cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pavasara ofensīva (1918)
Operācija Mihaels
5. aprīlī, redzot, ka cerētos panākums nav izdevies gūt, Ludendorfs pavēlēja uzbrukumu apturēt. Vācieši bija zaudējuši 200 000-300 000 kareivju. Antante zaudēja 255 000 kareivju, 1300 lielgabalus un 200 tankus.
4×100 metru stafete
4×100 m stafete ir iekļauta Olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā. Vīrieši Olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš, sievietes — kopš.
Pavasara ofensīva (1918)
Operācija Žoržete
Uzbrukuma operācija no 9. līdz 29. aprīlim, zināma arī kā kauja pie Lisas. Vācu galvenais uzbrukums koncentrējās Flandrijā pret britiem. Ludendorfs šeit cerēja izlauzties līdz Lamanša ostām. Vāciešiem izdevās pavirzīties uz priekšu līdz pat 8 kilometriem. 11. aprīlī Heigs aizliedza tālāku britu atkāpšanos. Jau aprīļa vidū vācu uzbrukuma spēks samazinājās un operācijas beigās tie zaudēja 120 000 kareivju no 800 000 kaujās iesaistītajiem. Britu un franču zaudējumi bija līdzīgi.
4×100 metru stafete
Pasaules rekords 4×100 m stafetē vīriešiem ir 36,84 s un pieder Jamaikas izlasei, uzstādīts. Pasaules rekords 4×100 m stafetē sievietēm ir 40,82 s un pieder ASV izlasei, uzstādīts. Abi pasaules rekordi ir uzstādīti 2012. gada Olimpiskajās spēlēs Londonā.
Pavasara ofensīva (1918)
Operācija Blihers-Jorks
Uzbrukuma operācija no 27. maija līdz 3. jūnijām, zināma arī kā trešā kauja pie Ēnas. Ludendorfs mainīja galveno uzbrukuma virzienu, šoreiz vēršoties pret frančiem Parīzes virzienā. Ja franči atvilktu karaspēku Parīzes aizsardzībai, tas novājinātu britu līniju, pret kuru atkal varētu uzbrukt. Ludendorfs sūtīja 40 vācu divīzijas ar 6000 lielgabaliem pret 16 Antantes divīzijām. 2. maija rītā vācieši radīja divus miljonus artilērijas šāviņu. Pēc frontes pārraušanas vāciešiem izdevās pirmajā dienā pavirzīties uz priekšu 20 kilometrus un sagrābt tiltus pār Ēnas upi nebojātus. Vācieši sasniedza Marnu un 30. maijā atradās 60 km attālumā no Parīzes. Pēc tam uzbrukums apsīka, vāciešiem zaudējot 100 000 kareivju un sastopoties ar 27 jaunām Antantes divīzijām, tai skaitā, ar pirmajām amerikāņu vienībām, kas jūnija pirmajās dienās sāka pretuzbrukumus.
4×100 metru stafete
Latvijas rekords 4×100 m stafetē vīriešiem ir 39,31 s un to uzstādīja Genādijs Murašovs, Ronalds Razmuss, Juris Tone un Āris Āboliņš. Latvijas rekords 4×100 m stafetē sievietēm ir 44,41 s un to uzstādīja Irina Grigorjeva, Vineta Ikauniece, Lilija Ždanovska un Ludmila Olijare.
Pavasara ofensīva (1918)
Operācija Gneizenavs
Mazāka uzbrukuma operācija no 9. līdz 13. jūnijam, kuras mērķis bija savienot vācu iepriekšējos uzbrukumos iegūtās teritorijas pie Sommes un Marnas. Uzbrukums sastapās ar sīvu franču pretestību, un 11. jūnijā amerikāņi sāka pretuzbrukumu. Nesasniedzot savus mērķus, 13, jūnijā vācieši ofensīvu pārtrauca.
Operācija Marna-Reimsa
Šī bija pēdējā lielā vācu ofensīva Pirmajā pasaules karā no 15. līdz 18. jūlijam. Pat pēc Gneizenava izgāšanās, Ludendorfs cerēja atsākt uzbrukumu Flandrijā. Iepriekšējā operācija pie Ēnas bija atstājusi izvirzījumu Reimsas apkārtnē, kuru Ludendorfs tagad plānoja ieņemt un tad turpināt uzbrukumu Flandrijā. Uzbrukumu veica 52 vācu divīzijas. Frančiem par uzbrukumu bija zināms iepriekš, un viņi jau gatavojās pretuzbrukumam. Vācieši nedaudz pavirzījās uz priekšu, un jau pirmajā dienā ofensīva apstājās. 18. jūlijā sākās franču pretuzbrukums.
Rezultāti
Pavasara ofensīva cieta sakāvi, jo tā nesasniedza stratēģiskos mērķus, vāciešiem gūstot virkni taktisku panākumu, kas izrādījās īslaicīgi. Operāciju laikā kopējie vācu zaudējumi sasniedza 800 000 karavīru. Lielākos zaudējumus cieta labi trenētās uzbrukuma vienības. Jaunizveidotās aizsardzības līnijas bija vāji nostiprinātas un nebija gatavas Antantes pretuzbrukumam Ēnas-Marnas ofensīvai, kas sākās 18. jūlijā un turpinājās līdz 6. augustam. Tai sekoja Amjēnas kauja no 8. augusta līdz 3. septembrim, pēc kuras vācieši bija spiesti pamest visas Pavasara ofensīvas laikā ieņemtās teritorijas un atkāpties uz iepriekš izveidoto Hindenburga līniju, kuru Antante pārrāva oktobra sākumā.
Institut national des langues et civilisations orientales
Institut national des langues et civilisations orientales (INALCO), ir Francijas universitāte, kas specializējas pasaules valodu un kultūru mācīšanā. Tās pārklājums aptver Centrāleiropas, Āfrikas, Āzijas, Amerikas un Okeānijas valodas.
Skolas absolventu vidū ir daudzi skolotāji, pētnieki, valodnieki un diplomāti.
GATV 5001A
GATV 5001A bija ASV NASA Gemini programmas Agena Target Vehicle sērijas pēdējais saslēgšanās mērķis. Palaists orbītā 1966. gada novembrī. Ar to veikta saslēgšanās ar kosmosa kuģi Gemini 12 un pacelta orbīta.
GATV 5001A izveidots uz raķešpakāpes Agena-D bāzes, tai pievienojot saslēgšanās mezglu un citas sistēmas.
GATV 5001A tika palaists 19:07:58 UTC ar nesējraķeti Atlas SLV-3 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-14 gandrīz riņķveida 300 km augstā orbītā. Agena ievadīšanas orbītā laikā tika pamanīta dzinēja turbosūkņa īslaicīgs jaudas samazinājums.
Kosmosa kuģis Gemini 12 startēja 100 minūtes vēlāk, 20:46:33 UTC. Tas saslēdzās ar GATV 5001A 13:00 UTC. Kosmosa kuģis atvienojās un saslēdzās atkārtoti, lai izmēģinātu operācijas nakts tumsā. Nākamais uzdevums bija ar GATV 5001A dzinējiem pacelt kosmosa kuģi augstākā orbītā, bet to atcēla, secinot, ka Agena dzinēja anomālija varētu radīt potenciālas problēmas.
13. novembrī Edvins Oldrins veica iziešanu kosmosā, kuras laikā viņš ar trosi savienoja Gemini 12 ar GATV 5001A. 17:40 UTC Oldrina ārpuskuģa aktivitātes beidzās, un 20:09 UTC Gemini atvienojās no Agena, paliekot sasaistīts ar trosi. Pēc tam veikts pasīvās stabilizācijas eksperiments, bet trose palika vaļīga. Gemini 12 no troses atvienojās 14. novembrī 01:37 UTC.
GATV 5001A nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.
Derils Sabara
Derils Kristofers Sabara (dzimis ) ir amerikāņu kino un televīzijas aktieris. Kļuva pazīstams kā Džuni Kortesa lomas atveidotājs filmu sērijā "Spiegu bērni" (Spy Kids).
Noa Langs
Noa Noels Langs (nl, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēle uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Langs pārstāv Beļģijas A divīzijas komandu Club Brugge.
Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās Ajax un Twente.
Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.
Sasniegumi
Jong Ajax
Ajax
Club Brugge
Iesauka
Iesauka ir neoficiāls vārds, kurā sauc personu, priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir deminutīvi (mīļvārdiņi). Internetā cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb segvārdus (nikus).
Palamas arī ir iesaukas, bet tās parasti izceļ kādu no negatīvajām īpašībām vai pazīmēm. Tās mēdz būt pat aizvainojošas.
Niks
Niks var būt:
Rudens Ņujorkā
"Rudens Ņujorkā" (en) ir 2000. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras režisore ir Džoana Čena. Filmā galvenās lomas atveido Ričards Gīrs, Vinona Raidere, Entonijs Lapalja, Eleina Striča, Vera Fārmiga un Šerija Stringfīlda.
Filma stāsta par pusmūža restorāna īpašnieku, kurš iemīlas jaunā sievietē, kura ir neārstējami slima.
Filmas "Rudens Ņujorkā" pirmizrāde notika un to izplatīja Metro-Goldwyn-Mayer. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes, bet bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā 100 miljonus ASV dolāru. Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 19% vērtējums.
Akihiro Ienaga
Nacionālā izlase
!Kopā||3||0
Born This Way (dziesma)
"Born This Way" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrais studijas albuma Born This Way. Tas tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrais albuma vadošais singls.
Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums
Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums var būt:
Koku čipste
Koku čipste (Anthus trivialis) ir neliela auguma cielavu dzimtas (Motacillidae) dziedātājputns, kas ligzdo Eiropas un Centrālāzijas mērenās joslas mežos, ziemo tropiskajā Āfrikā un Indijā. Tai ir 2 pasugas. Koku čipstes tuvākā radiniece ir zaļganā čipste (Anthus hodgsoni).
Izplatība
Koku čipste izplatīta gandrīz visā Eiropā, izņemot Islandi, Īriju, Pireneju pussalas dienvidus un Eiropas ziemeļaustrumus gar Balto jūru. Taigas zonā uz austrumiem sastopama līdz Baikālam. Mājo arī Aizkaukāzā gar Kaspijas jūras dienviddaļu, daļēji Mongolijā, Centrālāzijas kalnos un Himalajos.
Latvijā
Latvijā koku čipste ir parasta un izplatīta ligzdotāja. Tā ir visbiežāk sastopamā čipste ligzdošanas sezonā. Parasta arī ceļošanas laikā. Latvijā sastopama nominālpasuga Anthus trivialis trivialis.
Izskats
Koku čipste ir slaida, neliela auguma čipste ar koši raibumotām krūtīm un salīdzinoši masīvu knābi. Ķermeņa garums 14—18 cm, spārnu izplētums 26—30 cm, svars 15—39 g.
Apspalvojums brūns vai olīvpelēks, ar jauktu svītriņveida un punktveida raibumojumu viscauri uz visa ķermeņa. Raibumojums uz sāniem, salīdzinot ar krūšu daļas raibumojumu, smalks, gandrīz nemanāms. Dažiem īpatņiem galva ir izteikti raibumota. Virs acs gaiša uzacs, arī pazode gaiša, vienkrāsaina, kuru no pelēkbrūnās sejas nodala tumša svītra (no knābja līdz kaklam), atgādinot ūsas.
Mugura, galvas virsa un spārni tumšāki, vēders gaišāks, pelēkbrūns. Kājas rozīgi brūnas, knābis tumši brūns, kā arī acis tumši brūnas. Pirkstam, kas vērsts uz atpakaļu, īss un līks nags, piemērots koka zara ciešai satveršanai. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.
Līdzīgas sugas
Koku čipste ir ļoti līdzīga pļavas čipstei, bet ir par to nedaudz lielāka un smagāka, kā arī tā ir nedaudz mazāk raibumota. Knābis masīvāks un pie pamatnes rozīgs. Arī sarkanrīkles čipste ir raibumotāka nekā koku čipste.
Uzvedība
Koku čipste uzturas skrajos mežos, mežmalās, krūmājos, jaunaudzēs un izcirtumos, arī stepē ar dažiem vientuļiem kokiem. Kalnos mājo līdz 3100 m virs jūras līmeņa. Rudens migrācija Eiropas ziemeļdaļā noris no augusta līdz septembrim, pavasara atgriešanās no aprīļa līdz maijam. Migrācijas lidojumi notiek gan naktī, gan dienā. Pārlidojumu laikā uzturas arī lauksaimniecības tīrumos, stepēs un tuksnešos. Uzturas pa vienam vai baros, kuros ir 10—50 īpatņi.
Barība
Koku čipste barojas ar bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar kukaiņiem, nelielā daudzumā arī ar sēklām. Mazuļi tiek baroti tikai ar bezmugurkaulniekiem.
Ligzdošana
Koku čipstes veido monogāmus pārus, reizēm novērojama poligāmija. Ligzdo pa atsevišķiem pāriem, ligzdām atrodoties 25—200 m attālumā vienai no otras. Ligzda atrodas uz zemes, paslēpta zem kāda auga cera vai klints pārkares. Vīta no sausas zāles un sūnām, no iekšpuses izklāta ar spalvām un maziem zāles gabaliņiem. To būvē tikai mātīte, 2—5 dienas. Sezonā viens vai divi perējumi, ļoti reti trīs. Dējumā 3—6 olas. Perē tikai mātīte, inkubācijas periods ilgst 12—14 dienas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido 9—14 dienu vecumā. Apmēram pēc nedēļas mātīte būvē jaunu ligzdu un perē nākamo dējumu.
Sistemātika
Koku čipstei ir 2 pasugas:
Lauv
Ari Staprans Lefs (en; dzimis ), pazīstams ar skatuves vārdu Lauv (no latviešu ‘lauva’), ir latviešu izcelsmes ASV dziedātājs, dziesmu autors un producents.
Karjeras laikā izdevis EP Lost in the Light, populārākās mākslinieka izpildītās dziesmas ir I Like Me Better un The Other. Ir piedalījies Charli XCX dziesmas Boys un Cheat Codes un Demijas Lovāto dziesmas No Promises sarakstīšanā.
4×400 metru stafete
4×400 metru stafete ir stafešu skriešanas distance vieglatlētikas sacensībās stadionā.
4×400 m stafete ir iekļauta Olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā. Vīrieši Olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš, sievietes — kopš.
Pasaules rekords 4×400 m stafetē vīriešiem ir 2:54,29 min un pieder ASV izlasei, uzstādīts. Pasaules rekords 4×400 m stafetē sievietēm ir 3:15,17 min un pieder PSRS izlasei, uzstādīts.
Latvijas rekords 4×400 m stafetē vīriešiem ir 3:04,30 min un to uzstādīja Sergejs Inšakovs, Egīls Tēbelis, Einārs Tupurītis un Inguns Svikliņš. Latvijas rekords 4×400 m stafetē sievietēm ir 3:30,2 min un to uzstādīja Anna Dundere, Sarmīte Štūla, Ingrīda Barkāne un Inta Kļimoviča-Drēviņa.
Līvānu 1. vidusskola
'''Līvānu 1. vidusskola''' ir Līvānu novada izglītības iestāde, kas īsteno pirmsskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Tā atrodas Rīgas ielā 101 Līvānos. Sākumskolas mācības notiek „Laimiņas skolā” Zaļajā ielā 43 Līvānos.
Vēsture
1908. gadā Līvānos atvēra četrklasīgu skolu, 1921. gadā Līvānu miesta pamatskolu, kas 1925. gadā kļuva par Līvānu valsts sešklasīgo pamatskolu, 1929. gadā iesvētīja skolas ēku Domes ielā 3. 1940. gadā Līvānu sešklasīgo pamatskolu pārveidoja par nepilno vidusskolu, 1942. gadā par septiņklasīgu tautasskolu, 1944. gadā par vidusskolu. 1971. gadā atklāja jaunu skolas ēku Rīgas ielā 101.
Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem
Trīssoļlēkšana vīriešiem bija viena no vieglatlētikas disciplīnām, kas bija iekļautas 1896. gada vasaras olimpisko spēļu programmā. Šī bija viena no sešām laukuma disciplīnām un viena no četrām lēkšanas disciplīnām.
Par pirmo olimpisko čempionu šajā disciplīnā kļuva ASV sportists Džeimss Konolijs. Viņš ir arī pirmais olimpiskais čempions mūsdienu olimpiskajās spēlēs. Sudraba medaļu izcīnīja Francijas sportists Aleksandrs Tifērs, bet bronzas medaļu ieguva Grieķijas sportists Joannis Persakis. Visām šīm trim valstīm tās bija pirmās olimpiskās medaļas mūsdienu olimpiskajās spēlēs.
Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika pasniegtas sudraba un bronzas medaļas.
Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
Daisuke Sakata
Daisuke Sakata (ja; dzimis ) ir japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||1||0
Braiens Oldiss
Braiens Vilsons Oldiss (dzimis, miris ) bija angļu zinātniskās fantastikas autors. Divu Hugo un vienas Nebulas balvas laureāts. Pēc Oldisa stāsta "Super-Toys Last All Summer Long" motīviem Stīvens Spīlbergs radījis filmu "Mākslīgais intelekts" (A.I.: Artificial Intelligence, 2001).
VIII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki
Astotie latvju vispārējie dziesmu svētki, sākotnēji Atceres dziesmu dienas notika no 1933. gada 17. līdz 19. jūnijam un bija veltīti Pirmo vispārīgo latviešu dziedāšanas svētku 60 gadu atcerei. Tos sagatavoja Latviešu Dziesmu svētku biedrības rīcības komiteja ar profesoru Jāzepu Vītolu priekšgalā. Kopkoncerti skanēja īpaši svētkiem uzceltajā brīvdabas estrādē Rīgas esplanādē.
Svētkos piedalījas vismaz 9400 dziedātāju, no tiem ap 1600 rīdzenieku, kaut gan pieteicās 263 kori ar apmēram 12 000 dziedātājiem.
Kopkora repertuārā bija tikai latviešu komponistu darbi, pie tam apmēram puse bija dziedāta iepriekšējos dziesmu svētkos. Šajos svētkos debitēja komponisti Pēteris Barisons un Volfgangs Dārziņš. Pēdējo reizi kopkori dziesmā "Gaismas pils" diriģēja Jāzeps Vītols.
Programma
Sākumā bija plānots uz Atceres dziesmu dienām Rīgā aicināt vienīgi Rīgas un Rīgas apriņķa korus, kamēr tālākie kori tai pašā laikā pulcētos novadu dziesmu dienās. Tomēr atceres dziesmu dienas beigās sasniedza vispārējo svētku līmeni un to vēlāk pārsauca par VIII vispārējiem dziesmu svētkiem. Atceres dziesmu dienu īpašā rakstura un mērķa dēļ programmas komisija jau pašā sākumā vienojās, ka apmēram puse dziesmu jāizvēlas no agrākā repertuāra. Šīs dziesmas LDzB iespieda pirmajā svētku krājumā ("Dziesmu dienas", 1873—1933), kas nāca klajā 1932. gada sākumā. Virsdiriģenti bija tie paši, kas 1931. gada dziesmu svētkos - Teodors Kalniņš, Emīlis Melngailis un Teodors Reiters. Pauls Jozuus slimības dēļ svētkos nepiedalījās.
Svētku estrāde
Svētku estrādes projektēšanu, tāpat kā 1931. gada dziesmusvētkos, veica arhitekts Aleksandrs Birzenieks. Koru estrāde bija veidota amfiteātra pusaploces veidā, un to iežogoja 10 m augsta dēļu siena. Estrādes garums bij 60 m, bet dziļums — 30 m. Klausītāju soli atradās vienā līmenī, tādēļ pārskatāmība nebija visai laba. Svētku vietas izbūvi uzticēja būvuzņēmējam J. Krauklim.
Norise
Atceres dziesmu dienu galvenie koncerti notika sestdien, svētdien un pirmdien (17., 18. un 19. jūnijā), kam pieskaņoja arī svarīgākos blakus sarīkojumus. Svētku pirmajā dienā Rīgas Meža kapos atklāja pirmā Valsts prezidenta Jāņa Čakstes kapu pieminekļa pamatakmeni. Advokāts J. Čakste 1895. gadā kļuva slavens kā IV vispārīgo latviešu dziedāšanas svētku organizētājs Jelgavā. Atklāšanas aktā piedalījās Valsts prezidents Alberts Kviesis un Latviešu Dziesmu svētku biedrības rīcības komitejas vadītājs profesors Jāzeps Vītols, militārais orķestris, Latvijas Universitātes koris A. Bobkovica vadībā un Jelgavas koris A. Kauliņa vadībā.
Svētku gājiens
Gājienu ievadīja senlatviešu jātnieki, kam sekoja svētku rīkotāji, virsdiriģenti un kaimiņvalstu kori, pēc kam nāca Vidzemes, Latgales, Rīgas, Kurzemes un Zemgales kori. Rīgas kori pārsteidza skatītājus ar lielo tērpu dažādību, īpatnajām galvas segām un krāšņajām rotām.
Pirmais kopkoncerts
17. jūnijā sešos vakarā Dziesmu svētkus pēc īsas profesora Vītola uzrunas atklāja valsts prezidents Alberts Kviesis, pēc tam sākās pirmais koru koncerts. Tajā atskaņoti sekojoši darbi: Dievs, svētī Latviju (Baumaņu Kārlis) un Ak Jeruzaleme, mosties (Jurjānu Andrejs) Teodora Reitera vadībā; Dieva lūgums (J. Vītols) un Uz augšu (Jurjānu Andrejs) Teodora Kalniņa vadībā; Pirmo dziesmu svētku piemiņai (Emilis Melngailis) autora vadībā; Kas tie tādi (Dāvids Cimze) un Rīga dimd (Jānis Cimze) Teodora Kalniņa vadībā; Stādīju ieviņu (Jurjānu Andrejs) un Tautiešam roku devu Teodora Reitera vadībā; Birstaliņa (Jānis Zālītis) un Gaismas pils (Jāzeps Vītols) Teodora Kalniņa vadībā; Jāņu vakars (Em. Melngailis) autora vadībā; Sapņu tālumā (Emīls Dārziņš), Varoņu dziesma (J. Zālītis), Beverīnas dziedonis (J. Vītols), Latvju himna (Alfrēds Kalniņš) Teodora Reitera vadībā.
Trešais kopkoncerts
Trešais svētku koncerts pirmdien, 19. jūnijā sākās sešos vakarā. Tajā atskaņota sekojoša programma:
Tautas tērpu godalgošana
Valsts prezidenta ceļojošo balvu (kokli) arī šoreiz paturēja Rucavas koris, bet otru Pirmo godalgu (ministru prezidenta Skujenieka dāvāto kausu) saņēma Bārtas koris. Septiņas nākamās I godalgas saņēma Ogreslejas, Alsungas Gudenieku, Nīcas pamatskolas, Pērkones kultūras veicināšanas biedrības "Blāzma", Vārves aizsargu, Ventspils "Spara" un Ventspils jaunatnes draugu biedrības kori, četras II godalgas — Zaļenieku, Liepājas Annas draudzes, Dziesmuvaras un Valmieras latv. biedrības kori, bet septiņas III godalgas — Liepājas prefektūras, Sabiles, Skaistkalnes, Priekuļu, Talsu, Matkules un Viesītes kori. Līdzās tam atzinību ieguva atsevišķu dziedātāju tērpi. Šai sacensībā apbalvoja 113 sievietes un 7 vīriešus: 44 ar I, 63 ar II un 13 ar III godalgu.
Citi pasākumi
18. jūnijā divos dienā Latvijas konservatorijas zālē notika Ā.Ābeles vadītā studentu kora "Dziesmuvara" koncerts. Šai koncertā izpildīja Jāņa Kalniņa dziesmas, Jāzepa Vītola balādi "Rūķīši un Mežavecis", Leonīda Vīgnera "Dzīvības koks", Jēkaba Graubiņa un Emīla Dārziņa tautas dziesmu apstrādājumus u. c. Tai pašā pēcpusdienā četros Doma baznīcā notika Alfrēda Kalniņa ērģeļu koncerts ar Hendeļa, Baha, Franka, Soverbi un paša ērģelnieka jaunākām kompozīcijām programmā. Vakarā Vērmanes dārza estrādē notika L. Vīgnera vadītā vīru kora "Dziedonis" koncerts, bet Latvijas konservatorijas zālē Lietuvas aizsargu kora koncerts. Līdztekus Dailes teātrī notika rakstnieku diena, bet vienpadsmitos vakarā Esplanādes svētku estrādē Nacionālā teātra spēlētās Akurātera lugas "Viesturs" nakts izrāde Mierlauka inscenējumā, ko noskatījās ap 2000 skatītāju.
19. jūnijā četros pēcpusdienā Latvijas konservatorijas zālē notika somu kora "Laulajat" koncerts.
Dalībnieki
Svētkos piedalījās apmēram 210 kori, no tiem 95 kori bija no Vidzemes, 75 no Kurzemes, Zemgales un Sēlijas, ap 30 no Rīgas un apmēram 10 no Latgales.
Judas
"Judas" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrais studijas albuma Born This Way. Tas tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrais albuma otrais singls.
Madlēnas kultūra
Madlēnas kultūra (fr) ir vēlā paleolīta kultūra Rietumeiropā, kas tiek datēta ar 17 000 līdz 12 000 BP, pēdējā ledus laikmeta beigu posmā. Tā nosaukumu ieguvusi no Madlēnas grotas, kas atrodas Vézère ielejā, Tusakas komūnā, Dordoņas departamentā, Francijā. Madlēnas kultūra pazīstama pēc alu zīmējumiem un atrastajiem kaula un krama darbarīkiem. Starp medījamajiem dzīvniekiem dominēja zirgi, ziemeļbrieži, mamuti, vērši.
Tipoloģiski Madlēnas kultūru iedala sešās fāzēs. Agrākās fāzes raksturo dažādu proporciju griežņi un kasīkļi. Vidējās fāzēs parādās mikrolītiski komponenti (daļēji atšķirīgi zoboti mikrolīti). Pēdējās fāzes raksturo vienpusējās (5. fāze) un divpusējās (6. fāze) harpūnas, kas veidotas no kaula, raga vai ziloņkaula.
Madlēnas kultūras beigās akmens apstrādes tehnoloģija rāda izteiktu virzību uz mikrolītismu. Bez krama rīkiem Madlēnas kultūra ir labi zināma ar rūpīgi apstrādātajiem kauliem, ragiem un ziloņkaulu, kuriem bija gan funkcionāla, gan estētiska nozīme. Pārvietojamo mākslas objekti bija zižļi, statuetes, komplicēti gravētas sviežamsmailes, kā arī personālās greznumlietas: jūras gliemežvāki, caurdurti gaļēdāju zobi (parasti kā kaklarotas) un fosilijas.
Gliemežvāki un fosilijas, kas atrastas Madlēnas kultūras vietās, ļauj relatīvi precīzi uzzināt par to izcelsmes vietām. Tas ļāvis apstiprināt hipotēzi par Madlēnas kultūru kā mednieku—vācēju sabiedrību un iespējamiem tirdzniecības ceļiem. Ir saglabājušies daudzi alu gleznojumi, kas tiek saistīti ar Madlēnas kultūru. Spānijas ziemeļos Altamiras alā, kurā atklāti krāšņi dzīvnieku zīmējumi, izrakumos atrastie objekti tiek datēti arī ar Madlēnas kultūras sākuma periodu.
Ziemeļspānijā un Francijas dienvidrietumos Madlēnas kultūru aizstāja Azilijas kultūra. Savukārt zonā, kur atkāpās ledājs, no Ziemeļfrancijas līdz Polijai izveidojās Hamburgas kultūra.
Hasans el Haidoss
Hasans Hālids Hasans el Haidoss (ar, dzimis ) ir Kataras futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kataras futbola izlases dalībnieks. Kopš 2007. gada pārstāv Kataras Zvaigžņu līgas komandu Al Sadd.
Kataras futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Viņš ir izlases kapteinis un visvairāk spēļu aizvadījušais futbolists.
Sasniegumi
Al Sadd
Šimons Žurkovskis
Šimons Pjotrs Žurkovskis (pl, dzimis ) ir poļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Polijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Žurkovskis spēlē Itālijas B sērijas komandā Spezia, kas viņu īrē no Fiorentina.
Iepriekš Žurkovskis ir spēlējis Polijas komandās Gwarek Zabrze un Górnik Zabrze, kā arī Itālijas komandā Empoli.
Polijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.
Cvaihenders
Cvaihenders (de — 'divrocis') ir liels divroku zobens, kas tika izmantots 16. gadsimta pirmajās desmitgadēs.
Šie zobeni ir pēdējais posms tendencei, kas sākās 14. gadsimtā, un kuras laikā zobeni pakāpeniski kļuva lielāki. Cvaihenders vairāk bija ar pīķim raksturīgām īpašībām, ņemot vērā lielos izmērus un svaru, kas nodrošināja lielāku uzbrukuma attālumu un spēku. Tādējādi, cvaihenderi netika pārnēsāti makstīs, bet gan pār plecu, līdzīgi kā alebarda.
1240. gads
1240. bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.
Satoši Jamaguči
Satoši Jamaguči (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||0
Kuneo
Kuneo (it,, pms) ir pilsēta un komūna Itālijas ziemeļos, Pjemontas reģionā. Kuneo ir Kuneo provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Kuneo dzīvoja 56,1 tūkstotis cilvēku.
Kuneo dibināta 1198. gadā. Vairākas reizes caur pilsētu ir gājis kāds no velobrauciena Giro d'Italia posmiem. 2008. gadā caur Kuneo gāja arī Tour de France posms.
SpaceX CRS-10
SpaceX CRS-10, zināms arī kā SpX-10, bija ASV uzņēmuma SpaceX bezpilota kravas kosmosa kuģa Dragon lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA Commercial Resupply Services (CRS) programmā. Tas orbītā palaists 2017. gada februārī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās martā.
CRS-10 lidojumā pirmoreiz darbībā tika izmantota SpaceX izstrādātā autonomā lidojuma drošības sistēma Autonomous Flight Safety System (AFSS), kas aizvietoja uz zemes bāzētas sistēmas.
Derīgā krava
Dragon kopējā kravas masa starta brīdī bija 2490 kg. Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 1530 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (732 kg), mantas un pārtika apkalpei (296 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (382 kg), aprīkojums Krievijas segmentam (22 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (10 kg), datoru piederumi (11 kg).
Nehermētiskajā kravas sekcijā bija zinātniskā iekārta SAGE III, kas paredzēta ozona, aerosolu, ūdens tvaiku un citu gāzu novērošanai Zemes atmosfērā. Uz platformas atradās arī ASV Aizsardzības departamenta Space Test Program – Houston 5 (STP-H5) aparatūra, kurā iekļauti Raven navigācijas pētījumi un zibens uzliesmojumu uztvērējs Lightning Imaging Sensor.
Atpakaļceļam uz Zemi kravas kuģa nolaižamais aparāts tika iekrauts ar 1652 kg kravas, tai skaitā eksperimentu rezultātiem, ierīcēm un skafandra piederumiem. Nehermētiskājā nodalījumā, kas sadega Zemes atmosfērā, bija 811 kg vairs nevajadzīgu iekārtu: eksperimentālā iekārta OPALS, materiālu eksperimentu nodrošinājuma komponente MISSE Flight Support Equipment component (MISSE FSE) un robotizētas degvielas uzpildes ierīce Robotics Refueling Mission (RRM).
Lidojuma gaita
Dragon tika palaists 14:39 UTC ar nesējraķeti Falcon 9 v1.2 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-39A.
Pēc otrās pakāpes atdalīšanās raķetes pirmā pakāpe veiksmīgi nosēdināta Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukumā.
Kravas kuģim SKS bija plānots sasniegt 22. februārī, bet 1,2 km attālumā no stacijas radās kļūme navigācijas sistēmā un tuvošanās tika atcelta. 23. februārī Dragon veiksmīgi pietuvojās stacijai. 10:44 UTC to satvēra ar stacijas manipulatoru Canadarm2, kuru vadīja Roberts Kimbro un Toma Peskjē. Kosmosa kuģis tika pārvietots uz Harmony moduļa apakšējo pieslēgvietu; pilnībā pieslēgts 13:12 UTC.
28. februārī ar manipulatora Canadarm-2 galā esošo Dextre no Dragon nehermētiskā nodalījuma tika izņemta STP-H5 krava. Tā tika pārvietota uz platformu ELC-1, no kuras iepriekšējā dienā bija noņemta eksperimentālā OPALS iekārta. 3. martā no kravas kuģa tika uzņemts instruments SAGE III un tā piestiprināšanas platforma SAGE Nadir Viewing Platform (NVP). To vietā Dragon kravas sekcijā tika ievietots vairs nevajadzīgais OPALS. 14. martā tika ievietota nevajadzīgā materiālu eksperimentu nodrošinājuma komponente MISSE Flight Support Equipment component (MISSE FSE). 15. martā nehermētiskajā nodalījumā tika ielikta robotizētas degvielas uzpildes ierīce Robotics Refueling Mission (RRM), kas bija noņemta no platformas ELC-4.
18. martā 21:20 UTC Dragon ar Canadarm2 palīdzību tika atvienots no stacijas; brīvā lidojumā palaists 19. martā 09:11 UTC. Pēc tam aptuveni 14:00 UTC kosmosa kuģis iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 14:46 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā 320 km no Kalifornijas krasta. Lidojuma ilgums 28 dienas 7 minūtes.
Baras hercogiste
Gan Bara, gan Lotringa 1735. gadā nonāca Francijas ietekmē, kura Baru nodeva gāztajam Polijas karalim Staņislavam Leščinskim. Saskaņā ar Vīnes līgumu (1738) pēc Staņislava nāves hercogiste nokļuva Francijas karaļa valdījumos, kas notika 1766. gadā.
Grāfiste (1033—1354)
Baras grāfiste radās Baras pierobežas cietoksnī, ko Augšlotringas hercogs Frīdrihs I ap 960. gadu uzcēla Ornas upes krastā. Sākotnēji cietoksnis bija vērsts pret Šampaņas grāfu iebrukumiem Frīdriha alodiālajās zemēs. Frīdrihs arī konfiscēja dažas zemes no tuvējās Svētā Mišela abatijas un izvietoja tajās savus bruņiniekus. Sākotnējie Barrois (Bari) bija maisījums no hercoga alodiālajām zemēm un konfiscētajām baznīcu zemēm, kas tika piešķirtas bruņiniekiem. Pēc hercoga Frīdriha III nāves 1033. gadā šīs zemes pārgāja viņa māsai Sofijai (mirusi 1093), kura bija pirmā, kas saistīja komitālo titulu ar Baru, nosaucot sevi kā "Baras grāfieni".
Aleksandras Zeme
Aleksandras Zeme (ru) ir Krievijas Federācijai piederoša sala Franča Jozefa Zemē Ziemeļu Ledus okeānā, ceturtā lielākā arhipelāga sala. Ietilpst Arhangeļskas apgabala administratīvajā teritorijā «Franča Jozefa Zemes un Viktorijas salas salu teritorija», bet vietējās pašvaldības nozīmē pieder Primorskas rajonam. Nosaukta par godu princesei Aleksandrai, nākamajai Lielbritānijas karaļa Eduarda VII sievai.
Ģeogrāfija
Sala izvietojusies arhipelāga rietumos, rietumu salu grupā. Dienvidrietumos to apskalo Barenca jūra, ziemeļrietumos — Ziemeļu Ledus okeāns. Kembridžas šaurums dienvidaustrumos un Arhangeļskas šaurums austrumos to atdala no Georga Zemes. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu, ievērojamākā no kurām ir Polāro Lidotāju pussala salas ziemeļaustrumos. Salas lielāko daļu klāj ledāji, augstākais punkts ir Mēness kupols (382 m) vjl salas dienviddaļā, kā arī Kropotkina kupols ziemeļaustrumos. Salas ziemeļdaļā ir no ledus brīva plakankalne, kurā daudz ezeru un nelielu strautu.
Sala atrodas arktiskā tuksneša joslā. Augu valsts pārstāvēta galvenokārt ar sūnām un ķērpjiem. Sastopami leduslāči.
Vēsture
Salu 1880. gadā atklāja angļu pētnieks Bendžamins Smits (Benjamin Leigh Smith) un nodēvēja to par godu princesei Aleksandrai, nākamajai Lielbritānijas karaļa Eduarda VII sievai. Detālu salas izpēti un aprakstu 1897. gada pavasarī veica Frederika Džeksona (Frederick George Jackson) un Alfreda Hemsvorta (Alfred Harmsworth) ekspedīcija.
Otrā pasaules kara laikā (1943-1944) salas ziemeļaustrumos darbojās Vācijas Kara flotes meteostacija Šacgrēbere. 1947. gadā netālu no bijušās vācu stacijas tika ierīkota PSRS polārstacija Nagurska. Kaimiņos polārstacijai tika izbūvēts lidlauks ar pastāvīgu garnizonu, kopš 1981. gada arī robežsardzes daļa. No 1974. līdz 1991. gadam 3,5 km uz dienvidiem no Nagurskas darbojās Akustikas institūta pētniecības stacija Omega. Polārstacija tika slēgta 1991. gadā, bet 1997. gadā arī hidrometeoroloģiskā stacija. Pēc 2008. gada lidlauka un garnizona infrastruktūra atjaunota, atsākusi darboties arī polārstacija. Omegas stacijas ēkā savu bāzi iekārtojis nacionālais parks Russkaja Arktika.
Kalvene (stacija)
Kalvene ir dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Liepāja. Tā atrodas Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā ap 2 km uz ziemeļrietumiem no pagasta centra Kalvenes. Pie stacijas ir apdzīvota vieta Kalvenes stacija.
Vēsture
Kalvenes stacija tika atvērta, reizē ar dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja atklāšanu. Mūsdienu tipveida stacijas ēka uzbūvēta 1932. gadā. Līdz 2001. gadam šeit apstājās dīzeļvilciens Rīga—Liepāja. Pēc šī vilciena atcelšanas pasažieru apgrozība stacijā nenotiek. Stacija darbojas kā starpstacija, tajā notiek vilcienu izmainīšanās. Pasažieru dīzeļvilcieni nepietur kopš 2001. gada 15. augusta.
The Edge of Glory
"The Edge of Glory" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrā studijas albuma Born This Way. Tas tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrais albuma trešais singls.
1239. gads
1239. bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.
20 kilometru soļošana
20 kilometru soļošana ir soļošanas distance vieglatlētikas sacensībās. Sacensības notiek ārpus stadiona.
20 km soļošana ir iekļauta Olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā. Vīrieši Olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš, sievietes — kopš.
Pasaules rekords 20 km soļošanā vīriešiem ir 1:17:16 h un pieder Krievijas sportistam Vladimiram Kanaikinam, uzstādīts. Pasaules rekords 20 km soļošanā sievietēm ir 1:25:08 h un pieder Krievijas sportistei Verai Sokolovai, uzstādīts.
Ziepniekkalna iela
Ziepniekkalna iela ir Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, kas atrodas Bišumuižā un Ziepniekkalnā. Ziepniekkalna iela sākas krustojumā pie Bauskas un Mūkusalas ielas krustojuma un beidzas pie Rīgas robežas. Ielas kopējais garums ir 1034 metri.
Krustojumi
Ziepniekkalna iela krustojas ar šādām ielām:
Mūsu mīlestība
Dziesmas melodija un ideja radusies pēc 1977. gada, kad Armands Birkens regulāri apciemoja Latviju. „Čikāgas piecīšu” dibinātājs Alberts Legzdiņš uzrakstīja dziesmas piedziedājumu "Kā rietumvēji, kas krastā pūš ..." un 1983. gadā „Mūsu mīlestību” izdeva skaņuplatē "Par mani, draudziņ, nebēdā".
2018. gadā "Mūsu mīlestība" ieguva 36. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.
Ortoklazs
Ortoklazs pieder laukšpatu minerālu grupai (ķīmiskā formula KAlSi3O8), kas ietilpst tektosilikātu minerālu iedalījumam, no kā tālāk veidojās magmatiskie ieži. Minerāla nosaukums nāk no Grieķijas, kas nozīmē "taisns lūzums", jo šīm divām plaknēm, kas šķeļas, ir taisni leņķi attiecībā vienai pret otru. Ortoklāzs ir kālija laukšpata tips. Dārgakmens, kas ir zināms kā mēnessakmens, sastāvā ietilpst ortoklazs.
Veidošanās un apakštipi
Ortoklazs sastāv no vairākiem granītiem un citiem laukšpatu grupas magmatiskajiem iežiem un bieži vien veido lielus un masīvus kristālus pegmatīta iežos.
Raksturīgi, ka tīrs kālija silikāts no ortoklaza veido cietu šķīdumu ar albītu, kas ir nātrija laukšpats (ķīmiskā formula NaAlSi3O8), kas ietilpst plagioklaza sastāvā. Lēni atdziestot Zemes iekšienē, ar nātriju bagātais albīta minerāls veido cieto šķīdumu ar ortoklazu un bagātina atlikušo ortoklazu ar kāliju. Gala rezultātā no diviem silikātu grupas minerāliem ir izveidojies pertīts. Augstākā temperatūra polimorfam no KAlSi3O8 ir sanidīns. Sanidīns ir izplatīts strauji atdziestošos iežos, piemēram, obsidiāna un piroklastiskās grupas iezis, un īpaši ir atrodams trahītos Vācijā, Drahenfelsa kalnā. Zemākās temperatūras polimorfs no KAlSi3O8 ir mikroklīns.
Adulārs ir veidojies zemā temperatūrā no mikroklīna vai ortoklaza, sākotnēji veidojies zemas temperatūras hidrometālu atradnēs Alpu kalnos, Šveicē. Optiskais efekts, kas rodas no spīduma mēnessakmenī, parasti ir saistīts ar adulāru.
Lielākais atklātais ortoklaza kristāls tika atrasts Urālu kalnos, Krievijā. Tas svēra aptuveni 100 tonnas, un tā parametri bija aptuveni 10x10x0,4 m.
Izmantošana
Līdzīgi kā citus kālija laukšpatus, ortoklazu izmanto kā neapstrādātu materiālu, optikā briļļu izgatavošanā, keramikā no tā veido porcelānu, kā arī ortoklaza sastāvdaļas ir pievienotas veļas pulverim.
Dažiem ortoklaza un albīta savienojumiem ir pievilcīgi bāls spīdums, dārgakmeņu aprindās šis sajaukums ir pazīstams kā mēnessakmens. Lielāka daļa mēnesakmeņu ir caurspīdīgi un balti, kā arī dažreiz tas sastopams ar pelēku vai persika nokrāsu. Gemoloģijā tā spīdums parasti atgādina krēmveidīgu vai sudrabaini baltu piekrāsu. Šis dārgakmens ir simbols Floridas štatam.
Dārgakmens, kas tiek dēvēts par varavīksnes mēnessakmeni, ir minerāls, kas atgādina vairāk bezkrāsainu labradoru, bet atšķirība no "īstā" mēnessakmeņa, ir izteikts caurspīdīgums un krāsu maiņa, lai gan to vērtība un izturība neatšķiras no parastā mēnessakmens.
Ortoklazs ir viens no desmit minerāliem, kas ir iekļauts Mosa skalā pēc minerālu cietības, minerāla cietība ir 6.
NASA ir atklājusi lielu ortoklaza piejaukumu Marsa smilšakmeņos, minot to, ka Marsa ieži, iespējams, esot piedzīvojuši sarežģītu ģeoloģisko pārstrādi, piemēram, atkārtotu iežu kušanu.
Vilzēnu muiža
Vilzēnu muiža bija muiža tagadējā Limbažu novada Braslavas pagastā. No 1757. gada līdz 1920. gada agrārajai reformai muiža piederēja fon Zīversu dzimtai.
Līdz mūsdienām saglabājusies muižas pārvaldnieka māja un vairākas saimniecības ēkas.
Vēsture
Vilzēnu muiža pirmo reizi minēta Zviedru Vidzemes laikā 1672. gadā, kad to ieguva Zviedrijas karaļa kanclers Aksels Ēriks Uksenšerna. Pēc Vidzemes inkorporācijas Krievijas Impērijas sastāvā to ieguva Rumjancevu ģimene.
1757. gadā muižu ieguva fon Zīversi. Vilzēnu muižai piederēja 32 zemnieku sētas un 2 pusmuižas – Kuišas un Langenberģe, kā arī Buļļu un Blankaskrogs. Muižas kungu namu pēc Otrā pasaules kara noārdīja, ir saglabājušies vienīgi ēkas pamati.
Muižas parks
Muižas parks ar dīķi aizņem 5,62 ha. Stādījumos daudz kļavu un ošu, no kuriem veidota arī aleja, vēl aug egles, purva bērzi, liepas, gobas un citi koki. Te aug Latvijas lielākā Eiropas lapegle ar apkārtmēru 4,60 m un augstumu 33 m, vainaga projekcija – 200 m². Parkā aug vairāki dižkoki: liepa, kuras apkārtmērs ir 5,05 m, divi ozoli ar 5,67 m un 5,02 m lieliem apkārtmēriem.
Ārējās saites
Auseklis 1691-0141 Nr.54 (2009, 14. maijs), 6.lpp.
Damiāno Kunego
Damiāno Kunego (dzimis Čerro Veronezē, Veneto) ir profesionāls Itālijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv UCI ProTeam komandu . Viņa lielākās uzvaras ir 2004. gada Giro d'Italia, 2008. gada Amstel Gold Race un Giro di Lombardia 2004., 2007. un 2008. gadā. Viņš finišēja otrais 2008. gada Pasaules čempionātā un 2008. gada UCI ProTour. Viņš ir spēcīgs kalnu braukšanas speciālists, kā arī karjeras laikā uzlabojis savas individuālā brauciena prasmes un viņu raksturo arī labas sprintera dotības, kuras parasti kalnu speciālistiem nepiemīt. Pēc Paolo Betīni karjeras beigām viņš tiek uzskatīts par labāko Itālijas pārstāvi klasiskajās sacensībās.
Sasniegumi lielajās tūrēs
Piezīme: IZST — izstājās
Nikola Zalevskis
Nikola Zalevskis (pl, dzimis ) ir poļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Polijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Zalevskis pārstāv Itālijas A sērijas komandu AS Roma.
Ar Roma komandu Zalevskis uzvarēja 2021–22. gada UEFA Eiropas konferences līgas sezonā.
Sasniegumi
AS Roma
Hartenšteina
Hartenšteina ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Cvikavas apriņķī pie Cvikavas Muldes upes.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1378. gadā.
Cilvēki
Hartenšteina ir dzejnieka Paula Fleminga (Paul Fleming, 1609-1640) dzimtā pilsēta.
Ārčijs Mauntbatens-Vindzors
Ārčijs Harisons Mauntbatens-Vindzors (en; dzimis ) ir Saseksas hercogu pāra prinča Harija un viņa sievas Meganas pirmais bērns. Ārčijs ir sestais cilvēks Lielbritānijas monarhijas mantošanas līnijā.
Dzimšana un bērnība
Ārčijs Harisons Mauntbatens-Vindzors ir prinča Harija un viņa sievas, bijušās aktrises, Meganas Mārklas dēls. Viņš piedzima pulksten 05:26 BST (04:26 UTC), Portlendas slimnīcā, Londonā. Par godu jaundzimušajam vairākas nozīmīgas vietas tika izgaismotas dažādās krāsās, tostarp Niagāras ūdenskritums, CN tornis un Londonas acs. Viņa vārds tika paziņots. Kenterberijas arhibīskaps Džastins Velbijs kristīja jaundzimušo Vindzoras pils kapellā.
Mauntbatens-Vindzors no tēva puses ir britu karaliskās ģimenes pēctecis. No mātes puses viņam ir jauktas rases senči ar afroamerikāņu un eiroamerikānisku izcelsmi. Viņam ir divkārša Lielbritānijas un ASV pilsonība. 2020. gada sākumā viņa vecāki atkāpās no saviem karaliskās ģimenes locekļu pienākumiem. Pēc tam ģimene pārcēlās uz Ziemeļameriku un kopš tā gada vasaras dzīvo Montesito, Kalifornijā. Viņa jaunākā māsa Lilibeta piedzima 2021. gadā.
Tituls un pēctecība
Kā karaļa Čārlza III mazbērns Mauntbatens-Vindzors ir sestais pēctecības rindā uz britu troni. Lai gan viņš nav princis un viņam nepienākas Viņa karaliskās augstības uzruna kā valdnieces mazmazbērnam, tomēr viņam kā troņmantniekam un sava tēva Saseksas hercoga, Dambartonas grāfa un Kilkīlas barona pēctecim ir tiesības izmantot prinča Harija Dambartonas grāfa titulu. Tomēr tika ziņots, ka hercogs un hercogiene nolēma, ka viņš tiks saukts par māsteru Ārčiju Harisonu Mauntbatenu-Vindzoru saskaņā ar viņu vēlēšanos audzināt dēlu kā civilpilsoni.
Karalis Džordžs V 1917. gadā izdeva vēstules patentu, kurā piešķīra Karaliskās augstības stilu un prinča vai princeses titulu valdnieka bērniem, valdnieka vīrišķo mazbērnu bērniem un Velsas prinča vecākā dēla vecākajam dēlam, bet turpmākās vēstules, ko karaliene izdeva 2012. gadā, to paplašināja, iekļaujot tajā visus Velsas prinča vecākā dēla bērnus. Tas nozīmē, ka Ārčijs un citi Saseksas hercoga un hercogienes bērni nav tiesīgi izmantot šo stilu karalienes valdīšanas laikā.
Tomēr 2021. gada Opras Vinfrijas televīzijas intervijā ar Meganu un Hariju Saseksas hercogiene sacīja, ka grūtniecības laikā gaidot Ārčiju, viņu informēja, ka dēlam netiks piešķirts Karaliskās augstības stils vai prinča tituls. Atsaucoties uz 1917. gada vēstules patentu, Megana teica, ka viņai teikuši, ka tiks veiktas izmaiņas, lai atceltu šīs tiesības kā daļu no Čārlza plāniem par monarhijas apmēra samazināšanu. Viņa uzskata, ka tas ir tāpēc, ka Ārčijs ir jauktas rases bērns.
Hercogiene arī paziņoja, ka hercogs viņai stāstījis, ka viņas grūtniecības laikā kāds ģimenes loceklis pavēstījis par "bažām un runām par to, cik tumša varētu būt [Ārčija] āda, kad viņš piedzims", un viņa uzskata to par "diezgan drošu pieņēmumu", ka bažas radīja tas, ka viņš būs "pārāk brūns". Viņa un hercogs atteicās nosaukt, kurš ir izteicis piezīmes, un hercogs norādīja, ka būs "pārāk iznīcinoši" atklāt runātāja identitāti vai tieši to, ko viņš teica. Intervētāja Opra Vinfrija vēlāk sacīja, ka hercogs un hercogiene viņai teikuši tikai to, ka piebildes nav izteikusi ne karaliene, ne viņas vīrs princis Filips.
Mū Kanadzaki
Mū Kanadzaki (ja; dzimis ) ir japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||6||1
EUROSAI
Eiropas Augstāko revīzijas iestāžu organizācija (EUROSAI) ir viena no Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) reģionālajām grupām, kurā ietilpst Augstākās revīzijas iestādes (ARI) no 186 valstīm, un tā ir iekļauta Apvienoto Nāciju atbalsta organizāciju sarakstā.
Vēsture
EUROSAI tika izveidots 1990. gadā, un organizācijas izveidē piedalījās 30 institūcijas (29 Eiropas valstu ARI un Eiropas Revīzijas palāta). Pašlaik EUROSAI ietilpst 50 ARI (49 Eiropas valstu ARI un Eiropas Revīzijas palāta).
Lai gan EUROSAI ir jaunākā no septiņām INTOSAI reģionālajām darba grupām, ideja par Eiropas ARI organizācijas izveidi dzima jau INTOSAI dibināšanas pirmsākumos, 1953. gadā. Pirmie nopietnie pasākumi EUROSAI izveides jomā tika īstenoti 1974. gadā VIII INTOSAI Kongresa laikā Madridē. Laika posmā no 1975. gada līdz 1989. gadam Itālijas un Spānijas ARI, paļaujoties uz Eiropas Ekonomiskās Kopienas valstu ARI vadītāju Kontaktkomitejas atbalstu, lika pamatus EUROSAI izveidei, sagatavojot sākotnējo EUROSAI statūtu projektu. XIII INTOSAI Kongresā, kas notika 1989. gada jūnijā Berlīnē, tika pieņemta Berlīnes Deklarācija, kurā bija ietverta vienošanās par Eiropas ARI organizācijas izveidi.
Uzdevumi
Saskaņā ar organizācijas statūtu 1. pantu organizācijas mērķis ir veicināt profesionālu sadarbību starp ARI dalīborganizācijām, veicināt apmaiņu ar informāciju un dokumentāciju, veikt pētījumus publiskā sektora revīzijas jomā, veicināt universitātes profesūras attīstību šajā jomā, kā arī saskaņot publiskā sektora revīzijas terminoloģiju.
Institūcijas
EUROSAI funkciju pildīšanai ir izveidotas trīs institūcijas — Kongress, Valde un Sekretariāts.
Kongress
Organizācijas statūtos ir noteikts, ka EUROSAI Kongress ir organizācijas augstākās varas institūcija, un tā sastāvā ietilpst visas dalīborganizācijas. Kongress tiek sasaukts ik pēc trīs gadiem. Līdz šim ir notikuši šādi kongresi:
Nākamais Kongress notiks 2020. gadā Čehijā.
Valde
Saskaņā ar organizācijas statūtiem EUROSAI valdi veido astoņi dalībnieki — četri pilntiesīgi dalībnieki (divu iepriekšējo regulāro Kongresa sesiju rīkotāju ARI vadītāji, nākamās regulārās Kongresa sesijas rīkotāja ARI vadītājs un EUROSAI Ģenerālsekretārs), kā arī no četri dalībnieki, ko ievēl Kongress uz sešiem gadiem (divi dalībnieki tiek ievēlēti no jauna ik pēc trīs gadiem). ARI vadītāji, kas ir INTOSAI valdes dalībnieki un arī EUROSAI dalībnieki, piedalās valdē kā novērotāji.
Sekretariāts
Sekretariāta darbību pastāvīgi nodrošina Spānijas ARI (Tribunal de Cuentas), kur atrodas arī EUROSAI galvenais birojs.
Stratēģiskais plāns
EUROSAI X Kongresā, kas notika 2017. gada maijā Stambulā (Turcija), tika apstiprināts organizācijas jaunais stratēģiskais plāns 2017.-2023. gadam. X Kongresa apstiprinātā organizācijas misija ir: "EUROSAI ir Eiropas augstāko revīzijas iestāžu organizācija. Tā veicina sadarbību starp saviem biedriem, lai stiprinātu publiskā sektora pārvaldību reģionā, tādējādi atbalstot savus biedrus viņu pienākumu izpildē." EUROSAI vīzija ir: "EUROSAI ir dinamisks tīkls, kurā augstākās revīzijas iestādes un to darbinieki var dalīties savās zināšanās un pieredzē, reaģējot uz izmaiņām. Ar savu īstenoto atbalstu un darbību, EUROSAI stiprinās augstākās revīzijas iestādes un veicinās pareizu un labu publiskā sektora finanšu pārvaldību, caurskatāmību un atbildību, tādējādi vairojot reģiona iedzīvotāju dzīves labklājību.
EUROSAI pieņemtās Pamatvērtības:
Organizācijas darbības pamatā ir divi stratēģiskie mērķi, kas atspoguļo dalīborganizāciju vajadzības un prioritātes. Pirmais stratēģiskais mērķis ir "Atbalstīt efektīvas, inovatīvas un atbilstošas revīzijas, veicinot profesionālu sadarbību". Par pirmā stratēģiskā mērķa īstenošanu atbildīga ir EUROSAI valdes locekle, Čehijas Augstākā revīzijas iestāde ciešā sadarbībā ar Vācijas Augstāko revīzijas iestādi. Otrais stratēģiskais mērķis ir "Palīdzēt augstākajām revīzijas iestādēm tikta galā ar izaicinājumiem un jaunumiem, veicinot to institucionālās kapacitātes pieaugumu". Par šī stratēģiskā mērķa īstenošanu atbildīga ir EUROSAI valdes locekle, Polijas Augstākā revīzijas iestāde ciešā sadarbībā ar Zviedrijas Augstāko revīzijas iestādi.
NG-10
NG-10, saukta arī par S.S. John Young, bija ASV uzņēmuma Northrop Grumman kravas kosmosa kuģa Cygnus Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā Commercial Resupply Services (CRS-1). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2018. gada novembrī, darbību beidza 2019. gada februārī.
Kosmosa kuģis nosaukts par godu 2018. gada janvārī mirušajam astronautam Džonam Jangam. Šis bija pirmais Cygnus starts pēc tam, kad 2018. gada jūnijā Orbital ATK iegādājās uzņēmums Northrop Grumman. Tāpēc arī mainīts Cygnus lidojuma apzīmējums no OA uz NG.
Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3350 kg. Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3273 kg kravas: lietas apkalpei (1141 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (942 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (1044 kg), datoru iekārtas (115 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (31 kg).
Nehermetizētā krava (77 kg) bija NanoRacks palaišanas iekārta ar Cubesat pavadoņiem: CHEFsat 2, KickSat 2, MYSAT 1.
Lidojuma gaita
Cygnus tika palaists 09:01:31 UTC ar nesējraķeti Antares 230 no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (MARS) starta laukuma LP-0A.