cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Klīo
Klīo, arī Klio un Kleio ir viena no deviņām mūzām sengrieķu mitoloģijā. Viņas aizgādībā atradās vēsture. Sengrieķu klasiskajā ērā autori mūzām piedēvēja sīku sadalījumu par katras aizgādību - Klīo kļuva par vēstures mūzu. Parasti tika attēlota sēžot uz lādes ar grāmatām, rokā turot vīstokli, kopš 16. gadsimta bieži arī liru vai tauri un lauru vainagu. Tās vecāki bijuši Zevs un titāne Mnēmosine, atmiņas dievība.
Mīti
Pēc vienas no mītu versijām Klīo pazīstama ar to, ka sadusmojusi Afrodīti ar savu mīlestību pret parasto mirstīgo Adonīsu. Savās dusmās Afrodīte likusi Klīo iemīlēties Pellas valdniekā Pjerosā (Pīrā), tomēr tas ir vienīgais mīts, kurā šis valdnieks pieminēts.
Dmitrijs Kombarovs
Dmitrijs Kombarovs (dzimis ) ir Krievijas futbolists, aizsargs. Pašlaik (2021) pārstāv Krievijas klubu Samaras "Krylia Sovetov" un Krievijas futbola izlasi. Karjeru Kombarovs sāka Maskavas "Dinamo" līdz 2010. gadā pievienojās Spartak.
Krievijas futbola izlasē spēlējis 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā, un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Spartak Moscow
Svilāre
Svilāre (arī Svilāres vai Sviļāri) ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.
Maestro bez frakas
"Maestro bez frakas" ir 1985. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Seleckis.
Sižets
Filma veidota par komponistu Raimondu Paulu un viņa smago ikdienas darbu.
Sabīne Lisicka
Sabīne Lisicka (de; dzimusi Troisdorfā, Rietumvācijā) ir poļu izcelsmes Vācijas tenisiste. Profesionālo karjeru uzsāka 2006. gadā. S. Lisickas labākais sasniegums WTA Tūres vienspēļu rangā ir sasniegtā 12. vieta, dubultspēlēs viņa ir sasniegusi 35. vietu.
Karjerā S. Lisicka ir uzvarējusi trijos WTA un divos ITF vienspēļu turnīros. Lielāko panākumu Grand Slam sacensībās viņa guva 2013. gada Vimbldonas čempionātā, kurā sasniedza finālu. Sportistei pieder ātrākās serves rekords — sacensībās 2014. gadā viņas sistā bumbiņa sasniedza ātrumu 210,8 km/h.
Gorsvani
Gorsani (arī Gorsvani) ir ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 264 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Gailumu ezers.
Krīvore
Krīvore ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta rietumos, 8,2 km no pagasta centra Vecvārkavas un 194,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Dubnas upes labajā krastā.
Līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai atradās bijušajā Vārkavas novadā.
Aleksandrs Uļjanovs
Dzīvesgājums
Dzimis 1866. gadā Ņižņijnovgorodā pedagoga Iļjas Uļjanova un viņa sievas Marijas, dzimušas Blankas, ģimenē. 1883. gadā ar zelta medaļu beidza ģimnāziju Simbirskā. Iestājās Sanktpēterburgas universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē, kur 3. kursā ieguva zelta medaļu par darbu posmtārpu zooloģijā. Studējot iesaistījās nelegālā studentu organizācijā "Partijas "Tautas vara" teroristiskā frakcija" («Террористи́ческая фра́кция» па́ртии «Наро́дная во́ля»). Organizācijā darbojās arī Juzefa Pilsudska vecākais brālis Broņislavs. Tā gatavoja ķeizara Aleksandra III nogalināšanu 1887. gada 1. martā. Pārdodot zelta medaļu, Aleksandrs nopirka sprāgstvielas spridzekļa izgatavošanai.
Sazvērestību atklāja un organizācijas biedrus arestēja. No 1887. gada 15. līdz 19. aprīlim notika tiesa, kurā pieciem sazvērniekiem, arī Aleksandram Uļjanovam, piesprieda nāvessodu, kuru izpildīja 8. maijā.
Leģenda vēsta, ka Ļeņins, uzzinot par brāļa nāvi, teicis "mēs iesim citu ceļu" (Мы пойдём другим путём).
Grīnbeja
Grīnbeja (en) ir pilsēta ASV, Viskonsinas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 107 395 iedzīvotāji. Grīnbeja atrodas Mičiganas ezera krastos. Grīnbeja ir štata trešā lielākā pilsēta. Pilsētā bāzējas futbola komanda Grīnbejas "Packers", kas spēlē Nacionālālajā futbola līgā.
Nepilnas pārvērtības kukaiņi
Nepilnas pārvērtības kukaiņi jeb nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārta (Exopterygota) ir jaunspārņu infraklases (Neoptera) kukaiņu virskārta, kas apvieno kukaiņu sugas, kuru nimfas (nepieaugušie īpatņi) ārēji atgādina imago (pieaugušos kukaiņus). Attīstības laikā kukaiņi vairākas reizes nomaina savu ārējo apvalku, līdz pakāpeniski sasniedz pieauguša īpatņa lielumu. Šīs grupas sugām attīstoties nav kūniņas stadijas. Kad nimfa nomainījusi apvalku 1—2 reizes, tai var redzēt nelielus spārniņus. Nimfa aug arvien lielāka, līdz sasniedz pieauguša kukaiņa lielumu, tad tā nomaina apvalku pēdējo reizi, kļūstot par imago - kukaini, kas sasniedzis dzimumbriedumu.
Nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārta ir ļoti daudzveidīga grupa, kas apvieno vismaz 130 000 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas tiek iedalītas 13 kārtās. No pilnas pārvērtības kukaiņiem (Endopterygota) šī grupa atšķiras ar veidu, kā attīstās spārni. Turklāt šo informāciju atspoguļo abu grupu zinātniskais nosaukums. Exopterygota nozīmē, ka spārni attīstās ārēji, bet Endopterygota nozīmē, ka spārni attīstās iekšēji kūniņas stadijas laikā. Ārēja, pakāpeniska spārnu attīstība ir raksturīga arī spārēm un viendienītēm, kas pieder pie senspārņu infraklases, bet atšķirībā no jaunspārņiem nespēj sakļaut spārnus virs ķermeņa tam paralēlā plaknē.
Sistemātikas diskusija
Sistemātiķiem joprojām nav vienprātības, kā detalizētāk iedalīt nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārtu, kā arī nav vienprātības par kopējo jaunspārņu sistemātiku. Lai arī liela daļa sistemātiķu atzīst jaunspārņu iedalījumu divās lielās grupās atkarībā no to attīstības veida, autoritatīvs sistemātikas informatīvais avots ITIS (Integrated Taxonomic Information System) neatzīst jaunspārņu sadalījumu nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārtā un pilnas pārvērtības kukaiņu virskārtā, vienlaicīgi atzīmējot, ka šāda sistemātika tiek praktizēta.
Sistemātiķi arvien biežāk lieto prusakveidīgo kārtu (Dictyoptera), kas apvieno dievlūdzējus, prusakus un termītus. Saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem, prusakveidīgajiem kukaiņiem tuvākie radinieki ir zarkukaiņu kārtas (Phasmatoptera) un grilloblatīdu kārtas (Notoptera) sugas, mantofazmatīdu dzimtu (Mantophasmatodea) ieskaitot. Daži sistemātiķi visas šīs kārtas sistematizē vienā prusakveidīgo kukaiņu virskārtā.
Sistemātika
Nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārta (Exopterygota)
(ieteikta virskārta)
Ziemas riepa
Ziemas riepas ir riepas, kas tiek izmantotas laika posmā, kad ceļa segums ir slidens, to klāj sniegs un/vai ledus. Ziemas riepas lieto, lai palielinātu saķeri ar ceļa segumu. Tās tiek ražotas laikapstākļiem, kad gaisa temperatūra ir zemāka par 7 °C.
Ziemas riepu lietošana Latvijā
Katru gadu periodā no 1. decembra līdz 1. martam vieglajām automašīnām, kravas automašīnām ar masu līdz par 3,5 t, autobusiem ar 8 pasažieru sēdvietām + 1 autovadītāja vietu, kā arī piekabēm obligāti jābūt aprīkotām ar ziemas riepām. Ja ziemas sezona laikapstākļu dēļ iestājas agrāk, vai tā ilgst ilgāk, ziemas riepas drīkst uzstādīt agrāk vai braukt ar tām ilgāk.
Uz ziemas riepām ir šādi uzraksti: Winter (tulk. ziema); sniegpārsliņas attēls vai uzraksts M+S latīņu burtiem (tulk. no angļu val.: M — dubļi; S — sniegs). M+S nav visas sezonas riepas. Uz riepām ar uzrakstiem Winter vai ar sniegpārslas attēlu obligāti būs uzraksts M+S. Riepas ar uzrakstu M+S izgatavo smagiem kustības apstākļiem. Šai gumijai būs ļoti rupjš protektors. Vasaras riepām protektors ir ievērojami gludāks, bet ziemas — ar dziļiem ierobiem.
Taču ne tikai šo ierobu dēļ riepa skaitās ziemas sezonas. Ziemas riepas atšķiras no vasaras riepām ar to, ka ziemā tās nezaudē savu elastību. Ziemā gumija kļūst mīksta sakarā ar pareizās proporcijās tajā iekļauto kaučuku. Vasaras riepām pievieno piemaisījumus, kas nenodrošina ziemas riepām izvirzītas ekspluatācijas prasības. Daži riepu veidi jau pie 0 °C paliek tik cieti, kā plastmasa. Un tāds riepu agregātstāvoklis mašīnu uz ceļa noturēt nevarēs. Ziemas riepu protektora dziļumam jābūt ne seklākam par 4 mm, tas pats vasaras riepām — 1,6 mm, vai arī līdz nodiluma indikatoram. Nodiluma indikators ir protektora rieviņās esošie izciļņi. Ja indikatora aukstums sakrīt ar protektora augstumu, tas nozīmē, ka pienācis laiks mainīt riepas nodiluma dēļ. Ja nodilums pārsniedz pieļaujamo līmeni, turpmāka mašīnas kustība ir aizliegta. Mašīnu ar autoevakuatoru jāpārvieto vai jānomaina riepas uz vietas.
Ziemas riepas iedalās: radžu, mīkstā sastāva, cietā sastāva un vissezonas riepās.
Frenka Selkes balva
Frenka Selkes balva tiek piešķirta NHL uzbrucējam, kurš vispārliecinošāk sevi apliecinājis spēlē aizsardzībā. Balvas ieguvējs tiek noskaidrots balsojumā, kurā piedalās hokeja žurnālistu asociācijas biedri.
Nūrlanne
Nūrlanne (no, ; se) ir viena no 18 Norvēģijas filkēm. Filke robežojas ar Trumses un Trendelāgas filkēm, kā arī ar Zviedriju. Nūrlannes administratīvais centrs ir Būdē. Filkē ir vēl 8 pilsētas: Narvīka, Mūirāna, Mūšēene, Surtlanne, Leknēse, Feuske, Sannešēene un Brenneisunna. 2016. gadā Nūrlannē dzīvoja 242 tūkstoši cilvēku. Nūrlannes filkes pārvaldībā ir arī Jana Majena sala, kas atrodas Ziemeļu Ledus okeānā.
Vecie kapi (Liepāja)
Vecie kapi ir kapi, kas atrodas Liepājā starp Tirdzniecības kanālu un Kaiju ielu. Tie tiek uzskatīti par pilsētas vecākajiem kapiem. To platība ir 4,31 ha.
Kapsētas izveidošana, iespējams, sākusies 13. gadsimtā, un ir domājams, ka šeit ir atradusies pirmā apmetne pilsētas teritorijā. Pirmās apstiprinātās ziņas ir datējamas ar 1587. gadu. Dokumentos no šī laika ir minēts, ka vietējie iedzīvotāji pielūdzot elku dievības, un ka viņi apglabā mirušos savu senču atdusas vietā. Trūcīgākie pilsētas iedzīvotāji šeit turpināja apbedījumus 17. un 18. gadsimtā, kamēr turīgākie savus tuviniekus apglabāja pie Svētās Annas baznīcas. 1810. gadā visi apbedījumi no baznīcas tika pārvesti uz kapsētu. Kapu rietumu daļā parasti apbedīja latviešus, austrumu daļā — vāciešus, bet ziemeļaustrumos — pareizticīgos.
Vecākie kapu pieminekļi saglabājušies no 19. gadsimta. Gan pieminekļi, gan žogi, kā arī kapličas bija ar augstu māksliniecisko vērtību, tomēr kapsēta ir tikai daļēji saglabājusies. Kapi vairākkārt izdemolēti jau kopš Pirmā pasaules kara, tomēr vislielāko postu radīja padomju vara. 1961. gadā kapsētu apbedījumiem slēdza, un no 1950. līdz 1980. gadam pastāvošā vara to sistematizēti vandalizēja. Pēc pilsētas izpildkomitejas lēmuma 1978. un 1979. gadā, lai uzbūvētu termoelektrocentrāli, 50 metri kapsētas joslas ar buldozeriem tika norakta. Lai gan lēmums paredzēja pārapbedīšanu, 70. gadu beigās zemi, kaulus un zārkus izbēra Liepājas nomales purvājā. Pēc neatkarības atgūšanas kapi tika daļēji sakopti, un tiek veikti jauni apbedījumi.
Kapsēta ir pēdējā atdusas vieta daudziem Liepājas vēsturē nozīmīgiem iedzīvotājiem — slaveno arhitektu Berči dzimtai, pilsētas mēriem Karlam Gotlībam Ūliham, Teodoram Breikšam, arī Antonam Vitem un Joahimam Lorencam Hikem, rakstnieces Zentas Mauriņas tuviniekiem un citiem.
Bobijs Makferins
Roberts Kīts "Bobijs" Makferins jaunākais (en; dzimis ) ir amerikāņu džeza vokālists un diriģents. Viņš plašāk pazīstams ar savu ārkārtīgi populāro 1988. gada dziesmu "Don't Worry, Be Happy". Makferins ir desmitkārtējs Grammy balvas saņēmējs, zināms ar savu unikālo vokālo izpildījumu, dziedot plūstoši, bet veicot ātras un lielas izmaiņas skaņas augstumā, piemēram, saglabājot melodiju, bet strauji pārejot starp apredžo un harmonijām, kā arī sketa dziedāšana, polifoniska virstoņa dziedāšana, kā arī improvizētas vokālas perkusijas. Viņš ir plaši pazīstams, uzstājoties un veicot ierakstus kā vokāls mākslinieks bez pavadījuma, taču aktīvi sadarbojies arī ar citiem māksliniekiem gan džeza, gan klasiskajā mūzikā.
Makferina dziesma "Don't Worry, Be Happy" 1988. gadā ASV populārās mūzikas topā ierindojās pirmajā vietā un 1989. gada Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā saņēma balvu gan kā gada dziesma, gan gada ieraksts. Makferins sadarbojies arī ar dažādiem instrumentālistiem, to skaitā pianistus Čiku Koriu, Heriju Henkoku un Džo Zavinulu, bundzinieku Toniju Viljamsu un čellistu Jo-Jo Ma.
Aleksandrs Baharevs
Aleksandrs Baharevs (ru; dzimis ) ir krievu, pirms tam padomju, šaha problēmists. Dzīvo Novosibirskā (no 1993. līdz 1999. gadam dzīvojis Iževskā).
Bobijs Makferins
Vokālā tehnika
Kā vokālists Makferins bieži ātri pārslēdzas starp modālo un falseta reģistru, lai radītu polifoniskus efektus, izpildot gan galveno melodiju, gan dziesmu papildinošās daļas. Viņš izmanot perkusīvos efektus, ko rada gan ar savu muti, gan uzsitieniem pa savām krūtīm. Makferins ir spējīgs izpildīt arī virstoņu dziedāšanu.
Aleksandrs Baharevs
Šaha kompozīcija
Sastāda galvenokārt tiešā mata uzdevumus. Sekmīgi piedalījies Krievijas šaha kompozīcijas čempionātos. trīsvilču žanrā ieguvis zelta medaļu 2004.-2006. gadā un sudraba medaļu 2001.-2003. gadā.
Baharevs ir bronzas medaļas ieguvējs 3. pasaules čempionātā (WCCI 2004—2006) trīsvilču grupā. No 2005. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.
Par saviem skolotājiem viņš uzskata M. Vukčeviču un L. Zagoruiko.
Piemērs
Uzdevuma risinājums:
Veršovijas bīskapija
Veršovijas bīskapija jeb Karšuvas bīskapija bija viena no īslaicīgi pastāvošām (1254 - 1260) katoļu bīskapijām Rīgas arhibīskapa Alberta II pakļautībā. Tās vienīgais valdnieks bija bīskaps Kristiāns, kam Lietuvas karalis Mindaugs 1254. gada 12. martā Žemaitijas teritorijā piešķīra pusi no Raseiņu (Rassegene), Betigalas (Betegallen) un Laukuvas (Lokowe) zemēm.
Priekšvēsture
1236. gada 22. septembrī pie Saules zemes ziemeļu robežas notika Saules kauja, kurā žemaišu un zemgaļu karaspēks Vikinta vadībā iznīcināja apvienoto krustnešu karaspēku. 1237. gada 17. septembrī, atsaukdamies uz pāvesta Gregorija IX 1234. gada 28. februāra bullu, legāts Modenas Viļums noteica šādas Kurzemes un Zemgales bīskapiju robežas: Kursas bīskapijā ietilpa apgabals starp Nemunu un Ventu līdz Žemaitijai, kā arī novadi starp Abavu, Ventu un Zemgales robežām; Zemgales bīskapijā palika visa pārējā Zemgale un nekuršu novadi starp Nemunu un Daugavu šaipus Neres upei.
Izveide
1251. gada pavasarī Livonijas ordeņa mestrs Andreass fon Štīrlands pēc izlīgšanas ar Mindaugu piedāvāja viņam pieņemt kristietību, pretī apsolot izgādāt karaļa kroni. Pāvests Inocents IV pasludināja, ka Lietuva atrodas Sv. Pētera aizgādnībā, un deleģēja Livonijas mestram kronēt Mindaugu par Lietuvas karali. Rīgā tika izgatavoti divi zelta kroņi ķēniņam un viņa sievai Martai. Kulmas bīskaps no Prūsijas tika aicināts piedalīties kronēšanas ceremonijā. 1253. gada 21. augustā Romas pāvests Inocents IV apstiprināja Livonijas ordenim zemes, ko sakarā ar savu kronēšanu tam dāvinājis Lietuvas karalis Mindaugs - visu Karšuvu un Vangu, kā arī pusi Dainavas un Raseiņu [dokumentā: pusi no Raseiņiem (Rasseyene), Laukuvas (Lukowe), Betigalas (Betegalle), Arjogalas (Eregalle) un Dainavas (Deynowe) teritorijas, bet visu Kuleni, Karšuvu, Kraži (Crase), Nadravu (Nederowe), Veizi (Weyze, aliud Weyse) un Vangu (Wange)]. Pāvests Inocents IV arī uzdeva Livonijas un Prūsijas arhibīskapam Albertam II iesvētīt un nozvērināt Vācu ordeņa brāli Krišjāni par Lietuvas bīskapu saskaņā ar karaļa Mindauga vēlēšanos. Mindaugs 1254. gada 12. martā piešķīra bīskapam Kristiānam (otru) pusi no Raseiņiem (Rassegene), Betigalas (Betegallen) un Laukuvas (Lokowe) zemēm.
Rīgas arhibīskapijas sastāvā
1255. gada 20. janvārī Romas pāvests Aleksandrs IV ņēma savā aizsardzībā jaundibināto Rīgas arhibīskapiju "Livonijas salā" kopā ar tai pakļautajām sekojošajām sufraganbīskapijām, starp kurām minēta arī Veršovijas bīskapija, ko parasti uzskata par Karšuvas sagrozītu nosaukumu.
Likvidācija
1259. gada pavasarī Vācu ordenis Karšuvas pakļaušanai uzcēla Svētā Jurģa pili (Georgenburg), kas atradusies tagadējā Jurbarkā (Gudavičius, 1989). Žemaiši netālu no krustnešu pils Kalnēnu (Kalnenai) pilskalnā uzcēla savu cietoksni (Tautavičius, 1975). Starp abiem cietokšņiem 1260. gadā notika Jurbarkas kauja. 1260. gadā Romas pāvests Aleksandrs IV apstiprināja Vācu ordenim tiesības uz divām trešdaļām no Kursas teritorijas, kā arī tiesības uz zemēm, kas tika saņemtas kā vasaļa dāvana no Lietuvas karaļa Mindauga un Lietuvas bīskapa Krišjāņa.
1260. gada 13. jūlijā žemaišu karaspēks sakāva Vācu un Livonijas ordeņa apvienoto karaspēku Durbes kaujā, ordenis bija spiests uz laiku atteikties no Karšuvas. 1261. gadā Mindaugs pārņēma Žemaitiju savā pakļautībā un atteicās no kristietības un miera ar Livonijas ordeni.
Supermens (filma)
"Supermens" (en, Superman: The Movie) ir 1978. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Ričards Doners. Filma ir balstīta uz DC Comics tēlu Supermenu.
Filma ir stāsts par supervaroni Supermenu, kas dzimis uz izdomātas planētas Kriptona. Viņš uzauga uz Zemes, Smolvilas pilsētiņā. Vēlāk viņš kļuva par reportieri Klārku Kentu Metropolisas pilsētā. Filmā Supermens cīnās pret Leksu Lutoru. Lomas attēlo Marlons Brando, Džīns Hekmens, Kristofers Rīvs un Margota Kidera. Filmas uzņemšana ilga no 1977. gada marta līdz 1978. gada oktobrim.
Marina Cvetajeva
Marina Cvetajeva (ru; dzimusi, mirusi ) bija krievu dzejniece. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta krievu literatūras darbiem.
Dzīvesgājums
1922. gadā Cvetajeva pameta Padomju Krieviju, sākumā ar vīru Sergeju Efronu un bērniem dzīvoja Berlīnē un Prāgā, 1925. gadā apmetās uz dzīvi Parīzē. Te Cvetajeva publicēja vairākus dzejas sējumus, divas poētiskās traģēdijas, vairākas esejas, literatūrkritikas darbus.
1937. gadā viņas vīrs un meita, bet 1939. gadā arī Marina Cvetajeva atgriezās Maskavā. 1941. gadā Cvetajevas vīru Sergeju Efronu un viņu meitu Ariadnu Efronu apcietināja, vīram izpildīja nāvessodu. Cvetajeva izdarīja pašnāvību 1941. gada augustā Jelabugā.
Goruškas
Goruškas ir ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 244 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Lempu ezers.
Miltiadis Iatru
Miltiadis Iatru (gr) bija grieķu šosejas riteņbraucējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.
1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Iatru 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja šosejas riteņbraukšanas grupas brauciena disciplīnā. Viņš bija viens no 7 sportistiem, kas startēja šajā disciplīnā. Viņa finiša rezultāts nav zināms, bet viņš varētu būt finišējis 4. līdz 7. vietā.
Mazvasaraudzi
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V847.
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Druvienas pagastskola.
Gājiens ar zirdziņu
"Gājiens ar zirdziņu" ir 1973. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisori un scenārija autori ir Ansis Epners un Hercs Franks.
Siurinova
Siurinova var būt:
Gājiens ar zirdziņu
Sižets
Filma veidota par cilvēku un zirgu savstarpējām attiecībām.
Vitālijs Kravcovs
Vitālijs Kravcovs (ru, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Kravcovs pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks".
Karjera
2018. gada NHL draftā Kravcovu ar kopējo devīto numuru izvēlējās Ņujorkas "Rangers". Uzaudzis Čeļabinskas "Traktor" hokeja sistēmā. 2019. gadā spēlējis AHL komandā Hartfordas "Wolf Pack".
Vozroždeņijes sala
Vozroždeņijes sala (uz, kz, ru) ir bijusī sala Arāla jūrā, tagad pacēlums Arālkuma tuksnesī. Bijusī sala atrodas divu valstu — Kazahstānas un Uzbekistānas teritorijā.
Vitālijs Kravcovs
Karjera
2023. gada 25. februārī Kravcovs tika aizmainīts no Ņujorkas "Rangers" uz Vankūveras Canucks apmaiņā pret Vilu Lokvudu un drafta septītās kārtas izvēli 2026. gadā.
Vozroždeņijes sala
Sala izveidojās 16. — 17. gadsimtā, pazeminoties Arāla jūras līmenim. 1848. gadā krievu ekspedīcija to nosauca par Nikolaja I salu (Остров имени Царя Николая I). Padomju laikā tā ieguva mūsdienu nosaukumu.
No 1942. līdz 1992. gadam uz salas darbojās PSRS armijas bioloģisko ieroču poligons, kurā uz dzīvniekiem tika izmēģināti dažādi slimību ierosinātāji. Kopš 1948. gada šeit notika izmēģinājumi ar Sibīrijas mēra, baku, mēra un citu slimību izraisītājiem. 1954. gadā vieta tika paplašināta un ieguva nosaukumu Araļska-7. 20. gadsimta astoņdesmitajos gados Araļskā-7 dzīvoja apmēram 1500 cilvēku. Sabrūkot PSRS, sala, pilsētiņa un slimību ierosinātāju glabāšanas vietas tika pamestas. 2002. gadā vairāku valstu (tai skaitā Uzbekistānas un ASV) sadarbības projektā tika novērsti draudi no 10 Sibīrijas mēra apglabāšanas vietām.
Irānas karogs
Pašreizējais Irānas karogs (fa) tika apstiprināts 1980. gada 29. jūlijā, neilgi pēc Islāma revolūcijas.
Dizains
Irānas karogā ir trīs joslas: zaļa, balta un sarkana. Baltās joslas vidū atrodas Irānas ģerbonis. Vietā, kur zaļā josla saskaras ar balto joslu, uz zaļās joslas baltā krāsā kūfiskajā rakstā 11 reižu rakstīts Allāh Akbar jeb Dievs ir visvarens. Tieši tāds pats uzraksts 11 reižu baltiem burtiem rakstīts uz sarkanās joslas vietā, kur tā saskaras ar balto joslu. Uzraksts simbolizē Allāh Akbar saucienus 1979. gada 11. februārī, kad nacionālais radio paziņoja: „No Teherānas Irānas Islāma Republikas balss,” — kas bija neoficiālais Islāma Republikas sākums.
Krāsas
Zaļā, baltā un sarkanā krāsa Irānas karogā ir kopš 19. gs. beigām.
Zaļā krāsa simbolizē dabu, izaugsmi un laimi, kā arī ir tradicionāla persiešu valodu simbolizējoša krāsa. Trijstūrveida zaļš un balts karogs ir vēsturiskais persiešu karogs. Baltā krāsa simbolizē brīvību. Sarkanā krāsa ir mocekļu krāsa. Trijstūrveida zaļš un sarkans karogs ir vēsturiskais mīdiešu karogs.
Isajs Šurs
Isajs Šurs (dzimis, miris ) bija Baltkrievijas ebreju izcelsmes vācu matemātiķis, Liepājas Nikolaja ģimnāzijas absolvents, Frobēniusa skolnieks.
Dzīvesgājums
Dzimis Mogiļevā, ebreju tirgotāja ģimenē. 1888. gadā, 13 gadu vecumā pārcēlās uz Liepāju, studēja Liepājas ģimnāzijā, kuru pabeidza ar zelta medaļu un lieliski apguva vācu valodu. No 1894. līdz 1901. gadam studēja matemātiku un fiziku Berlīnē. No 1903. gada - pasniedzējs Berlīnes universitātē. No 1913. līdz 1916. gadam strādāja Bonnā, kad atgriezās Berlīnē. No 1922. gada - Prūsijas Zinātņu akadēmijas loceklis. Pēc nacistu nākšanas pie varas, Šura akadēmiskās autoritātes dēļ kādu laiku tika atļauts veikt amata pienākumus. 1939. gada sākumā viņš emigrēja uz Palestīnu, kur miris.
Krāslavas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Krāslavas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Krāslavas novads sastāv no Aulejas, Indras, Izvaltas, Kalniešu, Kaplavas, Kombuļu, Krāslavas, Piedrujas, Robežnieku, Skaistas, Ūdrīšu pagastiem un Krāslavas pilsētas. Pēc LĢIA datiem Krāslavas novada teritorijā atrodas 495 ciemi (432 ciemi pašlaik pastāv, bet 62 ciemi ir daļēji izzuduši).
Uzskatījumā ir iekļauti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Indras pagasts
Indras pagasta centrs atrodas Indrā. Indras pagastā atrodas 48 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 1 mazciems un 45 skrajciemi.
Izvaltas pagasts
Izvaltas novada centrs atrodas Izvaltā. Izvaltas pagastā atrodas 52 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 49 skrajciemi.
Kalniešu pagasts
Kalniešu pagasta centrs atrodas Kalniešos. Kalniešu pagastā atrodas 68 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 3 mazciemi un 64 skrajciemi.
Kaplavas pagasts
Kaplavas pagasta centrs Kaplavā. Kaplavas pagastā atrodas 20 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 18 skrajciemi.
Kombuļu pagasts
Kombuļu pagasta centrs atrodas Kombuļos. Kombuļu pagastā atrodas 56 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 55 skrajciemi.
Brēmenes Augstskola
Brēmenes Augstskola (Hochschule Bremen) ir valsts lietišķo zinātņu augstskola (Fachhochschule) Brēmenē, Vācijā. Dibināta 1982. gadā, apvienojot Saimniecības augstskolu (Hochschule für Wirtschaft), Tehnikas augstskolu (Hochschule für Technik), Sociālpedagoģijas un sociālekonomikas augstskolu (Hochschule für Sozialpädagogik und Sozialökonomie) un Jūras augstskolu (Hochschule für Nautik).
Krāslavas novada ciemu uzskaitījums
Krāslavas pagasts
Krāslavas pagasta centrs atrodas Ezerkalnā. Krāslavas pagastā atrodas 26 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 25 skrajciems.
Brēmenes Augstskola
Brēmenes Augstskolā ir piecas fakultātes:
Krāslavas novada ciemu uzskaitījums
Piedrujas pagasts
Piedruhas pagasta centrs atrodas Piedrujā. Piedrujas pagastā atrodas 22 ciemi, no tiem 3 vidējciemi un 19 skrajciemi.
Skaistas pagasts
Skaistas pagasta centrs atrodas Skaistā. Skaistas pagastā atrodas 54 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 53 skrajciemi.
Ūdrīšu pagasts
Ūdrīšu pagasta centrs atrodas Augstkalnē. Ūdrīšu pagastā atroda 48 ciemi, no tiem 4 vidējciemi, 1 mazciems, 42 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Pieniņi
Vēsture
Vēsturiski Pieniņi bija apdzīvoti jau 19. gadsimta sākumā, par ko liecina saglabājusies vecā draudzes kapela, kas ir aizsargājams pašvaldības kultūrvēsturisks objekts.
2009. gadā ciemā bija 101 iedzīvotājs, kuri dzīvoja vienģimeņu dzīvojamās mājās. Pieniņus ar pārējo pagastu savieno divi valsts vietējie autoceļi — V751 un V738 un citi ceļi. Ciemā atrodas kultūras nams, kā arī Pieniņu katoļu baznīca un bijusī vecā koka kapela. Abas sakrālās celtnes ir iekļautas vietējo kultūras pieminekļu sarakstā. No 1951. līdz 2021. gadam ciemā darbojās bibliotēka. Ciema centram piekļaujas Pieniņu ezers, bet uz dienvidiem no tā atrodas Gluhoje ezers.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās pēc CSP datiem.
Ksaverinova (Upmalas pagasts)
Ksaverinova (arī Siurinova, latgaliešu: Syurinova) ir ciems Vārkavas novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6,5 km no pagasta un novada centra Vecvārkavas un 210,0 km no Rīgas.
Adalberts Becenbergers
Adalberts Becenbergers (de, dzimis, miris ) bija vācu valodnieks, arheologs, etnogrāfs un grāmatu vēstures pētnieks. Kēnigsbergas universitātes profesors, vairākkārt tās rektors. Viens no baltu filoloģijas pamatlicējiem. Prūsijas muzeja direktors. Latviešu literārās biedrības (Lettisch-Literärische Gesellschaft) goda loceklis.
Ksaverinova (Upmalas pagasts)
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša). Uz ziemeļaustrumiem no ciema atrodas Vārkavas pagasta ciems Ksaverinova.
Adalberts Becenbergers
Dzimis Kaselē. Studējis indoeiropiešu valodas Getingenes un Minhenes universitātēs (1869–1874). Docents Getingenes universitātē (1874–1880). No 1880. gada - Kēnigsbergā.
Organizējas arheoloģiskos izrakumus Austrumprūsijā. Pētījumi lietuviešu, kursenieku un latviešu valodniecībā. Daži pētījumi kopā ar Augustu Bīlenšteinu. Becenbergera Lettische Dialektstudien ir pirmais zinātniskais apcerējums par latviešu valodas izloksnēm.
Prusakveidīgie
Prusakveidīgie jeb prusakveidīgo virskārta (Dictyoptera) ir jaunspārņu infraklases (Neoptera) kukaiņu virskārta, kas apvieno dievlūdzējus, prusakus un termītus. Saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem tās mūsdienās ir divas kārtas kādreizējo trīs kārtu vietā - tā kā termīti ir ļoti tuvu radniecīgi prusakiem, termītu kārta (Isoptera) mūsdienās ir likvidēta un termīti tiek sistematizēti prusaku kārtā, izdalot termītu virsdzimtu (Termitoidae). Mūsdienās visām prusakveidīgajām sugām ir īss olu dējeklis, bet fosilajām sugām tas ir bijis garš, līdzīgi kā taisnspārņiem.
Sistemātikas diskusija
Šīs taksonomiskās vienības pielietojums gadu gaitā ir mainījies vairākkārtīgi. 20. gadsimtā tā pamatā netika izmantota, bet mūsdienās sistemātiķi arvien biežāk izmanto šo virskārtu. Visbiežāk tā tiek izmantota kā virskārta, dažos gadījumos kā kārta, bet visos gadījumos tā apkopo dievlūdzējus, prusakus un termītus. Saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem, prusakveidīgajiem kukaiņiem tuvākie radinieki ir zarkukaiņu kārtas (Phasmatoptera) un grilloblatīdu kārtas (Notoptera) sugas, mantofazmatīdu dzimtu (Mantophasmatodea) ieskaitot. Daži sistemātiķi visas šīs kārtas sistematizē vienā prusakveidīgo kukaiņu virskārtā.
Pastāv arī alternatīva sistemātika - visas prusakveidīgās kārtas tiek sistematizētas nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārtā (Exopterygota).
Sistemātika
Prusakveidīgo virskārta (Dictyoptera)
Nevena Božoviča
Nevena Božoviča (sr; dzimusi Mitrovicā) ir serbu dziedātāja un dziesmu autore.
Nevena savu muzikālu karjeru aizsāka piedaloties, pārstāvot Serbiju, 2007. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē, kur viņa ar dziesmu Piši mi (Пиши ми) ieguva 3. vietu. Viņa arī kā daļa no grupas Moje 3 piedalījās 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Malmē, Zviedrijā, pārstāvot Serbiju ar dziesmu Ljubav je svuda (Љубав је свуда). Savā pusfinālā grupa ieguva 11. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam. Nevena atgriezās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, atkal pārstāvot Serbiju ar dziesmu Kruna (Круна). Savā pusfinālā viņa ieguva 7. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņa ieguva 18. vietu.
Ķeguma novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Ķeguma novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ķeguma novads sastāvēja no Birzgales, Rembates, Tomes pagastiem un Ķegumas pilsētas. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 21 ciemi.
Birzgales pagasts
Birzgales pagasta centrs atrodas Birzgalē. Birzgales pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems un 5 mazciemi.
Rembates pagasts
Rembates pagasta centrs atrodas Rembatē. Rembates pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 4 mazciemi.
Tomes pagasts
Tomes pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 8 mazciemi un 1 skrajciems.
Blakšveidīgie
Blakšveidīgie jeb blakšveidīgo virskārta (Paraneoptera) ir jaunspārņu infraklases (Neoptera) monofilētiska kukaiņu grupa, kas apvieno 4 kārtas: blaktis, utis, ķērpjutis un tripšus. Blakšveidīgajiem kukaiņiem mutes orgāni atkarībā no to attīstības pakāpes piemēroti atšķirīgiem barošanās veidiem. Primitīvākie kukaiņi barojas ar mikroorganismiem, bet attīstītākas sugas barojas ar augu vai dzīvnieku šķidrumiem. To mutes orgāni ir piemēroti, lai, piemēram, pārdurtu cilvēka ādu un sūktu asinis. Blakšveidīgajām sugām atšķirībā no taisnspārņiem nav cerku, to vietā tām ir dzeloņveida struktūra, kas asociējas ar mutes orgānu. Lielākā daļa šīs grupas sugu barojas ar augu sulu, bet dzīvniekutu kārtas un dažas blakšu sugas barojas ar asinīm.
Lielākā daļa blakšveidīgo sugu ir nepilnas pārvērtības kukaiņi, bet daudzas tripšu sugas un dažas blakšu sugas fizioloģiski ir pilnas pārvērtības kukaiņi.
Sistemātika
Blakšveidīgo virskārta (Paraneoptera)
Operdziedātāja uz skrituļslidām
"Operdziedātāja uz skrituļslidām" ir 2002. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma, kuras režisors ir Ivars Seleckis.
Sižets
Filmas autori vienu gadu sekoja līdzi latviešu operdziedātājas Elīnas Garančas gaitām gan dzimtajā Latvijā, gan Frankfurtē, lai saprastu, ko nozīmē būt operdziedātājai, gan arī to, kā ir sākt karjeru tālu no dzimtajām mājām un ierastās vides.
Mandibulas
Mandibulas (lat. mandibules) ir posmkāju mutes aparāta pāra augšžokļi. Vēžveidīgajiem, daudzkājiem un kukaiņiem tās kalpo barības graušanai un sasmalcināšanai, bet sabiedriskajiem kukaiņiem (skudras, bites, lapsenes, termīti) arī ligzdu būvniecībai. Šīs posmkāju grupas veido kladu Mandibulata, kas pašlaik skaitās radniecīga pārējiem posmkājiem, kas iedalīti Arachnomorpha kladā (helicerāti un trilobīti).
Apraksts
Mandibulu morfoloģija ir atkarīga no visa mutes aparāta specifikas, kura sastāvā ietilpst arī maksillas (apakšžokļi), labiums (apakšlūpa), žokļkājas u.c. daļas.
Posmkājiem izšķir vairākus mutes orgānu tipus, no kuriem primārais ir graužošais, kas paredzēts daudz maz cietas barības sasmalcināšanai un apēšanai. Šādos gadījumos mandibulas var būt īpaši lielas un daudzveidīgas. Evolūcijas procesā ir izveidojušās vairākas šī sākotnējā tipa modifikācijas šķidras barības uzņemšanai, kas dažādām sūcējkukaiņu grupām ir veidoti atšķirīgi. Mandibulas šādos gadījumos ir reducējušās dažādās pakāpēs. Vienā gadījumā sūkšana ir saistīta ar barības substrāta pārduršanu, un veidojas dūrēj-sūcēju mutes aparāts (blaktis, laputis, odi u.c.), bet citā gadījumā barības uzņemšana nav saistīta ar pārduršanu, piemēram, tauriņiem. Īpaša modifikācija ir muskoīdam mutes aparāta tipam, kas izveidojies mušām un ir piemērots gan šķidras, gan arī cietas barības uzņemšanai.
Cits sākotnējā mutes aparāta attīstības ceļš ir novērojams segžokleņiem, kuru apakšlūpa ir saplūdusi ar t.s. orālajām krokām, izveidojot pāra žokļu kabatas, kurās ir iegremdētas mandibulas un maksillas.
Vēžveidīgo mandibulas
Vēžveidīgajiem ir mandibulu pāris, kas parasti sastāv no palielināta bazālā segmenta un taustekļa (palpas), kas sastāv no vairākiem segmentiem. Dažās grupās, piemēram, Branchiopoda, palpa ir samazināta vai pat tās nav. Vēžveidīgo mandibulas var būt aprīkotas ar speciāliem zobiem (priekšzobiem un dzerokļiem). Bet Perakarīdu mandibulām var būt papildus elements, kurš pieaugušiem īpatņiem starp dzerokli un priekšzobu parādās kā īpašs izaugums (lacinia mobilis).
Grabežova
Grabežova ir ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā. Atrodas 289 km attālumā no Rīgas.
Jasunari Kavabata
Jasunari Kavabata (ja, Kawabata Yasunari; dzimis, miris ) bija japāņu romānu un stāstu rakstnieks. 1968. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju literatūrā par "par literāro meistarību, ar dziļu izjūtu atspoguļojot japāniskās domāšanas veida būtību". Viņš kļuva par pirmo japāņu rakstnieku, kurš saņēma šo balvu. Viņa darbi ir populāri visā pasaulē un tiek lasīti vēl joprojām.
Šķiet, ka Jasunari Kavabata veica pašnāvību, noindējot sevi ar dabasgāzi, tomēr vairāki līdzgaitnieki uzskata, tostarp arī viņa sieva, ka tas bija negadījums.
Serbijas cariste
Serbijas cariste arī Serbijas impērija, vēsturnieku izmantots nosaukums viduslaiku Serbijas karalistes varenības augstākā punkta apzīmēšanai laikā no 1346. līdz 1371. gadam, kad serbi kontrolēja daļu mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes, Kosovas, Ziemeļmaķedonijas, Albānijas un Grieķijas, kā arī piespieda Otro Bulgārijas caristi kļūt par vasaļvalsti.
Serbijas varenības pieaugums sākās jau 13. gadsimtā, kad karaļa Uroša (1243.-1276.) valdīšanas laikā attīstījās derīgo izrakteņu ieguve un tirdzniecība, kas ļāva uzturēt lielāku armiju. Karaļa Miļutina (1282.-1321.) valdīšanas laikā serbi gūst vairākas uzvaras pret bizantiešiem.
Imperiālais posms aizsākas 1346. gada Ziemasvētkos, kad pēc veiksmīgu karagājienu sērijas, 1331. gadā tēva troni sagrābušais Serbijas karalis Stefans Dušans kronējas par serbu un grieķu imperatoru. Serbu iekarojumiem palīdz Bizantijā notiekošais troņa pretendentu pilsoņu karš. Dušans parasti iekaroja pilsētas tās aplencot, un nevadīja nevienu kauju pret pretinieka armiju. Ambiciozais Dušans cerēja, ka viņa valstij izdosies pilnībā sagraut un aizvietot ietekmi zaudējušo Bizantijas impēriju. Dušans arī paaugstināja Serbijas pareizticīgās baznīcas vadītāju no arhibīskapa par patriarhu, tā nostādot to vienādā līmenī ar Konstantinopoles patriarhu. Laikā no 1549. līdz 1354. gadam Dušans izdeva likumu kodeksu, kurā apvienoja serbu baznīcas un Bizantijas impērijas likumu tradīcijas. 1355. gadā ar 80 000 kareivju lielu armiju Stefans Dušans devās iekarot Konstantinopoli, taču negaidīti mira, un armija atkāpās.
Troni mantoja viņa dēls Stefans Urošs, kura laikā valsti sāka apdraudēt jauns ienaidnieks - Osmaņu sultanāts. Turkus uz Eiropu pārcelties aicināja Bizantijas imperators Joanns VI Kantakūzens (1347.-54.), kas viņus vēlējās izmantot kā sabiedrotos pret serbiem. 1371. gada 26. septembrī Bulgārijas teritorijā turki smagi sakāva serbu armiju. Serbija zaudēja lielāko daļu iekaroto teritoriju un sadalījās feodālās teritorijās, kas tikai formāli atzina cara varu. Stefans Urošs mira neatstājot mantinieku 1371. gadā un viduslaiku serbu valsts varenības noriets turpinājās. 1389. gada 28. jūnija Kosovas kauja serbu vēsturē iegājusi kā Serbijas varenības sagrāves simbols. Līdz 1459. gadam turki bija ieņēmuši visu Serbijas teritoriju.
Sems Benets (hokejists)
Semjuels Hanters Benets (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Benets pārstāv NHL komandu Kalgari "Flames".
Karjera
2014. gada NHL draftā Benetu ar kopējo ceturto numuru izvēlējās Kalgari "Flames". Pirms spēlēšanas NHL Benets pārstāvēja Ontārio hokeja līgas komandu Kingstonas "Frontenacs". Benets NHL spēlē pret Floridas "Panthers" guva četrus vārtus, tādējādi viņš 19 gadu un 6 mēnešu vecumā kļuva par jaunāko spēlētāju Flames vēsturē kurš ir guvis hat-trick, kā arī trešais jaunākais spēlētājs NHL vēsturē, kurš ir guvis četrus vārtus vienā spēlē.
Prēdeļi (Druvienas pagasts)
Prēdeļi ir ciems Gulbenes novada Druvienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V847. Ciems ir daļēji izzudis.
Romāns Ņikitins
Romāns Ņikitins (dzimis 1977. gada 5. jūnijā) ir bijušais Latvijas hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Lielāko karjeras daļu aizvadījis komandās Rīgas "Juniors", HK Rīga 2000 un HK Liepājas Metalurgs. Kļuvis par trīskārtēju Latvijas čempionu, divreiz bijis turnīra rezultatīvākais spēlētājs. Karjeras gaitā 20 spēles aizvadījis Latvijas izlasē.
Spēlētāja karjera
Karjeru sācis 1992.—93. gada sezonā Latvijas čempionāta komandā Rīgas "Juniors". Tās rindās viņš spēlēja līdz pat 1997.—98. gada sezonas pirmajai pusei, kad devās uz Somiju. No 1998. līdz 2000. gadam spēlēja HK Liepājas Metalurgs sastāvā, taču tad pievienojās HK Rīga 2000. No 2002. līdz 2006. gadam Ņikitins spēlēja HK Liepājas Metalurgs rindās, tās rindās divreiz kļūstot par Latvijas čempionāta rezultatīvāko spēlētāju.
2006.—07. gada sezonas pirmo pusi Ņikitins aizvadīja Baltkrievijas Ekstralīgas vienībā Minskas "Keramin", taču tad atgriezās HK Rīga 2000. No 2007. līdz 2009. gadam spēlēja ASK/Ogre sastāvā, taču tad karjeru turpināja Vācijā. Pēdējā Ņikitina profesionālā sezona bija 2011.—12. gada sezonā, kad viņš spēlēja Vācijas 3. spēcīgākās līgas klubā Adendorfer EC.
Latvijas hokeja izlasē debitējis 1997. gadā. Kopumā tās sastāvā aizvadījis 20 spēles.
Monētas dubultportrets
"Monētas dubultportrets" ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Romualds Pipars. Filmas pirmizrāde notika.
Sižets
Filma veidota par mūsu vecākiem, to paaudzi, kura, par spīti dzīvei sociālistiskā valstī, centās būvēt savu dzīvi līdzīgi cilvēkiem, kuri dzīvoja demokrātiskajā pasaulē.
Andrijs Luņins
Andrijs Luņins (uk, dzimis ) ir ukraiņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Pašlaik (2023) Luņins pārstāv La Liga komandu Madrides "Real". Luņins pārstāv arī Ukrainas futbola izlasi.
Sasniegumi
Madrides "Real" Ukraina
Individuālie sasniegumi
Lauski (Upmalas pagasts)
Lauski ir ciems Vārkavas novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,1 km no pagasta un novada centra Vecvārkavas un 214,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Jelgavas Svētā Jāņa evaņģēliski luteriskā baznīca
Vēsture
Tomēr tikai 1845. - 1847. gadā pēc arhitekta V. Šulca projekta vecās koka baznīcas vietā uzcēla mūra baznīcu. 1861. gadā tā dabūja atsevišķu mācītāju un 1862. gadā to nosauca par Svētā Jāņa baznīcu. J. Dēringa altārglezna "Kristus pie Krusta ar Mariju un Jāni" baznīcā atrodas kopš 1865. gada.
Mācītāja Ludviga Katerfelda laikā 1882. gadā uzbūvēja tagadējo baznīcas torni.
Kālmāns Grāmatnieks
Kālmāns Grāmatnieks (,, ; dzimis 1074. gadā, miris ) bija Ārpādu dinastijas Ungārijas karalis (no 1095. gada) un Horvātijas karalis (no 1097. gada) līdz savai nāvei 1116. gadā. Kālmāns tika uzskatīts par vienu no izglītotākajiem sava laika monarhiem. Viņa laikā tika izdoti likumu krājumi un hronikas.
Sākot no 1096. gada Kālmāns saskārās ar Krusta karu karaspēka kustību caur karalistes teritoriju. Daļa no karaspēkiem, sevišķi nedisciplinētie karotāji, kurus vadīja zemāka ranga augstmaņi, nodarbojās ar laupīšanu un Kālmānam nācies pielietot spēku, lai to pārtrauktu. Tomēr krustnešu galvenie spēki Godfreja de Buljona vadībā caur valsti izgāja miermīlīgi, iespējams tāpēc, ka par ungāru ķīlnieku tika paņemts nākamais Jeruzalemes karalis Baldvins I.
1097. gadā Kālmāns sakāva horvātu spēkus kaujā pie Gvozdas kalna. Kaujā krita pēdējais Horvātijas nacionālās dinastijas karalis Petars Svačičs. Kālmāns 1102. gadā Biogradā pie jūras tika kronēts par Horvātijas karali, nodibinot Ungārijas un Horvātijas ūniju, kura eksistēja līdz 1918. gadam.
Kaut arī Kālmāns bija karaļa Gēzas I vecākais dēls, lielu daļu no mūža uz Kālmāna troni pretendēja arī viņa brālis Ālmošs līdz 1115. gadā pēc Kālmāna pavēles Ālmošs un viņa dēls Bēla II tika padarīti akli.
Fēlikss I
Fēlikss I (la, miris ) bija Romas bīskaps no līdz nāvei 274. gadā un līdz ar to katoļticībā tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Viņš tika ievēlēts par pēcteci Dionīsijam. Viņš ir nozīmīgas dogmatiskas vēstures autors par Kristus identitātes vienotību. Viņš arī guva atbalstu no Romas imperatora Aureliāna teoloģisku strīdu sakārtošanā ar Antiohas bīskapu Samosatas Pāvilu.
Fēlikss
Fēlikss vai Felikss ( — "laimīgais") var būt:
Stratigrāfija
Stratigrāfija (la — ‘segums’, ‘slānis’) ir ģeoloģijas nozare, kas pētī Zemes garozas slāņu veidošanās vēsturisko secību un izplatību. Nozīmīgākie pētījumi ir nogulumiežu iedalīšana stratigrāfiskās vienībās konkrētos griezumos un reģionos, stratigrāfisko vienību starpreģionu korelācija un stratigrāfiskā iedalījuma izveidošana. Pētījumos izmanto dažādas stratigrāfiskās metodes iežu vecuma noteikšanai. Iegūtos pētījumus izmanto ģeoloģiskās izpētes darbos, īpaši ģeoloģiskajā kartēšanā, kā arī inženierģeoloģijā, hidroģeoloģijā, paleoģeogrāfijā un citur.
Liepas (nozīmju atdalīšana)
Liepas var būt:
Make Mine Music
Make Mine Music ir 1946. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Hamiltons Lasks, Klaids Džeronīmi, Džeks Kinnijs un Džošua Mīdors. Galvenos tēlus ierunājuši Nelsons Edijs, Dina Šora, Benijs Gudmens, Endrjūsu māsas, Džerijs Kolona, Stērlings Holovejs, Endijs Rasels, Deivids Ličins un Taņa Rjabučinskaja.
Filma sastāv no 10 daļām: The Martins and the Coys, Blue Bayou, All the Cats Join In, Without You, Casey at the Bat, Two Silhouettes, Peter and the Wolf, After You've Gone, Johnnie Fedora and Alice Bluebonnet un Finale: Willie the Whale Who Wanted to Sing at the Met.
Daļā The Martins and the Coys grupa The King's Men apdzied divu ģimeņu strīdu pie kalniem, kas tiek izbeigts pēc tam, kad divi jaunieši no abām ģimenēm iemīlas viens otrā. Blue Bayou galvenie varoņi ir divi baltie gārņi, kas lido naktī. Segmentā All the Cats Join In jaunieši 20. gadsimta 40. gados iemīl populāro mūziku. Daļa Without You veidota kā balāde zudušai mīlestībai. Casey at the Bat galvenais varonis ir augstprātīgs bumbas spēlētājs. Daļas Two Silhouettes galvenie varoņi ir baletdejotāji Deivids Ličins un Taņa Rjabučinskaja. Segmentā Peter and the Wolf krievu puika Pīters kopā ar putnu Sašu un pīli Sonju dodas mežā, lai nomedītu vilku. Daļas After You've Gone galvenie varoņi ir antropomorfi mūzikas instrumenti. Segmentā Johnnie Fedora and Alice Bluebonnet divas cepures, kuras dzīvo veikala skatlogā, iemīlas viena otrā. Segmenta Finale: Willie the Whale Who Wanted to Sing at the Met galvenais varonis ir kašalots Villijs ar lielu muzikālo talantu, kura sapnis ir dziedāšana Metropoles operā.
Trušļi
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Kalniņdīķa krastā.
Vērpes dzinējs
Tā vietā, lai pārsniegtu gaismas ātrumu attiecībā pret lokālo koordinātu sistēmu, kosmosa kuģis pārvarētu attālumus, saspiežot telpu sev priekšā un izplešot to aiz sevis, rezultātā pārvietojoties ātrāk par gaismu. Normālajā laiktelpā objekti nevar paātrināties līdz gaismas ātrumam, taču vērpes dzinējs nevis pārvietotu pašu kosmosa kuģi, bet ietekmētu telpu apkārt tam, nepārkāpjot fizikas likumus.
Vērpes dzinēja darbībai nepieciešams negatīvs enerģijas blīvums, šim nolūkam būtu vajadzīga eksotiskā matērija. Līdz ar to, ja nevar pastāvēt eksotiskā matērija ar vajadzīgajām īpašībām, šāds dzinējs nevar tikt izveidots. Tomēr sava raksta beigās Alkubjerre apgalvoja (sekojot argumentiem, ko izstrādājuši fiziķi, kas analizējuši varbūtējos laika telpas tuneļus ), ka, balstoties uz Kazimira efektu (šo efektu aprakstījis holandiešu fiziķis Hendriks Kazimirs), tukšā telpa starp divām paralēlām plaknēm varētu izpildīt prasību pēc negatīvās enerģijas.
Cita iespējamā problēma ir tā, ka, kaut gan vērpes dzinēja darbības pamatojums saskan ar Einšteina vienādojumiem, vispārējās relativitātes teritorijā neietilpst kvantu mehānika. Daži fiziķi uzskata, ka kvantu gravitācijas teorija (kas ietvertu abas iepriekšminētās teorijas) varētu ignorēt risinājumus vispārējā relativitātes teorijā, kas pieļauj ceļošanu atpakaļ laikā un līdz ar to padarīt Alkubjerres dzinēju par neiespējamu.
Vēsture
1994. gadā Migels Alkubjerre izvirzīja teoriju par metodi, ar kuras palīdzību varētu izmainīt Visuma formu, radot vilni, kas kosmosa kuģa priekšā telpu saspiestu, bet aiz tā atkal izplestu. Veidotos it kā burbulis, kosmosa kuģis nevis pārvietotos šajā burbulī (attiecībā pret šo burbuli), bet kopā ar to. Tika uzskatīts, ka šāda burbuļa radīšanai vajadzīgs daudz negatīvās enerģijas, un Harolds Vaits (NASA) pieļāva, ka nepieciešamās enerģijas daudzumu varētu samazināt, ja burbuļa vietā tiktu izmantots gredzens (t.i. neveidojot telpas izmaiņas sānis no kuģa).
Krievu fiziķis Krasņikovs ierosināja, ka gadījumā, ja nav iespējams izmantot tahionu enerģiju (kas vēl nav atklāta), risinājums varētu būt tāds, ka tiktu organizēta masas pārvietošanās kuģa ceļā tā, lai rastos nepieciešamais lauks. Taču šajā gadījumā vērpes dzinējs būtu izmantojams tikai tādās kosmiskās distancēs, kas iepriekš būtu aprīkotas ar nepieciešamo infrastruktūru. Atrodoties "burbulī", pilots ir norobežots no pārējās pasaules un nevar veikt nekādas darbības ārpus tā: "burbulis" nevar veikt pirmo ceļojumu, jo nav iespējams sūtīt infrastruktūru tam pa priekšu (salīdzinājumam: vilciens, kas brauc pa sliedēm, teorētiski  varētu nodrošināt sliežu būvi sev priekšā, bet vērpes dzinējs sev priekšā neko "izbūvēt" nevar ). Šādi priekšdarbi prasītu daudz vairāk laika, nekā pats ceļojums pēc tam.
Hosē Natārio (2002) apgalvo, ka apkalpes locekļi nevarētu kontrolēt, vadīt vai apturēt kuģi, jo kuģis nespētu sūtīt signālus uz vietu pirms "burbuļa". Bija arī iebildumi par to, ka, līdzīgi kā lidmašīnai pārsniedzot skaņas ātrumu, varētu veidoties triecienvilnis, kas iznīcinātu visu, kas atrodas tieši kuģa priekšā. Nav zināms, cik negatīvās enerģijas vajadzētu šādas idejas realizācijai. "Burbulim", kas 10 reizes pārsniegtu gaismas ātrumu, būtu jābūt ne biezākam par 10−32 m. Taču "burbuļa", kas ietvertu 200 metru garu kuģi, radīšanai vienalga būtu vajadzīgs ārkārtīgi daudz negatīvās matērijas. Ja šādu projektu tomēr izdotos realizēt, varētu rasties cēloņsakarību problēmas, jo pārvietošanās ātrāk par gaismu būtu saistīta ar ceļošanu laikā.
Lielkursīši
Lielkursīši (arī Lielie Kūrsīši, latgaliešu: Lelī Kūrsīši, Lelī Kursīši) ir ciems Vārkavas novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,3 km no pagasta un centra Vecvārkavas un 197,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe).
Gračuļi
Gračuļi ir ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā. Atrodas 227 km attālumā no Rīgas.
Poļakova
Poļakova var būt: