijas jūras rietumos un dienvidos, bet pavasara populācijas austrumos un ziemeļos, lai gan populācijas savstarpēji plaši pārklājas.
Reņģe ir nozīmīgs zvejas objekts visām Baltijas jūras valstīm. To resursi Baltijas jūras centrālajā daļā, Botnijas un Somu jūras līcī šobrīd ir zemā, bet stabilā līmenī. Reņģe ir Igaunijas nacionālā zivs.
Izskats un īpašības
Reņģe ir vidēja izmēra, sudrabaini mirdzoša, nedaudz sāniski saplacināta zivs. Parasti tā ir 15—20 cm gara un sver 25—75 g, bet var sasniegt 40 cm garumu un 1 kg masu. Lielākā zināmā reņģe ir svērusi 1,5 kg. Tā bijusi noķerta 1959. gadā Somu jūras līcī.
Reņģei ir viena muguras spuru (taukspuras nav). Astes spura šķelta. Ķermenis klāts ar viegli zūdošām, cikloīdām zvīņām. Vēders ieapaļš, bez asa ķīļa (taustot gluds). Sānu līnijas nav. Lemeškauls bez zobiem. Mugura tumši zila, sāni sudrabaini. Vēdera spura vienā līmenī vai aiz muguras spuras. Purna daļa pagarināta un, salīdzinot ar brētliņu, šķautņaina. Augšlūpa noapaļota, bez šķēluma, ķermenis bez tumšiem plankumiem. Tai ir lieliska dzirde, un tā ir izcila peldētāja ar spēju veikt asus un ātrus manevrus.
Uzvedība
Ziemā parasti uzturas 70—100 m dziļumā, ar ūdens temperatūru 3—5°C. Pavasarī un vasarā pieaugušās zivis pārvietojas uz 50—80 m dziļām vietām, bet Rīgas līcī uz 30—50 m dziļumu. Tur koncentrējas un tad migrē uz nārsta vietām. Rudenī atkal atgriežas dziļākos ūdeņos. Līdz 12 cm gari mazuļi migrē uz virsējiem, sasilušajiem ūdens slāņiem.
Barība
Barojas ar zooplanktonu, galvenokārt ar vēžveidīgajiem. Iecienīti ir airkājvēži, sānpeldvēži un šķeltkājvēži. Lielās reņģes barojas arī zivju mazuļiem. Rietumu populācijas veic barošanās migrācijas uz Kategatu un Skageraku.
Žumberaki
Žumberaki (hr) jeb Gorjanci (sl) ir kalnu grēda Horvātijas ziemeļrietumos un Slovēnijas dienvidaustrumos 430 km² platībā starp Krkas upi ziemeļos un Kupas upi dienvidos. Šo kalnu apvidū atrodas Jastrebarsko, Ozaļa, Samobora Horvatijā, kā arī Novo Mesto, Brežica un Kostaņevice pie Krkas Slovēnijā. Grēdas augstākā virsotne Sveta Gera jeb Trdinas kalns ir robežstrīdus objekts starp Horvātiju un Slovēniju.
Neocrepidodera
Neocrepidodera ir lapgraužu dzimtas ģints, kurā ietilpst vairāk nekā 100 sugas. Izplatītas Holarktikas, Āfrikas un Orientālajā apgabalos, gandrīz puse no sugām izplatītas Palearktikas apgabalā.
Neocrepidodera lapgraužus raksturo šādas pazīmes:
Olimpisko medaļnieku uzskaitījums kalnu slēpošanā
Šajā uzskaitījumā apkopoti Olimpisko spēļu medaļnieki, kuri ir ieguvuši medaļas kalnu slēpošanā. Kalnu slēpošana ir Olimpiskais sporta veids, kas tiek aizvadīts ziemas olimpiskajās spēlēs. Pirmās ziemas olimpiskās spēles, kad tika sadalītas medaļas kalnu slēpošanā tika aizvadītas 1936. gada Garmiša-Partenkirhene olimpiskajās spēlēs. Jau kopš 1936. gada šajās sacensībās piedalās gan vīrieši, gan sievietes. Starptautiskā slēpošanas federācija (FIS) nolēma, ka slēpošanas instruktori nevar piedalīties sacensībās, jo viņi ir profesionāļi, un Olimpiskās spēles ir domātas amatieru sportistiem. Tādēļ 1936. gadā vairāki Austrijas un Šveices sportisti boikotēja šo sporta notikumu, lai gan atsevišķi sportisti startēja zem Vācijas karoga.
Kalnu slēpošana sevī ietver vairākas disciplīnas, kurās tiek sadalītas medaļas  :
Džidas bāka
Džidas bāka atrodas Džidā, Saūda Arābijā. Bāka ir celta laika posmā no 1987. līdz 1990. gadam un ar aptuveno augstumu 133 m uzskatāma par augstāko bāku pasaulē, bet ēka sākotnēji netika celta tikai bākas ierīkošanai. Bāka atrodas Džidas ostas ziemeļu daļā, Sarkanās jūras krastā. Ēka celta futūrisma stilā no betona un dzelzs, tajā atrodas arī ostas pārvaldes centrs, kā arī tās forma ir kā vertikāli sadalītam cilindram, kura abas daļas savieno lodes formas objekts, kas atrodas cilindrisko daļu vidū. Bākas gaisma iedegas trīs reizes katras 20 sekundes un to var saredzēt 46 km rādiusā. 2014. gadā vairāki industriālie alpīnisti atjaunoja bākas izskatu un pārkrāsoja to no baltas krāsas uz nedaudz tumšāku baltās krāsas toni.
Ritiņi
Ritiņi var būt:
Ojapoke
Ojapoke (fr, pt) ir 403 kilometrus gara upe Dienvidamerikā, Gviānas un Brazīlijas štata Amapas robežupe.
Iztece no Tumukumakes grēdas. Pamatā tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Atlantijas okeānā. Netālu no grīvas atrodas ostas pilsētas Senžorža (kreisajā, Gviānas krastā) un Ojapoke (labajā, Brazīlijas krastā). Šeit 2008. gadā tika atklāts Ojapokas tilts, kas savieno Gviānu un Brazīliju.
Mazie Stradiški
Mazie Stradiški ir ciems Dubnas pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 227 km attālumā no Rīgas.
Rolands Nilsons
Rolands Nilsons (sv; dzimis ) ir zviedru futbola treneris un bijušais futbolists, kas spēlēja aizsarga pozīcijā. Bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.
Futbolista karjera
Futbolista karjeru sāka Zviedrijas klubā Helsingborgs IF, vēlāk spēlēja citā Zviedrijas klubā IFK Göteborg, ar ko trīs reizes kļuva par Zviedrijas čempionu un 1987. gadā uzvarēja UEFA kausa izcīņā. 1989. gadā pievienojās Anglijas klubam Sheffield Wednesday. 1991. gadā uzvarēja Līgas kausa izcīņā, bet 1993. gadā spēlēja FA kausa finālā. 1994. gadā atgriezās Zviedrijā savā pirmajā klubā Helsingborgs IF. 1996. gadā tika atzīts par Zviedrijas labāko futbolistu un saņēma Guldbollen balvu. Karjeras turpinājumā pārstāvēja Anglijas klubu Coventry City, kurā, būdams vēl aktīvs spēlētājs, vēlāk arī uzsāka trenera karjeru. Par pēdējo klubu spēlētāja karjerā kļuva GAIS, kurā arī vienlaikus bija galvenais treneris.
Zviedrijas izlasē debitēja draudzības spēlē pret Grieķiju. 1994. gada FIFA Pasaules kausā ar izlasi izcīnīja 3. vietu, piedaloties visās spēlēs. Izlases sastāvā spēlējis arī 1990. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kā arī divos Eiropas čempionāta finālturnīros (1992. un 2000. gadā). Karjeru izlasē noslēdza 2000. gada oktobrī, pēdējo spēli aizvadot pret Slovākiju. Izlases rindās kopā nospēlējis 116 spēles un guvis divus vārtus, vairākās spēlēs pildīja arī komandas kapteiņa pienākumus.
Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 2001. gadā Anglijas klubā Coventry City. Vēlāk strādāja kā jauniešu treneris Helsingborgs IF. Bijis arī Zviedrijas klubu GAIS un Malmö FF galvenais treneris. 2010. gadā ar Malmes klubu kļuva par Zviedrijas čempionu un tika atzīts par Zviedrijas gada labāko treneri. No 2011. līdz 2012. gadam bija Dānijas kluba FC København galvenais treneris. 2014. gadā sāka strādāt ar Zviedrijas jauniešu izlasēm. 2017. gadā kļuva par Zviedrijas U21 izlases galveno treneri. Nostrādāja šajā amatā līdz 2020. gada septembrim. No 2020. gada septembra līdz 2021. gada jūnijam bija IFK Göteborg galvenais treneris.
Igors Ivars Kavass
Igors Ivars Kavass  (1932–2008) bija latviešu izcelsmes jurists un tieslietu profesors Austrālijas un ASV universitātēs.
Latvijas klimatiskā standarta norma
Latvijas klimatiskās standarta normas ir meteoroloģisko parametru vidējās vērtības, kas tiek aprēķinātas 30 gadu periodam. Tās ir nozīmīgas klimata un klimata pārmaiņu raksturošanai, kā arī laika apstākļu analīzei. Klimatisko standarta normu izmanto lēmumu pieņemšanā daudzās tautsaimniecības jomās. Straujo klimata pārmaiņu dēļ Pasaules Meteoroloģijas organizācija 2016. gadā lēma, ka turpmāk klimatiskās standarta normas ir jāatjauno ik pēc 10 gadiem, lai tās būtu atbilstošākas mūsdienu klimatam.
Igors Ivars Kavass
Dzīvesgājums
Dzimis 1932. gada 31. jūlijā Rīgā jurista Nikolaja Kavasa un viņa sievas Iraīdas, dzimušas Kušnarevas, ģimenē. 1944. gada rudenī kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju, ap 1950. gadu izceļoja uz Austrāliju, kur studēja tieslietas Melburnas Universitātē. Strādāja advokāta privātpraksē (1956-1959), bija tiesību lektors Adelaidas Universitātē (1959-1966), tad Melburnas Universitātē (1959-1966).
Latvijas klimatiskā standarta norma
Kļuvis nedaudz siltāks
Jaunā klimatiskā standarta norma, kura tika atjaunota 2021. gada oktobrī, norāda uz klimata pasiltināšanos Latvijā. Periodā no 1991. līdz 2020. gadam, kas turpmākos desmit gadus būs klimatiskā norma, vidējā gaisa temperatūra Latvijā ir bijusi 6,8 grādi, kas ir par 0,4 grādiem siltāks nekā iepriekšējā klimatiskā norma jeb vidējais rādītājs periodā no 1981. līdz 2010. gadam. Reģonāli gada vidējā temperatūra Latvijā ir robežās no 5,7 grādiem Alūksnē un Zosēnos līdz 8,0 grādiem Rīgā.
Rolands Nilsons
Spēlētāja karjera
IFK Göteborg
Igors Ivars Kavass
Dzīvesgājums
1966. gadā pārcēlās uz ASV, kur bija Alabamas Universitātes tieslietu profesors un bibliotēkas direktors (1968-1970), Čikāgas Ziemeļrietumu Universitātes tieslietu profesors (Northwestern University, Chicago, 1970-1972), Ziemeļkarolīnas Djūka Universitātes (Duke U., Durham, North Carolina, 1972-1975) profesors, Nešvilas Vanderbilta Universitātes Tieslietu informācijas centra direktors (Legal Information Center, Vanderbilt University, Nashville).
Latvijas klimatiskā standarta norma
Nokrišņu kļuvis mazāk
Latvijas gada kopējā nokrišņu daudzuma klimatiskā standarta normas jaunā 1991.—2020. gadu periodā ir 684,6 milimetri (mm), kas ir par 7,7 mm jeb vienu procentu mazāk nekā iepriekšējās klimatiskās normas periodā no 1981.—2010. gadam. Līdzīgi vidējai gaisa temperatūrai, arī nokrišņu daudzuma izmaiņas klimatiskā standarta normas 1991.—2020. gada periodā, salīdzinot ar iepriekšējo normu, mainījušās nevienmērīgi — daži mēneši ir kļuvuši mitrāki, bet citi sausāki. Bez izmaiņām palikušas nokrišņiem bagātākās un sausākās vietas — visvairāk nokrišņu novērots Siguldā (878,5 mm), savukārt vismazāk to ir Zemgales līdzenumā, kur, piemēram, Dobelē, gada vidējais nokrišņu daudzums ir vien 580,5 mm.
Insaiders
"Insaiders" (en) ir 2006. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir Spaiks Lī. Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Klaivs Ouens, Džodija Fostere, Kristofers Plamers, Vilems Defo un Čīvetels Edžiofors.
Rolands Nilsons
Spēlētāja karjera
Helsingborgs IF
Baltene
Baltene (arī Baltenis) ir beznoteces ezers Tukuma novada Sēmes pagasta ziemeļos, uz ziemeļaustrumiem no Brizules.
Rolands Nilsons
Spēlētāja karjera
Individuālie sasniegumi
Unity (filma)
Unity ir 2015. gada ASV dokumentālā filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Šons Monsons. Filmu ir ierunājušas vairākas slavenības, tai skaitā Dženifere Anistone, Kristena Bella, Leitone Mīstere, Kevins Speisijs, Heilija Steinfelda, Toms Hidlstons, Bens Kingslijs un Līvs Šreibers. Filmas pirmizrāde notika.
Rolands Nilsons
Trenera karjera
Malmö FF
Latvijas klimatiskā standarta norma
Citas izmaiņas
Laika periodā no 1991. gada līdz 2020. gadam ir notikušas vairākas būtiskas izmaiņas meteoroloģiskajos novērojumos, no kurām visbūtiskākā ir meteoroloģisko novērojumu tīkla automatizācija. Ietekme uz novērojumiem ir arī izmaiņām novērojumu stacijas apkārtnē, piemēram, mainoties apkārtnes veģetācijai un apbūvei. Lai samazinātu blakus faktoru ietekmi uz normas vērtībām, papildus tiek veikta novērojumu datu iztrūkumu analīze un homogenizācija jeb datu viendabīguma analīze.
Atbilstoši Igaunijas, Lietuvas un Somijas meteoroloģisko dienestu pētījumiem par jaunajām klimatiskajām normām Skandināvijas un Baltijas valstu reģionā ir vērojamas līdzīgas izmaiņas gaisa temperatūras un nokrišņu daudzuma klimatiskās normas vērtībās — gada vidējā gaisa temperatūra pieaugusi, bet gadalaiki un mēneši nav iesiluši vienmērīgi. Nokrišņu daudzuma izmaiņas mūsu reģionā nav bijušas tik viennozīmīgas un lielākoties ir līdzīgas 1981.—2010. gada periodu normai.
Mainoties klimatam un klimatisko normu vērtībām, mainās arī novēroto laikapstākļu novirzes no normas — laikapstākļi, kas kādreiz bija neraksturīgi Latvijai, pakāpeniski var kļūt par normu, līdz ar to var rasties maldīgs priekšstats par klimata pārmaiņu apmēriem. Tāpēc klimatoloģijā tiek izmantoti divi atskaites periodi: klimatiskā standarta norma, kas tiek mainīta reizi 10 gados, lai precīzāk raksturotu aktuālo klimatisko situāciju, un klimatiskā reference, ko izmanto, lai analizētu klimata pārmaiņas ilgākā laika posmā. Pasaules Meteoroloģijas organizācija šādam mērķim izmanto 1961.—1990. gadu perioda normu.
Vidējās gaisa temperatūras jaunā klimatiskā standarta gada norma (1991.—2020. gads) Latvijā ir 1,1 grādu augstāka par klimatisko referenci (1961.—1990. gads), un no mēnešu normām vienīgi oktobra norma nav augstāka par references perioda normu. Vērā ņemams ir arī fakts, ka vēsāko novērojumu staciju (Alūksnes un Zosēnu) gada jaunā norma ir tāda pati kā gada norma vidēji Latvijā klimatiskās references periodā: 5,7 grādi.
Jaunā klimatiskā standarta gada norma (1991.—2020. gads) atmosfēras nokrišņiem Latvijā ir par 18,9 mm jeb 3 % augstāka par klimatisko referenci (665,7 mm). Vislielākais nokrišņu daudzuma pieaugums ir februārī (29 %), janvārī (20%), oktobrī (15 %) un jūnijā (15 %), savukārt vislielākais nokrišņu daudzuma samazinājums ir septembrī (22 %) un novembrī (14 %).
Insaiders
Filma stāsta par Daltonu Raselu (Klaivs Ouens), kurš aplaupa banku Ņujorkas centrā, Ņujorkas policijas ķīlnieku sarunu vedēju Kītu Freizeru (Denzels Vašingtons) un ietekmīgu brokeri Madelēnu Vaitu (Džodija Fostere), kuru nolīgst bankas īpašnieks Artūrs Keiss (Kristofers Plamers), lai pasargātu kaut ko svarīgu no laupītājiem vienā no bankas seifiem.
Filmas scenārija autors Rasels Gervics scenāriju 2002. gadā pārdeva studijai Imagine Entertainment un to bija paredzēts režisēt Ronam Hauardam. Hauards vēlāk pameta projektu un par režisoru apstiprināja Lī. Filmas pirmizrāde notika un to izplatīja Universal Pictures. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 86% vērtējums.
Šumena
Šumena (bg) ir pilsēta Bulgārijā, Šumenas apgabalā. pilsētā dzīvoja 89 227 iedzīvotāji. Šumena ir desmitā lielākā pilsēta Bulgārijā pēc iedzīvotāju skaita.
Cilvēki
Šumenā dzimuši:
Cenkones iela
Cenkones iela ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Cenkones iela sākas krustojumā ar Klaipēdas ielu, bet beidzas krustojumā ar Ventas ielu. Ielas garums ir ap 1010 metriem un to pilnībā sedz asfaltbetons. No Ventas ielas līdz Kandavas ielai kustība norit abos virzienos, bet no Kandavas ielas līdz Klaipēdas ielai kustība norit vienā virzienā. Ielas apbūve sastāv no pirmskara koka mājām un savrupmājām.
Romanovka
Romanovka var būt:
Sinhronā peldēšana 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Sinhronajā peldēšanā 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika sadalīti 2 medaļu komplekti sievietēm — duetā un komandā. Sacensības notika no līdz.
Kruki (Silmalas pagasts)
Kruki (agrāk Kruķi) ir ciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 11,5 km no pagasta centra Gornicas, 32 km no novada centra Rēzeknes un 228 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies vietējo autoceļu V553 (Tiskādi—Kruki—Riebiņi) un V582 (Silmala—Kruki) krustojumā, Maltas upes labajā krastā.
Ciemā darbojas kultūras nams, bibliotēka. 2020. gadā slēgta Kruķu sākumskola.
Rozalina
Rozalina var būt:
Sila ķirzaka
Sila ķirzaka (Lacerta agilis) ir ķirzaku ģints rāpulis. Tas dzīvo lielākajā daļā Eiropas teritorijas un Āzijas rietumos. Sila ķirzakas izplatība gan ir diezgan nevienmērīga, tāpēc daudzās Eiropas valstīs sila ķirzaka ir iekļauta apdraudēto sugu sarakstā. Sila ķirzakas garums var sasniegt 20—25 centimetrus. Tā parasti mājo smilšainās mežmalās vai izcirtumos, priežu kāpās. Sila ķirzaka olas dēj smiltīs, kur tās saglabājas vajadzīgajā temperatūrā līdz izšķilšanās brīdim.
2023. gadā sila ķirzaka, kopā ar pļavas ķirzaku, tika atzīta par Gada dzīvnieku.
Griušļova
Griušļova (arī Grūšļovas strauts, latgaliski - Gryušļova) ir Supenkas kreisā krasta pieteka Balvu novadā.
Jērs (filma)
"Jērs" (is) ir 2021. gada Islandes, Zviedrijas un Polijas kopražojuma šausmu filma, kuras režisors ir Valdimārs Jouhansons, kuram tā ir pirmā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido Noumi Rapasa, Hilmirs Snērs Gunarsons un Bjerns Hilnurs Haraldsons.
Filma stāsta par aitkopju pāri, kuri pieņem kā savu bērnu noslēpumainu cilvēka un aitas hibrīdu.
"Jērs" pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. "Jērs" tika izvēlēta kā Islandes kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 94. Kinoakadēmijas balvai.
Bunka
Bunka ir vidējciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta centrs pie Vārtājas upes un autoceļa V1206 (Durbe-Tadaiķi-Bunka-Priekule) 23 km no novada centra Grobiņas un 187 km no Rīgas. Bunkā atrodas kultūras nams, bibliotēka, feldšeru-vecmāšu punkts. Veidojusies ap vēsturisko Bunkas muižu (Gut Funkenhof) un Bunkas baznīcu.
Rādeburga
Rādeburga (de) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Meisenes apriņķī.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1150. gadā
Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Šaursliežu dzelzceļš (t.s. Lößnitzgrundbahn) savieno Rādeburgu ar Moricburgas baroka pili un Rādebeili.
Cilvēki
Rādeburga ir ilustratora Heindriha Cilles (Heinrich Zille, 1858-1929) dzimtā pilsēta.
Rubuļi
Rubuļi var būt:
Rudeņi
Rudeņi var būt:
Marneuli
Marneuli (ka) ir pilsēta Gruzijas dienvidaustrumos, Lejaskartlijas mharē. Municipalitātes centrs. Pilsēta atrodas Algeti upes krastos 30 km no galvaspilsētas Tbilisi. Lielākā daļa pilsētas iedzīvotāju ir azerbaidžāņi (84%) un gruzīni (10%).
Vēsture
Marneuli izveidojusies, apvienojot vairākus ciematus, vecākais no kuriem bija Lomtagora (ლომთაგორა), kas vēstures avotos minēta jau 13. gadsimtā. 17. gadsimtā Persijas šahs Abāss I šeit nometināja turkmēņu borčalu cilti un pilsētu sāka dēvēt par Borčalo (ბორჩალო). 1947. gadā tika atjaunots vēsturiskais nosaukums, bet 1964. gadā tai piešķirts pilsētas statuss.
Mazie Suveizdi
Mazie Suveizdi ir ciems Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 260 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V638. Ciema apkārtnē atrodas Lābiņu grava.
Vadīt dzīvi
"Vadīt dzīvi" (en) ir 2008. gada ASV romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Stīvens Belbers. Galvenās lomas atveido Dženifere Anistone, Stīvs Zāns, Vudijs Harelsons un Freds Vords. Filmas pirmizrāde notika Toronto filmu festivālā.
Ceļojoša mākslas pārdevēja Sjū mēģina izvairīties no kāda hoteļa menedžera Maika, kurš ir iemīlējies Sjū un nevēlas viņu atstāt vienu.
Tumšā čakstīte
Tumšā čakstīte (Saxicola rubicola) ir maza auguma mušķērāju dzimtas (Muscicapidae) dziedātājputns, kas sastopama Eiropā, Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā. Izdala divas pasugas.
Izplatība
Tumšā čakstīte Eiropā ligzdo galvenokārt kontinenta rietumu, dienvidu un centrālajā daļā. Ziemeļu un austrumu Eiropā ligzdo reti, parasti sastopama tikai kā ieceļotāja. Lielākā daļa populācijas ziemo ligzdošanas areālā, izņemot Centrāleiropas populācijas, kas pārvietojas ziemot uz Vidusjūras reģionu, Ziemeļāfriku un Tuvajiem Austrumiem.
Tumšā čakstīte izvairās no augstkalniem, veciem, lieliem mežiem un purviem, uzturoties atklātās, sausās vietās ar zemu augāju, reti augošiem krūmiem un akmeņainu augsni, arī mežmalās, ceļmalās, lauksaimniecības zemēs, ganībās ar akmeņu mūriem un dzeloņstiepļu nožogojumiem. Nav atkarīga no ūdenstilpes tuvuma. Sastopama no jūras līmeņa līdz 500 m virs jūras līmeņa, retumis īldz 800 m, bet Itālijas Alpos līdz 1800 m virs jūras līmeņa.
Ūsiņi
Ūsiņi jeb Ūsiņa diena ir seni latviešu pavasara svētki, kas sakrīt ar kristīgās baznīcas Svētā Jura dienu par godu Svētajam Jurim 23. aprīlī, kuras ietekmē Ūsiņi latviešu valodā ieguva arī Jurģu jeb Jura dienas nosaukumu. Pēc šīs svētku dienas sākās pieguļas un ganu laiks. Pēc Saules kalendāra Ūsiņi diena iezīmēja viduspunktu starp pavasara saulgriežiem (Lieldienām) un vasaras saulgriežiem (Jāņiem) un pēc Jūlija kalendāra tika svinēta 6. maijā.
Pēc dzimtbūšanas atcelšanas 19. gadsimta sākumā Jurģi latviešu kultūrā izveidojās par līgumu izbeigšanās termiņu.