cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1983. gada laikapstākļi Latvijā
Maijs
Līdzās 1967. gadam, 1983. gada maijs bija siltāks par jūniju un līdzās 1958. un 1995. gadam, bija siltākais maijs Latvijā.
1983. gada maijs bija neparasti silts un saulains. Temperatūras režīms visu mēnesi bija ievērojami virs vidējās, daudzos gados novērotās. Lietus pārsvarā bija īsu lietusgāžu veidā un ar pērkonu — pērkona negaisi virs republikas dārdēja 17 dienas. Sakarā ar to nokrišņu daudzums republikas teritorijā nebija vienmērīgs, dažos rajonos to bija divas trīs reizes vairāk nekā parasti Trešās dekādes vidū, pēc atsevišķu hidrometeostaciju ziņojumiem, lietusgāzes pēc savas intensivitātes bija gluži kā vasarā. 16. maijā, apsteidzot parasto grafiku vairāk nekā par divām nedēļām, Rīgā iestājās meteoroloģiskā vasara. Latvijas austrumu daļā meteoroloģiskā vasara iestājās vēl par pāris dienam agrāk — Daugavpilī 13. maijā.
Maija pirmajā dekādē laiks bija nepastāvīgs. Un tomēr saule sasildīja zemi, ar katru dienu vairāk auga zaļā zāle, parādījās daudz ziedu. Dekādes sākumā un vidū nolija neliels lietus, vietām ar pērkona negaisu, ko izraisīja atmosfēras frontes pārvietošanās virs Baltijas. Gaisa temperatūra dienā bija plus +8, +13 grādi. Pārējās dienās pārsvarā bija skaidrs, sauss laiks ar miglu rīta stundās. Gaisa temperatūra palika tajās pašās robežās, jo laiku noteica aukstajā Arktikas gaisā izveidojies anticiklons. Gaisa temperatūra naktī bija +2, +7 grādi. Skaidrā laikā augsnes virskārtā tika reģistrētas arī salnas. Diennakts vidējā gaisa temperatūra šajās dienās bija tuvu normai, bet atsevišķās dienās par 1—2 grādiem zemāka par to.
Pēdējā pavasara mēneša pirmā puse Latvijā bija bez krasām temperatūras svārstībām. Pat bezvēja naktīs, kad debesis bija skaidras, laiks nekļuva ievērojami vēsāks. Lielākajā republikas teritorijas daļā temperatūra naktī palika virs nulles, tikai atsevišķos rajonos 6. un 7. maijā bija vērojamas nelielas salnas. Bet dienā spilgtā saule gaisu sasildīja līdz +15, +20 grādiem. Diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā bija par 2—3 grādiem virs normas. Maija otrās dekādes sākumā Baltijā izplatījās mitrs Atlantijas gaiss. Vējš sāka pūst no dienvidiem, tika novēroti pirmie pērkona negaisi un nolija lietus.
Otrās dekādes beigās laiks Latvijā bija neparasti silts, dažās dienās pat karsts. 17. un 18. maijā termometra dzīvsudraba stabiņš gandrīz visur noturējās pie +25, +30 grādu atzīmes. Rīgā 17. maijā maksimālā gaisa temperatūra sasniedza +29 grādus, kas bija par vienu grādu virs absolūtā maksimuma pēdējo 77 gadu novērojumos, bet diennakts vidējā temperatūra bija 10 grādus virs normas. Dienvidu ciklonu sērija, kas radās virs Vidusjūras, virzījās pāri Centrālajai Eiropai uz Baltiju un Skandināviju. Tie nesa līdzi ļoti siltu un mitru gaisu. Latvijā it visur nolija lietus, vietām ievērojams. Ļoti siltais laiks veicināja intensīvu augu valsts attīstību. Gandrīz par divām nedēļām agrāk nekā parasti sāka ziedēt ābeles, ķirši, pīlādži un ceriņi.
Jūnijs
Pēc siltā, brīžiem pat karstā maija kalendāra vasara Latvijā sākās ar vēsu laiku. Diennakts vidējā gaisa temperatūra lielākoties bija zem normas (vidējā daudzos gados novērotā lieluma) par 1 līdz 2 grādiem. Jūnija pirmajā dekādē Latvijā tika prognozēta salna. Par laimi spirgtais vējš, kas veicināja gaisa pārvietošanos un temperatūras izlīdzināšanos, kā arī nelielais lietus, kas nolija vairumā republikas rajonu un samitrināja zemi, pasargāja laukus no salnām. Vāja salna augsnes virskārtā bija tikai naktī no 6. uz 7. jūniju Talsu un Jēkabpils rajonos. Lai gan maijs bija ļoti silts, ūdens temperatūra republikas ūdenskrātuvēs līdzinās vidējam daudzu gadu lielumam: upēs, izņemot Gauju, +15 līdz +17 grādi, Gaujā līdz +14 grādi. Rīgas jūras līcī ūdens temperatūra bija no +10 līdz +13 grādiem, Jūrmalas rajonā seklā ūdenī +13 līdz +14 grādu.
Maija otrā dekāde pilnīgi atbilda jūnija pirmās puses klimatiskajam raksturojumam. Sājā nedēļā sinoptiskā situācijā virs Latvijas mainījās divas reizes. Sākumā atmosfērā virs Baltijas pārsvarā bija anticikloniska gaisa cirkulācija. Anticiklona centrs atradās virs Baltkrievijas un ietekmēja laiku Latvijā, pirmajās nedēļas dienās bija sauss un silts laiks ar nelielu mākoņu daudzumu. Nedēļas otrajā pusē to nomainīja pērkona lietus. Anticiklona vietu ieņēma ciklons, kas izveidojās virs Eiropas dienvidu rajoniem. Ar šo ciklonu saistīta mazkustīga atmosfēras fronte, kas stiepās no Balkānu pussalas pāri Polijai un Baltijai uz Kolas pussalu un bija robeža starp ļoti silto gaisa masu virs Padomju Savienības Eiropas teritorijas un auksto gaisu virs Skandināvijas, noteica nepastāvīgu laiku ar īslaicīgu lietu un negaisiem.
Jūnijā vasara skopojās ar siltumu. Bieži pūta vēsi ziemeļu un ziemeļrietumu vēji, kas veicināja aukstā Arktikas gaisa ieplūšanu. Trešās dekādes sākumā Latvijā jūtami pazeminājās gaisa temperatūra, it īpaši naktīs. Naktī no 22. uz 23. jūniju, otro reizi jūnijā, radās salnas draudi. Temperatūra noslīdēja līdz +1, +6 grādiem, bet Rucavā līdz 0. Augsnes virskārtā Jelgavas un Jēkabpils rajonos bija salna līdz –1 grādam. Par laimi, dienā bija lijis lietus, un salna lielu ļaunumu nenodarīja. Rīgā termometra dzīvsudraba stabiņš naktī uz 22. jūniju noslīdēja līdz +2,6 grādiem. Tik zema temperatūra jūnija tiešajā dekādē Rīgā tika atzīmēta pirmo reizi visā meteoroloģisko novērojumu vēsturē kopš 1881. gada, tas ir, vairāk nekā simt gadu laikā. Dekādes sākumā virs Norvēģu jūras ziemeļu rajoniem izveidojās anticiklons, kas arī noteica vasarai tik nelabvēlīgo laiku ne tikai Baltijā, bet arī PSRS Eiropas daļas ziemeļu un centrālajos rajonos.
Pēdējās jūnija dienās aktivizējusies clkloniskā darbība virs Atlantijas. Cikloni, kas tur izveidojās, virzījās uz Skandināviju un ietekmēja laiku Baltijā. Atmosfēras fronte, kas gāja pāri Latvijai, nesa līdzi mitrumu, un tāpēc it visur nolija īslaicīgs lietus, bet 28. jūnijā republikas austrumos bija vērojamas stipras lietusgāzes ar negaisu. Gaisa temperatūra naktī bija +10, +15 grādu, dienā +16, +20 grādu, vietām līdz +23 grādiem. Naktī uz 30. jūniju Baltiju sāka ietekmēt augsta spiediena gaisa masas no dienvidiem, sakarā ar to laiks skaidrojās, gaisa temperatūra naktī noslīdēja līdz +6, +11 grādiem, mitējās lietus. Diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā bija +14, +16 grādu, kas bija par 1—3 grādiem zem normas. Diemžēl gaisa masas ietekme, kas noteica sausu, mēreni siltu laiku, bija īslaicīga.
Jūlijs
Jūlijs sākās ar karstu laiku, lietusgāzēm un negaisu. 1. un 2. jūlijā Latvija it visur termometra stabiņš turējās pie +24 līdz +26 grādu atzīmes, bet nokrišņu daudzums dažos rajonos sasniedza 30 līdz 35 milimetrus (Ventspils. Pāvilosta, Skrīveri). Bet jūlija trešajā dienā kļuva jūtami vēsāks, temperatūra kritās līdz +16, +21 grādam. Rīgā diennakts vidējā gaisa temperatūra no 3. līdz 7. jūlijam nepārsniedza +13 +15 grādu atzīmi, kas ir 2 līdz 3 grādus zemāka par normu šajās dienās. Vasarā vispastāvīgākais temperatūras režīms ir ūdenskrātuvēs — Daugavā un Lielupē ūdens temperatūra stabili turējās +18 līdz +20 grādu robežās. Rīgas jūras līcī ūdens sasilst līdz +15, +17 grādiem, bet dienā seklās vietās līdz +18, +19 grādiem. Jūlija pirmās dekādes otrajā daļā laiku Baltijā noteica anticiklons. Radies virs Rietumeiropas, tas ietekmēja laiku Latvijā tikai ar savu ziemeļu perifēriju. Pēc tam pastiprinādamies, tas ātri aizvirzījās uz ziemeļiem un savai ietekmei pakļāva visu Skandināviju, Karēiiju un Baltiju.
Jūlija sauso un karsto laiku otrās dekādes beigās nomainīja dziļš ciklons, kas no Norvēģu jūras šķērsoja Skandināviju un Baltiju, izspiežot silto gaisu uz PSRS Eiropas daļas austrumu rajoniem. Dienvidu vējus nomainīja ziemeļrietumu, kas, virzoties ziemeļu virzienā, atnesa mitru un vēsu gaisu. Visā Latvijā nolija lieti, vietām ar pērkona negaisu un krusu. Gaisa temperatūra, kas bija pārsniegusi normu par 2—3 grādiem, pazeminājās zem normas par 3—5 grādiem. Auksta gaisa ieplūšana jūlija trešajā dekādē ir reta parādība. Pēc klimatiskajiem datiem periodā no 20. līdz 25. jūlijam ir viskarstākās vasaras dienas.
Augusts
1983. gada augusts bija mainīgs mēnesis. Brīžam svelmaini karsts, brīžam auksts. Lieli bija kontrasti temperatūras režīmā dienā un naktī. Maksimālajai temperatūrai dienā sasniedzot +23, +28 grādus, nakts stundās dzīvsudraba stabiņš nokritās līdz +3, +8, bet vietām arī līdz +1 grādam. Pretēji savam klimatiskajam raksturojumam 1983. gada augusts bija pastāvīgi sauss un saulains. Visā mēnesī periodā republikā tika novērotas tikai sešas lietainas dienas, bet parasti augustā ar nokrišņiem bagātas dienas nemēdz būt mazāk par 13—16. Šādu laiku visu mēnesi noteica anticiklonu cirkulēšana atmosfērā virs Baltijas.
Augusta pirmajā nedēļā Baltijā bija neparasti noturīgs laiks. Saulainās dienas iepriecināja rīdziniekus un pilsētas viesus. Siltais un karstais laiks Latvijā šajās dienās neatpalika no laika Francijas Vidusjūras kūrortos. Gaisa temperatūra dienā bija +25, +29 grādi. Nakts stundās tā sasniedza +20 grādus. 4. augustā Rīgā diennakts vidējā gaisa temperatūra bija +22,5 grādi, kas ir par 5,5 grādiem virs normas. Dienu vēlāk jau +23,5 grādi. Ūdens Rīgas jūrmalā sasila no +18 līdz +20 grādiem. Tādu laiku nodrošināja plašs anticiklons, kura centrs atradās virs PSRS Eiropas daļas teritorijas. Uz Kaļiņingradas apgabalu pārvietojās ciklons. Pa tā austrumu un dienvidaustrumu perifēriju Baltijā nokļuva ļoti silta un sausa gaisa masas.
Trešās dekādes vidū laiku Latvijā noteica divi anticikloni. Viens no tiem bija izvietojies virs Baltkrievijas, un dienvidu vēji veicināja siltā gaisa ieplūšanu no Eiropas centrālās daļas mūsu rajonos. Temperatūra dienā pacēlās līdz +22, +27 grādiem. Tad no Norvēģu jūras uz Baltijas jūru pārvietojās jauns anticiklons. Dienvidu vējus nomainīja ziemeļrietumu, un aukstais gaiss no Skandināvijas ātri izplatījās Ļeņingradas apgabalā un Baltijā, izraisot temperatūras pazemināšanos.
Septembris
Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā mēneša nokrišņu summa sasniedza 108,4 mm.
Septembra sākumā vēl bija vasarīgi karsts un sauss laiks, dienā temperatūra sasniedza +30 grādus. Pa plaša anticiklona rietumu perifēriju Baltijā iekļuva ļoti silts un sauss gaiss. Naktī, kad debesis bija skaidras, tas atdzisa līdz +10, +15 grādiem, dienā temperatūra sasniedza +20, +25 grādus. Pirmās dekādes turpinājumā bija nepastāvīgs laiks. Debesis bieži aizvilka pelēki mākoņi, lija lietus. Parādījušās zeltainas lapas bērziem, oranžsarkanas apsēm. Neparasti krāšņas kļūst kļavas. Visu nedēļu virs Baltijas jūras valdīja ciklons, kas pārvietojās no Atlantijas. Nedēļas sākumā gaisa temperatūra bija augsta — naktī +10, +14 grādi, dienā līdz +18, +21 grādam. Diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā 5. septembrī bija par 3,3 grādiem virs normas. Nedēļas beigās gaisa temperatūra manāmi pazeminājās: naktī līdz +3, +8 grādiem, dienā līdz +12, +17 grādiem. Rīgā diennakts vidējā gaisa temperatūra šajā laikā bija par 1,2 grādiem zem normas. Ciklons, radies Atlantijā, atnesa līdzi ļoti daudz mitruma. Gandrīz visur nolija lietus, vietām stiprs. Retumis bija negaiss. Ciklons, zaudējot savu spēku, aizvirzās uz austrumiem.
Pirmās dekādes beigās kļuva vēsāks, sākās lietus periods. Īslaicīgs siltums kā aizvadītās vasaras atbalss bija vērojams tikai 11. septembrī, kad temperatūra atkal pacēlās līdz +25 grādiem. Septembrī krasi mainījās sinoptiskā situācija. Vasarā virs Rietumeiropas un Baltijas laiku noteica anticiklons. Cikloni no Atlantijas pa Skandināvijas ziemeļiem pārvietojās uz Balto un Barenca jūru. Cikloni izraisīja lietu visā republikā. No 12. līdz 14. septembrim nolija stiprs lietus ar negaisu. Nokrišņu daudzums dažos rajonos sasniedza 46 milimetrus (13. septembrī Rīgā nokrišņu summa sasniedza 27,1 mm). To izraisīja no Vidusjūras rajoniem pārvietojušies jauni dienvidu cikloni.
Kopš 18. septembra diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā nepārsniedza 12—14 grādu. Bija vērojamas raksturīgās rudens pazīmes atmosfēras procesos. Ievērojami uz dienvidiem pārvietojušās atlantisko ciklonu trajektorijas. Otrās dekādes beigās un trešās sākumā laika apstākļus Baltijā cits pēc cita ietekmēja cikloni. īpaši agresīvs izrādījās ciklons, kas šķērsoja Latviju 23. septembrī. Tas izraisīja astoņas līdz deviņas balles spēcīgu vētru Baltijas jūrā un Rīgas Jūras līci. Ciklona aizmugurē republikas teritorijā un Rīgā ziemeļrietumu vēja maksimālais ātrums sasniedza 20—22 metrus sekundē. Nolija lietus.
Septembra trešajā dekādē laiku noteica cikloni. Aizsākušies virs Atlantijas, tie virzījās uz Skandināvijas krastiem un, pārvietodamies uz austrumiem, ietekmēja laiku Baltijā. 28. septembrī no Skandināvijas uz Ļeņingradas apgabalu, pēc tam arī uz Volgogradas apgabalu pārvietojās dziļš ciklons. Baltijā tas atnesa ziemeļu un ziemeļrietumu viesuļvējus, kuru brāzmas sasniedza 20—22 metrus sekundē. Latvijā nolija īslaicīgs lietus, vietām ar pērkonu un krusu. Rīgā, kad pāri gāja aukstā atmosfēras fronte, vējš pastiprinājās līdz 20 metriem sekundē. Sakarā ar auksto gaisa masu ieplūšanu no Arktikas, jūtami pazeminājusies gaisa temperatūra. Nedēļas sākumā naktī temperatūra bija +8, +13 grādi, bet septembra pēdējās nedēļas beigās gaisa temperatūra pazeminājās līdz mīnus 1 grādam. Augsnes virskārtā vietām bija salna līdz mīnus 4 grādiem. Gaisa temperatūra dienā pazeminājās līdz +9, +13 grādiem. 30. septembrī ciklons aizvirzījās uz Ziemeļurāliem. Tā aizmugurē virs Baltijas jūras laiku sāka noteikt anticiklons, kas atrodas virs Islandes. Pa tā dienvidaustrumu perifēriju ar ziemeļu vējiem Baltijā sāka ieplūst aukstais arktiskais gaiss.
Oktobris
1983. gada oktobrī mēreno platuma grādu atmosfērā noritēja vētraini procesi. Atlantijas okeāns vasarā absorbēja milzīgu daudzumu saules siltuma, tas veicināja dziļu ciklonu rašanos. Aktīvie cikloniskie virpuļi, pārvietodamies ar lielu ātrumu no Atlantijas, noteica laiku milzīgā teritorijā, tajā skaitā arī Baltijā. Mēneša laikā 15 cikloni pārvietojās Latvijas tuvumā. Rezultātā 22 dienas Baltijas jūrā valdīja vētras. Dažos gadījumos vēja stiprums sasniedza 25 metrus sekundē un vairāk. Šādu vēju pastiprināšanos izraisīja ciklons, kas no Islandes pāri Skandināvijas ziemeļiem pārvietojās uz Balto jūru. Spiediens tā centrā pazeminājās līdz 727 milimetriem. Tā kā ciklonu pārvietošanās trajektorijas atradās ievērojami vairāk ziemeļos nekā mūsu rajoni, Latvijā oktobris bija silts. Mēneša vidējā gaisa temperatūra bija par 1—2 grādiem virs normas.
Oktobra pirmajā nedēļā laiku noteica dziļi cikloni, kas virzījās pāri Latvijai. Viens no tiem izveidojās virs Skandināvijas un ātri pārvietojās uz Ziemeļurāliem. Virs Baltijas nokļuva šā ciklona aizmugures daļa. Ar ziemeļrietumu vējiem Latvijas teritorijā ieplūda auksts gaiss no Barenca jūras. Arktiskā gaisa ielaušanos pavadīja nokrišņi — lietus un slapjš sniegs. Republikas rietumos bija krusa. Gaisa temperatūra nakti uz 1. oktobri (tā bija visaukstākā nakts) pazeminājās līdz +1, +5 grādiem, vietām — līdz 0, –2 grādiem. Republikas teritorijas lielākajā daļā augsnes virskārtā bija salna līdz –1, –4 grādiem. Nedēļas vidū uz Ziemeļeiropu virzījās jauns aktīvs ciklons no Atlantijas. Līdz ar tā tuvošanos vējš iegriezās dienvidrietumos, un Baltijā sāka ieplūst siltas gaisa masas no mērenajiem platuma grādiem.
Mēneša otrajā dekādē vidējā diennakts gaisa temperatūra Rīgā bija +10, +12 grādi, tas ir par trim līdz pieciem grādiem virs normas. Siltais, mitrais okeāna gaiss, kas ciklonu sistēmā pārvietojās uz kontinentu, izraisīja biežu lietu. 19. un 20. oktobrī Baltijas jūrā un Latvijas piekrastes rajonos maksimālās vēja brāzmas sasniedza 25—26 metrus sekundē.
Oktobra trešā dekāde bija pārsteidzoši silta. Vidējā diennakts gaisa temperatūra bija par 1—3 grādiem augstāka par normu. 24. oktobrī diennakts vidējā temperatūra Rīgā bija +8 grādi, kas ir par 3,1 grādu augstāk par normu. Saulainas un siltas dienas mijās ar lietainām un miglainām. Laiku ietekmēja plaši cikloni, kas no Atlantijas pārvietojās uz Skandināviju un Baltiju. Aktīvākais izrādījās pirmais ciklons ar 720 milimetru spiedienu centrā, kas no Islandes pārvietojās uz Skandināvijas ziemeļiem. Tā frontālās daļas atnesa nelielu lietu un rietumu, ziemeļrietumu vēja pastiprināšanos līdz 15—20 metriem sekundē. Dekādes vidū virs Skandināvijas parādījās cits ciklons. Tā frontālās daļas izraisīja lietu. Republikas austrumu rajonos 26. oktobrī tika novēroti nokrišņi mitra sniega veidā. Gaisa temperatūra nakts stundās bija 2—7 grādi virs nulles. Atsevišķās naktīs skaidrā laikā tā pazeminājās līdz 1—3 grādiem zem nulles, bet dienā bija +6, +11 grādi.
Novembris
Ieilgušo nepastāvīga laika periodu ar biežajām vētrām novembra sākumā nomainīja klusas, rāmas rudens dienas. Piecu dienu ilgo "pamieru" dabā noteica plašs anticiklons, kas atradās virs Centrālās Eiropas. Pa tā ziemeļu perifēriju ar dienvidrietumu vējiem Baltijas teritorijā ieplūda vidējo platumu grādu siltā gaisa masa. Sakarā ar to naktīs bieži bija vērojamas miglas. Gaisa temperatūra Latvijā pārsvarā bija no +5 līdz +10 grādiem. Diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā 6. un 7. novembrī pacēlās līdz +8 grādiem, kas ir par 5 grādiem vairāk, nekā vidēji šajā periodā. Pēc neliela klusuma brīža pastiprinājās vējš, kļuva aukstāks. To izraisīja ciklons, kas strauji pārvietojās no Ziemeļatlantijas caur Skandināviju un tālāk uz Ļeņingradas apgabalu. Baltijā ieplūda aukstas gaisa masas no Arktikas — atnesot asu ziemeļu vēju un īslaicīgu sniegu. Temperatūra pazeminājās līdz –5, –10 grādiem.
Mēneša vidū atmosfērā virs Latvijas notika cīņa starp siltām gaisa masām uz dienvidiem un aukstām uz ziemeļiem. Uz divu dažādu gaisa masu robežas radās cikloni. Strauji virzīdamies pāri Baltijas teritorijai, tie izraisīja krasas pārmaiņas laika apstākļos. Intensīvi veidojās lietus mākoņi. Ilgos lietus nomainīja sniegs, reizēm sniga un plosījās pērkona negaisi, kas ir diezgan reta parādība tik vēlā rudenī. Vēlāk zemi pārklājusi sniegbalta sega. Taču ziema savas pozīcijas nenostiprināja. Auksto gaisu atkal nomainīja Atlantijas dienvidu platumu siltums.
Novembra pēdējās dienās Latvijā pārsvarā bija auksts laiks ar nelieliem nokrišņiem, sniga sniegs. Diennakts vidējā gaisa temperatūra galvaspilsētā svārstījās –3, –6 grādu robežās. Diennakts vidējā gaisa temperatūra bija par 1 līdz 3 grādiem zem normas. Sniega sega bija lielākajā daļā Latvijas teritorijas. Vienīgi Baltijas jūras piekrastē, Liepājas rajona Rucavā sniega nebija. Sniega segas biezums bija no 1 līdz 4 centimetriem republikas rietumos, līdz 5—7 centimetriem austrumos. Tika konstatēts augsnes sasalums. Rietumu rajonos augsne bija sasalusi no 1 līdz 10 centimetriem dziļi, austrumu rajonos vietām līdz 13—23 centimetriem. Plāns ledus klāja Latvijas ezerus un upes. Ledus nebija tikai upju krāčainajās vietās. Visumā novembra beigās laiku Latvijā noteica augsta spiediena apgabals, kas atradās virs Skandināvijas.
Decembris
Pirmā decembra nedēļa bija apbrīnojami silta. Pēc pirmajām sala dienām laiks kļuva jūtami siltāks. Laika apstākļi veidojās plašu ciklonu ietekmē, kuri pārvietojās no Atlantijas okeāna uz Skandināviju un tālāk uz austrumiem. Ciklona pārvietošanās trajektorija skāra Baltijas ziemeļu daļu. Laiku Latvijā ietekmēja dienvidu perifērija, tādēļ bija silts un miglains. Diennakts vidējā gaisa temperatūra bija 3 līdz 6 grādus virs normas. 6. decembrī diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā bija +5,4 grādi, kas ir par 6,8 grādiem virs normas. Naktī gaisa temperatūra arī turējās virs 0 un tikai nedēļas nogalē, kad sāka skaidroties, noslīdēja no –1 līdz –4 grādiem.
Virs Krievijas Eiropas teritorijas dienvidu daļas izvietojās spēcīgs anticiklons. Ar to saistīta auksta gaisa josla. Negatīvā temperatūras anomālija tur bija 3—8 grādi. Naktīs Ukrainā, Ziemeļkaukāzā, Lejaspievolgā gaisa temperatūra bija –10, –15 grādi. Otrās dekādes sākumā šā aukstā anticiklona ietekme kļuva jūtama arī Baltijā. Latvijā dekādes vidū iestājās auksts laiks. Debesis skaidrojās, nokrišņi nebija. Rīgā uzsniga vairāk sniega nekā citos Latvijas līdzenumu rajonos: sniega segas biezums sasniedza 32 centimetri. Vidzemes augstienē, Gaiziņkalna rajonā, sniega segas biezums bija 25 centimetri. Sakarā ar noturīgo temperatūru republikas austrumu rajonos –10, –14 grādi, sāka aizsalt upes un ezeri. Ledus biezums upēs un ezeros bija no 10 līdz 18 centimetriem. Republikas rietumu rajonu upēs ledus sāka veidoties pie krastiem. Aktīvi Atlantijas cikloni virzās pāri Murmanskas un Arhangeļskas apgabaliem uz Urāliem. Tāpēc Latvijā turpināja saglabāsies īsta ziema ar salu.
Auksto laiku decembra vidū nomainījis ieildzis atkusnis, kas aptvēra visu Latvijas teritoriju. Otrās dekādes beigās un trešās sākumā gaisa temperatūra republikā naktī un dienā svārstījās ap 0, +4 grādiem. Visā teritorijā nolija smalks lietus. Ievērojami saruka sniega sega, bet Baltijas jūras piekrastē tā izzuda pavisam. Vēl 18. decembrī sniega segas biezums Rīgā bija 29 centimetri, bet jau Ziemassvētkos tikai 5 centimetri, Ērgļos 7, Gaiziņkalnā 15 centimetru. Šādas pārmaiņas astronomiskās ziemas sākumā Latvijā atnesa dziļš ciklons, kas pārvietojās no Atlantijas uz Britu salām. Pa tā dienvidaustrumu perifēriju Baltijas teritorijā ieplūda gaisa masas no Vidusjūras piekrastes. Siltā gaisa ierašanās tika pavadīta ar kailsalu un apledojumu uz ceļiem. Pēc tam visu republikas teritoriju pārņēma bieza migla.
Decembra beigās Latvijā valdīja neparasti silts laiks. Cits pēc cita ar 50—60 kilometru stundā ātrumu no Atlantijas uz austrumiem traucās cikloni. Dienvidu platuma grādu siltais gaiss bija aptvēris milzīgas teritorijas Rietumeiropā, Baltkrievijā un Baltijas valstīs. Visu decembra trešo dekādi diennakts vidējā gaisa temperatūra normu pārsniedza par 4—6 grādiem, bet dienā tuvojās absolūtajam mēneša maksimumam. Siltā gaisa ietekmē intensīvi kusa sniegs. Vēl otrās dekādes beigās tas klāja visu Latviju, bet gada izskaņā sniega segas pēdas palika vairs tikai republikas ziemeļaustrumos, un arī tur tā biezums nepārsniedz 3—8 centimetrus.
Laikapstākļu statistika Rīgā
Dati no Rīgas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Kopumā gada laikā Rīgā tika novērots šādas atmosfēras parādības:
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
Noritaka Hidaka
Noritaka Hidaka (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||4||0
Latvija 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Latviju 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 57 sportisti, 49 vīrieši un 8 sievietes, kas sacentās 8 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Tā bija līdz šim lielākā Latvijas olimpiskā delegācija ziemas olimpiskajās spēlēs. 2006. gada ziemas olimpiskās spēles notika Itālijas pilsētā Turīnā no 2006. gada 10. februāra līdz 26. februārim. Šīs bija 8. ziemas olimpiskās spēles, kurās startēja Latvijas olimpiskā komanda.
2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Latvija izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu kā neatkarīgai valstij ziemas olimpiskajās spēlēs. To paveica kamaniņu braucējs Mārtiņš Rubenis, izcīnot bronzas medaļu kamaniņu braukšanas vieninieku sacensībās. Ar vienu medaļu Latvija ierindojās 26. vietā neoficiālajā medaļu kopvērtējumā.
Latvijas karognesējs atklāšanas ceremonijā bija hokejists Artūrs Irbe, bet noslēguma ceremonijā biatlonists Ilmārs Bricis.
Rezultāti
1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte. 2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.
Latvijas Republikas īpašo uzdevumu ministru Eiropas Savienības līdzekļu apguves lietās uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Latvijas Republikas īpašo uzdevumu ministri Eiropas Savienības līdzekļu apguves lietās, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats pastāvēja no 1995. gada līdz 1997. gadam.
Tils Švaigers
Tilmans Valentīns Švaigers (en; dzimis ) ir vācu aktieris un filmu veidotājs. Viņš vada savu producentu kompāniju Barefoot Films, kas atrodas Berlīnē. Filmējies gan Vācijas, gan ASV filmās.
Filmējies tādās filmās kā "Klauvējot pie debesu vārtiem" (1997), "Slepkavas aizstājēji" (The Replacement Killers, 1998), "Sacīkšu braucējs" (Driven, 2001), "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja 2" (2003), "Karalis Arturs" (King Arthur, 2004) "Basām kājām" (2005), "Bēdīgi slavenie mērgļi" (2009), "Jaungada nakts" (2011), "Tātad... Karš!" (2012), "Bīstamā Ilūzija" (Charlie Countryman, 2013), "Mapeti: vismeklētākie" (Muppets Most Wanted, 2014) un "Eksplozīvā blondīne" (2017).
Latvijas Republikas īpašo uzdevumu ministru Eiropas Savienības līdzekļu apguves lietās uzskaitījums
30px Latvijas Republika (1991 — mūsdienas) 30px
{{legend| #FFB90F | Tēvzemei un Brīvībai/LNNK |border=1px solid #AAAAAA}}
Avatārs: Leģenda par Āngu
"Avatārs: Leģenda par Āngu" (en, arī Avatar: The Legend of Aang) ir 2005. gada Amerikas Savienoto Valstu animācijas seriāls, ko pārraidīja televīzijas kanāls Nickelodeon. To izveidoja Maikls Dante Dimartino un Braians Konietzko. 2010. gadā iznāca M. Naita Šjāmalāna kinoadaptācija "Leģenda par pēdējo gaisa pavēlnieku", bet 2012. gadā — seriāla turpinājums: "Avatārs: Leģenda par Koru".
Seriāls guva lielu popularitāti, laikā no 2005. līdz 2008. gadam, kad seriāls tika demonstrēts, tā skatītāju skaits mērāms daudzos miljonos.
Pasaule
Seriāla darbība notiek pasaulē, kur cilvēku civilizāciju veido četras tautas: Ūdens ciltis, Zemes valstība, Uguns nācija un Gaisa klejotāji. Katrā tautā dažiem cilvēkiem, kas pazīstami kā "locītāji" (benders — ūdens locītāji, zemes locītāji, uguns locītāji un gaisa locītāji), ir iespēja telekinētiski manipulēt un kontrolēt savai nācijai atbilstošo elementu, izmantojot kustības, kuru pamatā ir ķīniešu cīņas māksla. Avatārs šajā pasaulē ir vienīgais cilvēks, kurš var pavēlēt pār visiem četriem elementiem.
Avatārs ir starptautisks tiesnesis, kura pienākums ir uzturēt mieru starp četrām tautām un darboties kā starpniekam starp cilvēkiem un gariem. Kad avatārs nomirst, viņa gars tiek iemiesots jaunā ķermenī, kurš piedzimst nākamās tautas vidū, šis process ir pazīstams kā Avatāra cikls. Kārtība: Uguns, Gaiss, Ūdens un Zeme. Pēc tradīcijas jauns Avatārs apceļo pasauli, lai apgūtu visas četras locīšanas mākslas, pēc kā sāk uzturēt mieru. Avatārs var iekļūt "Avatāra stāvoklī", kurā viņš uz laiku iegūst visu iepriekšējo iemiesojumu prasmes un zināšanas. Šajā stāvoklī Avatārs paliek visspēcīgākais, bet ja viņu nogalinās esošu šajā stāvoklī, reinkarnācijas cikls aprausies un Avatārs vairs nekad neatdzims.
Pārskats
Pirms 100 gadiem jaunais Avatārs Āngs, nevēloties samierināties ar saviem jaunajiem pienākumiem, aizbēga no mājām un nokļuva spēcīgā vētrā, kas aktivēja Avatāra stāvokli un, lai izglābtos, iesaldēja sevi ledū netālu no dienvidpola. Neilgi pēc tam Uguns lords Sozins, toreizējais Uguns nācijas valdnieks, uzsāka pasaules karu pret citām tautām, lai paplašinātu savu impēriju. Zinot, ka nākamajam Avatāram jābūt Gaisa klejotājam, viņš pilnībā iznīcināja šo nāciju. Pēc simts gadiem divi pusaudži no dienvidu ūdens cilts, Katara un Soka, nejauši atrod iesaldētu Āngu un atdzīvina viņu.
Pirmajā sezonā Āngs kopā ar Kataru un Soku dodas uz Ziemeļu ūdens cilti, lai iemācīties ūdens locīšanu un būt gatavam uzvarēt Uguns tautu. Princis Zuko, pašreizējā Uguns ļaužu lorda Ozaja izraidītais dēls, viņus vajā tēvoča Airo pavadībā. Cerot sagūstīt Avatāru, princis vēlās atjaunot savu pazaudētu godu. Āngu vajā arī Uguns nācijas admirālis Džao, kurš vēlas iegūt Ozaja labvēlību un kļūt par ģenerāli. Kad Džao flote uzbrūk Ziemeļu ūdens ciltij, viņš nogalina mēness garu. Juī, ziemeļu ūdens cilts princese, upurē savu dzīvību, lai to atdzīvinātu. Āngs ieiet Avatāra stāvoklī un izdzen ienaidnieka floti.
Klīvmuiža
Klīvmuiža, agrāk arī Klīve, ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Lielupes labajā krastā 9,5 km no pagasta centra Valgundes, 22 km no novada domes Jelgavā un 55 km no Rīgas.
Avatārs: Leģenda par Āngu
Pārskats
Otrajā sezonā Āngs mācās zemes locīšanu no aklās divpadsmit gadus vecās Tofas Beifongas. Zuko un Airo tagad ir bēgļi, kas klējo pa Zemes valstību, galu galā apmetoties tās galvaspilsētā Ba Sing Sē. Abas grupas vajā Azula, Zuko jaunākā māsa un uguns nācijas brīnumbērns. Ānga grupa dodas uz Ba Sing Sē, lai meklētu Zemes karaļa atbalstu uzbrukumam Uguns tautai Saules aptumsuma laikā, kad uguns locītāji tobrīd paliks bezspēcīgi. Azula sarīko apvērsumu, kā rezultātā iekāro Ba Sing Sē un nodod to Uguns nācijas kontrolē, Zuko ir māsas pusē. Notiek cīņa, kuras laikā Azula nāvīgi ievaino Āngu, vēlāk Katara viņu atdzīvina.
Klīvmuiža
Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Klīves pusmuižas (Kliwenhof) centru.
Avatārs: Leģenda par Āngu
Pārskats
Trešajā sezonā Āngs un viņa sabiedrotie Saules aptumsuma laikā iebrūk Uguns tautas galvaspilsētā, bet ir spiesti atkāpties. Zuko pamet Uguns tautu, lai pievienotos Āngam un iemācītu viņam uguns pārvaldīšanu. Āngs, kuram no bērnības ir iemācīts, ka jāciena viss, kam piemīt dzīve, vēlās izbeigt karu, nenogalinot Ozaju. Kad atgriežas Sozina komēta, kas palielina uguns locītāju spēku, Āngs cīnās pret ar Ozaju un izmanto savas Avatāra spējas, lai atņemtu Ozajam viņa uguns locīšanas spējas. Tikmēr Ānga draugi atbrīvo Ba Sing Sē, iznīcina Uguns nācijas dirižabļu floti un notver Azulu. Zuko tiek kronēts par jauno Uguns pavēlnieku un beidz karu.
Kliwenhof
Kliwenhof var būt šādu apdzīvoto vietu vāciskais nosaukums:
Klāvāni
Klāvāni ir ciems Madonas novada Ošupes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Jānis Vilerts
Jānis Vilerts ( Alšvangas pagasts — Kuldīga ) bija Latvijas šahists un treneris.
Biogrāfija
1949. gada marta deportācijās kopā ar ģimeni izvests uz Omskas apgabalu, kurā atradies līdz 1956. gada februārim. Pēc atbrīvošanas ģimene atgriezusies Latvijā.
1961. gadā uzvarējis Kazdangas šaha turnīrā un Kuldīgas komandas sastāvā debitējis Latvijas komandu šaha čempionātā. 1971. gadā beidzis Daugavpils Pedagoģisko institūtu un uzvarējis Daugavpils pilsētas šaha čempionātā. Tajā pašā gadā Kuldīgas rajona komandas sastāvā uzvarējis sporta biedrības "Vārpa" komandu čempionātā.
1970. un 1980. gados bijis vadošais Kuldīgas šahists, daudzkārtējais Kuldīgas šaha čempionātu uzvarētājs. 1974. gadā piedalījies Latvijas šaha čempionāta finālā. Vēlākajos gados trenera darbs liedzis regulāri piedalīties šaha turnīros, taču Vilerts sekmīgi pārstāvējis Kuldīgas komandu Latvijas komandu šaha čempionātos, kur bijis nopietns pretinieks vadošajiem Latvijas šahistiem. Šajā turnīrā 1977. gadā kopā ar Inesi Budovski uzvarējis, bet 1981. gadā kopā ar Igoru Ždanovu dalījis 3.-4. vietu pie 1. galdiņa. 1983. gadā Latvijas komandu šaha čempionātā savstarpējā partijā uzvarējis Alvi Vītoliņu.
Jāņa Vilerta māsas ir kļuvušas par Latvijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētājām: 1966. gadā uzvarēja Benita Vēja, bet 1973. gadā 1.-2. vietu dalīja Tamāra Vilerte, kura pēc uzvaras 2008. gada Pasaules senioru čempionātā sievietēm saņēma starptautiskā lielmeistares nosaukumu.
Kārklaiņi
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Meirānu kanāla krastā. Ciems ir daļēji izzudis.
Milda Bundule
Milda Bundule (arī Milda Bundule - Birkenfelde, pēc 1952. gada Milda Dzērvīte (1903—1978)) bija komuniste un Tautas Saeimas deputāte (1940).
Dzīvesgājums
Milda Marija Birkenfelde dzimusi (pēc vecā stila — ) Vecates muižas "Jaunzemēs" Kriša Birkenfelda un Līzes dzimušas Krastiņas ģimenē.
Konrāda iela
Konrāda iela ir Rīgas iela Zemgales priekšpilsētas Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Kopējais ielas garums ir 270 metri. Iela abos galos ir savienota ar Vēja ielu. Konrāda ielas lielākajā daļā ir grants segums, bet vienā galā arī asfalta. Šeit ir dažāda veida apbūve, gan dzīvojamā, gan saimnieciska, kā arī neapbūvēti gruntsgabali.
Milda Bundule
Dzīvesgājums
1920. gadā iestājusies komjaunatnes organizācijā, bet 1921. gadā - komunistu partijā. Pēc Mazsalacas vidusskolas beigšanas aizbēga uz PSRS, kur mācījās Rietumtautu Komunistiskajā universitātē Maskavā. Kad atgriezās dzimtenē, darbojās kā Mazsalacas komjaunatnes organizācijas sekretāre, Rīga komjaunatnes organizātore un Latvijas komjaunatnes centrālās komitejas locekle. 1929. gadā arestēta, atbrīvota 1939. gada 15. maijā.
Pēc Latvijas okupācijas iecelta par Latvijas Komunistiskās partijas Jēkabpils apriņķa komitejas 1. sekretāri. Tautas Saeimas deputāte no Vidzemes apgabala (1940).
Konrāda iela
Konrāda iela pirmo reizi Rīgas kartogrāfiskajā materiālā ir sastopama 1877. gadā kā Mazā Vējdzirnavu iela, tagadējā nosaukumā pārdēvēta 1885. gadā.
Milda Bundule
Dzīvesgājums
Otrā pasaules kara laikā evakuācijā PSRS darbojas par redaktori un diktori latviešu radiopārraidēs, bet 1942. gadā dodas uz Latviju Komunistiskās partijas CK operatīvās grupas sastāvā.
Pēc Otrā pasaules kara bija LKP Jēkabpils apriņķa komitejas sekretāre, no 1955. gada LKP Auces rajona 1. sekretāre, pēc tam partijas darbā Jelgavas rajonā.
Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Jelgavā PSKP vēstures katedras pasniedzēja.
Apbalvota ar PSRS Ļeņina ordeni, Lielā Tēvijas kara I pakāpes ordeni, Sarkanā Karoga ordeni un medaļām.
Mirusi 1978. gada 19. jūlijā Jelgavā. Apglabāta Rīgas 1. Meža kapos.
Šūsaku Hirasava
Šūsaku Hirasava (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||11||1
Konrāda iela
Konrāda iela ir savienota ar Vēja ielu.
Kadzuhisa Kono
Nacionālā izlase
!Kopā||1||0
Baroka mūzika
Baroka mūzikas stilam ir raksturīga monumentalitāte, dekorativitāte, dramatiskā patētika un spraiga dinamika. Šajā laikā radās un attīstījās vairāki jauni vokālās un instrumentālās mūzikas žanri kā opera, kantāte, oratorija, koncerts un svīta. Nostiprinājās ģenerālbass, izveidojās mažorminora skaņkārtu sistēma, attīstījās hromatisms un bija raksturīga polifoniskā un homofoniskā mūzikas rakstības veida mijiedarbība.
Baroka mūzikas pazīstamākie pārstāvji no Vācijas ir Johans Sebastiāns Bahs, Georgs Frīdrihs Hendelis un Heinrihs Šics, bet no Itālijas ir Arkandželo Korelli, Klaudio Monteverdi un Antonio Vivaldi.
Asiņošana
Asiņošana ir asiņu izplūšana no asinsvadiem. Asiņošanas cēloņi lielākoties ir trauma, ateroskleroze, aneirismas izmainīta asinsvada plīsums, deģenerēšanas procesi un iekaisumi apkārtējos audos, kas var pāriet uz asinsvada sienu un to bojāt, asinsvada palielināta caurlaidība, asins sastāva pārmaiņas. Asiņošana ir iedalīta arteriālajā, venozajā un kapilārajā asiņošanā, kā arī parenhimatozo orgānu asiņošanā un jauktajā asiņošanā.
Asiņošanas intensitāte un sekas ir atkarīgas no asiņošanas veida, straujuma, asinsvada lieluma un tā atrašanās vietas. Svarīga nozīme ir arī organisma vispārējam stāvoklim, asinsspiedienam, vecuma un dzimumam, jo vīrieši asiņošanu panes sliktāk nekā sievietes. Asiņošana rada smagus vielmaiņas un orgānu funkcionālos traucējumus, jo traucēta audu apgāde ar skābekli. Sevišķi jutīgas pret skābekļa trūkumu ir smadzenes. Ja cilvēks ir zaudējis apmēram vienu trešdaļu asiņu, ir apdraudēta cilvēka dzīvība. Asiņošanu ir iespējams apturēt ar spiedošu pārsēju, žņaugu vai ķirurģiski. Iespējams pielietot arī asiņošanu apturošus medikamentus. Asiņošanas dēļ zaudētās asinis var kompensēt, veicot asins pārliešanu.
Klīve
Klīve ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā Lielupes labajā krastā pie Klīves kanāla ietekas un autoceļa P99 3 km no pagasta centra Valgundes, 15 km no novada domes Jelgavā un 50 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušo Klīves virsmežniecību (Kliwenhof).
Melnais zīdkoks
Melnais zīdkokoks (Morus nigra) ir zīdkoku dzimtas koks, tiek plaši audzēts mērenajā joslā ēdamo avenei līdzīgu augļu dēļ.
Lielmežnieki (Ošupes pagasts)
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Meirānu kanāla krastā.
1406. gads
1406. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.
Melnais zīdkoks
Koks mēdz būt līdz 10 metriem augsts. Lapas ir ar zobainu malu un var būt līdz 12 centimetriem garas, bet lapas nav tik spīdīgas kā Baltam zīdkokam. Augļi ir avenei līdzīgi un nogatavojoties no zaļiem kļūst tumši purpursarkani.
Džons Legisamo
Džons Alberto Legisamo (John Alberto Leguizamo, dzimis ) ir Kolumbijas un Amerikas Savienoto Valstu kinoaktieris, teātra aktieris, balss aktieris, dramaturgs. Viņš plaši pazīstams ar to, ka spēj runāt ātri. Legisamo ir ierunājis sliņķa Sida tēlu animācijas filmā "Ledus laikmets" un šīs filmas turpinājumos (2002–2016). Ir filmējies tādās filmās kā Super Mario Bros. (1992), "Karlito ceļš" (Carlito's Way, 1993) un "Ēdienkarte" (2022).
Legisamo ieguvis Emmy balvu par izcilu tēlojumu varietē vai muzikālā programmā (John Leguizamo: Freak, 1998). Par otrā plāna lomu filmā To Wong Foo Thanks for Everything, Julie Newmar (1995) bijis nominēts Zelta globusa balvai.
1408. gads
1408. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.
Cirkulis
Cirkulis ir zīmēšanas instruments, kam ir vairāki veidi un izmantošanas iespējas. Matemātikā cirkulis ir abstrakts instruments, ar ko var konstruēt jebkuru riņķa līniju, ja ir zināms tās centrs un rādiuss. Ar cirkuli var izpildīt arī jebkuru Eiklīda konstrukciju pēc Mora-Maskeroni teorēmas.
Rasēšanas cirkulis ir instruments riņķa līnijas loku zīmēšanai, taisnes nogriežņu garumu salīdzināšanai un atlikšanai. Cirkulis ir lietots jau Senajā Mezopotāmijā. Metāla cirkuļi no pirmā gadsimta ir atrasti izrakumos Pompejos, kā arī gallu kapu uzkalniņos Francijā.
Dalīšanas cirkulis ir zīmēšanas instruments, ar ko doto nogriezni var sadalīt vienādās daļās vai attiecīgas reizes samazināt. Dalīšanas cirkuli ir izgudrojis itāļu zinātnieks Galileo Galilejs. Dalīšanas cirkuli izmanto ģeodēzijā, topogrāfijā un ģeometrijā. Šā veida cirkuļa abās kājās ir garenveida izgriezumi. Savietojot kājas, izgriezumi sakrīt un pa tiem var bīdīt skrūvi, ko nostiprina vajadzīgajā punktā.
Strādnieks (īsfilma)
"Strādnieks" ir 1963. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uldis Brauns.
Pomerānijas Ēriks
Pomerānijas Ēriks (no, da, sv; dzimis 1381/1382. gadā, miris ) bija Grifu dinastijas Norvēģijas karalis no 1389. līdz 1442. gadam (kā Ēriks III) un Dānijas un Zviedrijas karalis no 1396. līdz 1439. gadam (kā Ēriks VII Dānijā). Pirmais Kalmāras ūnijas karalis. Iesākumā valdīja kopā ar viņu adoptējušo māti — karalieni Margrēti.
Asonanse
Asonanse (fr) ir vienāds, saskanīgs vai mērķtiecīgs patskaņu un divskaņu atkārtojums. Līdzīga asonansei ir aliterācija, kad atkārtojas līdzskaņi. Nereti šos abus stilistikas elementus lieto kopā, kā arī tos bieži izmanto latviešu tautasdziesmās, bet asonanses vairāk izmanto pantmērā nekā prozā. Mūsdienās asonanses tiek bieži izmantotas dziesmu vārdos, laikrakstu virsrakstos, televīzijas šovos un citur.
Pomerānijas Ēriks
Dzīves gājums
Dzimis Pomerānijā Pomerānijas kņaza Vartislava VII un viņa sievas Mēklenburgas Marijas ģimenē, Dānijas karalienes Margrētes māsas mazdēls. Viņa dzimtais vārds bija Boguslavs, vārds Ēriks izvēlēts vēlāk. Septiņu gadu vecumā 1389. gadā ieradās Dānijā. 1397. gada 17. jūnijā Kalmarā tika kronēts par visu trīs Skandināvijas troņu (Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas) karali. Tomēr līdz pat savai nāvei 1412. gadā faktiskā valdniece bija Margrēte.
1416. gadā par karaļa rezidenci tika izvēlēta Kopenhāgena, kas lika pamatus tās kļūšanai par galvaspilsētu Roskildes vietā 1443. gadā. Gandrīz visu valdīšanas laiku Pomerānijas Ēriks, Svētās Romas impērijas ķeizara atbalstīts, neveiksmīgi karoja ar Hanza atbalstītajiem Šlēzvigas grāfiem. 1428. gadā Pomerānijas Ēriks ieviesa maksu par kuģošanu caur Zundu, kas tika iekasēta līdz pat 1857. gadam.
Augot neapmierinātībai ar karaļa valdīšanu, 1439. gadā Pomerānijas Ēriks pameta Dāniju un apmetās Gotlandē, un tajā pašā gadā tika atcelts no Dānijas un Zviedrijas troņa. 1442. gadā Ēriks atteicās arī no Norvēģijas troņa. Gotlandē Pomerānijas Ēriks nodzīvoja līdz 1449. gadam, nodarbojoties ar pirātismu, līdz atgriezās dzimtajā Pomerānijā, kur nodzīvoja līdz mūža galam.
Olga Auguste
Olga Auguste, arī Olga Auguste-Gulbis (1896—1973) bija latviešu komuniste un Tautas Saeimas deputāte (1940).
Dzīvesgājums
Dzimusi (pēc vecā stila — ) Viskaļu skolā (tagad Krapes pagastā), skolotāja Mārtiņa Augusta un Emmas ģimenē.
Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar "Uniona" fabriku evakuēta uz Harkivu, kur no 1925. gada darbojās VK(b)P.
Pēc Komunistiskās universitātes beigšanas 1935. gadā iesūtīta Latvijā, darbojās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā. 1939. gadā arestēta.
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūnijā atbrīvota un iecelta par Latvijas Komunistiskās partijas CK sekretāri. Tautas Saeimas deputāte (1940), vēlāk Latvijas PSR Augstākās padomes (AP) locekle.
Otrā pasaules kara laikā darbojās LKP CK Operatīvajā grupā, pēc kara beigām O. Auguste līdz nacionālkomunistu sagrāvei 1959. gadā bija LPSR AP priekšsēdētāja vietniece.
Mirusi 1973. gada 29. jūnijā Rīgā. Apglabāta Rīgas 1. Meža kapos.
Dvaits Pauels
Dvaits Hārlans Pauels (en; dzimis Toronto) ir Kanādas basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Dalasas "Mavericks", kā arī Kanādas basketbola izlasi.
Karjera
Pēc izcilas vidusskolu basketbola karjeras D. Pauels nokļuva Stenforda Universitātē. NCAA basketbolā aizvadīja visas četras sezonas pirms pieteicās NBA draftam. 2014. gada NBA draftā Šarlotas "Hornets" izvēlējās viņu otrajā kārtā ar kopējo 45. numuru. Drīz pēc tam D. Paules tika aizmainīts, vispirms viņu nosūtīja uz Klīvlendas "Cavaliers". Viņš spēlēja NBA Vasaras līgā "Cavaliers" sastāvā, taču pēc līguma noslēgšanas viņu aizmainīja vēlreiz — šoreiz uz Bostonas "Celtics". "Celtics" sastāvā aizvadīja tikai 5 spēles, pārsvarā pārstāvot D Līgas komandu.
2014. gada decembrī D. Pauels kopā ar Ražonu Rondo tika aizmainīts uz Dalasas "Mavericks" pret Džē Krauderu, Džamīru Nelsonu un Brendanu Raitu, kā arī divām nākotnes drafta izvēlēm. Lomu "Mavericks" sastāvā iekaroja pamazām, sākotnēji daudz spēlējot fārmkubā Teksasas "Legends", katrā nākamajā sezonā gūstot lielāku spēles laiku, līdz 2019.—2020. gada NBA sezonā jau spēlēja vairāk nekā 26 minūtes vidēji spēlē.
Rumjana Gočeva
Rumjana Gočeva (bg; dzimusi kā Rumjana Hristova Bojadžijeva (bg) Asenovgradā) ir Bulgārijas starptautiskā meistare šahā (1982).
Biogrāfija
Pārstāvējusi Bulgārijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1980-1986, 1990), un komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1984) medaļu.
Hugo Celmiņa iela
Hugo Celmiņa iela ir vietējas nozīmes iela Rīgā, Kurzemes rajona Āgenskalna apkaimes Klīversalas daļā. Tā sākas strupceļā blakus ēkai Hugo Celmiņa ielā 5 (pa gājēju ceļu starp iepriekšminēto un ēku Kuģu ielā 22 ir iespējams nokļūt Kuģu ielā), virzās ziemeļrietumu virzienā, beidzas krustojumā ar Trijādības ielu iepretim Latvijas Jūras administrācijas galvenajai ēkai. Kopējais ielas garums — 301 metrs, visā garumā klāta ar asfalta segumu. Autotransporta satiksmei atvēlētas divas braukšanas joslas, pa vienai katrā virzienā. Ielas adresēm piešķirts pasta indekss LV—1048.
Vēsture
Hugo Celmiņa iela Rīgas pilsētas ielu sarakstos pirmoreiz atrodama 1860. gadā ar nosaukumu '''2. Spīķera iela'''. Tuvāko gadu laikā nosaukums mainīts — tā 1867. gada pilsētas kartē ielai lasāms Trinititātes / Trīsvienības ielas vārds. Pirmās brīvvalsts laikā, 1923. gadā, iela pārsaukta par Trijādības ielu. Padomju laikā 1950. gadā ielu, visticamāk par godu 201. latviešu strēlnieku divīzijas smagajām cīņām Otrā pasaules kara laikā pie Staraja Rusas, pārdēvēja par Staraja Rusas ielu.
medijos parādījās informācija, ka Rīgas domes koalīcijā ietilpstošās apvienības "Jaunā Vienotība" deputāti ir aicinājuši pārdēvēt Staraja Rusas ielu par Valentīnas Lasmanes ielu, tādējādi godinot Triju zvaigžņu ordeņa virsnieces, literatūrzinātnieces, padomju pretošanās kustības dalībnieces Valentīnas Lasmanes piemiņu.
Līdz tā bija pēdējā iela Klīversalā, kura bija saglabājusi Latvijas PSR periodā piešķirto ielas nosaukumu, kad Rīgas dome lēma par ielas pārsaukšanu, lai turpinātu okupācijas seku novēršanu Rīgā. Iela tika nosaukta Hugo Celmiņa vārdā.
Ielas raksturojums
Hugo Celmiņa iela sākas strupceļā iepretim ēkai pēc adreses Kuģu iela 22 (teorētiski ar automašīnu ir iespējams turpināt kustību pa piebraucamo ceļu gar iepriekšminēto namu, taču to aizliedz uzstādītās ceļa zīmes), no vienas puses pamesta mazstāvu ēka Hugo Celmiņa ielā 4 (priekšā zaļā zona), no otras puses padomju laikā celta dzīvojamā ēka Hugo Celmiņa ielā 5. Pa gājēju ceļu, kas izveidots starp Kuģu ielu 22 un Hugo Celmiņa ielu 5, iespējams nokļūt Kuģu ielā. Visā garumā iet taisni, ziemeļrietumu virzienā.
Ielas sākums vairāk atgādina tipveida daudzdzīvokļu dzīvojamo namu pagalmu, tam raksturīgas padomju laikā un mūsdienās būvētas daudzstāvu dzīvojamās ēkas. Pāra numuru pusē izvietotas bezmaksas autostāvvietas, tāpat vietām attiecīgajā ielas pusē uz brauktuves izveidotas "kabatiņas" papildu autostāvvietām un gājēju ietve minētajos posmos ir ļoti šaura. Starp šobrīd vēl neapbūvētu teritoriju un pirmskara laikā celto daudzstāvu dzīvojamo namu Hugo Celmiņa ielā 18, iepretim padomju laika ēkai pēc adreses Hugo Celmiņa iela 7, atrodas neregulējams krustojums ar Klīveru ielu. Turpmākā ielas daļa galvenokārt sastāv no pirmskara laikā un mūsdienās celtiem daudzstāvu dzīvojamiem namiem. Arī šajā ielas posmā pāra numuru pusē ierīkotas bezmaksas autostāvvietas, saskaņā ar uzstādītajām ceļa zīmēm gar ēku Hugo Celmiņa ielā 18 automašīnas jānovieto uz ietves.
Hugo Celmiņa iela beidzas neregulējamā krustojumā ar Trijādības ielu iepretim Latvijas Jūras administrācijas galvenajai biroju ēkai (adrese: Trijādības iela 5), aiz kura seko nosacīts ielas turpinājums līdz Latvijas Jūras administrācijas autostāvvietām, dzīvojamai ēkai Trijādības ielā 7 un šobrīd pamestajai Klīversalas ziemeļu daļai, agrākajai Rīgas eksperimentālās kuģu mehāniskās rūpnīcas teritorijai.
Ielu savienojumi
Hugo Celmiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
Tigrans Gorgijevs
Tigrans Gorgijevs (hy, ru; dzimis, miris ) bija armēņu izcelsmes padomju šaha problēmists.
Pamatprofesija: ārsts epidemiologs, medicīnisko zinātņu doktors.
Šaha kompozīcija
No 1956. gada starptautiskais tiesnesis, no 1969. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.
Pavļina Čilingirova
Pavļina Čilingirova (bg; dzimusi ), arī Pavļina Angelova (bg)), ir Bulgārijas starptautiskā meistare šahā (1982).