cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kapličas kalns
Ziņas par iespējamo pilskalnu 1869. gadā publicēja Augusts Bīlenšteins, taču dabā tas netika meklēts. 1923. gadā Kapličas kalnu minējis Ernests Brastiņš, kurš uzskatīja to par pilskalnu, tomēr redzamos zemes darbus uzskatot par jaunākā laikā veiktiem. 1930. gadā kalnu apsekoja Arveds Gusars, kurš konstatēja kultūrslāni.
Pilskalns apaudzis ar mežu. Ierīkots pakalna dienvidu galā. Pilskalna plakumu ietver apmēram 3 metrus augsts gredzenveida valnis. Rietumu nogāzē - 3 metrus plata terase. Uzeja varētu būt atradusies dienvidrietumu pusē. Plakums ieapaļs, apmēram 50 x 65 metrus liels. Gan plakumā, gan valnī 50 - 80 centimetrus liels kultūrslānis. 18. gadsimtā celtās kapličas (no kuras radies kalna nosaukums) paliekas virs zemes vairs nav redzamas.
Gailis
Reliģija un kultūra
Sengrieķi gaili sauca par Persijas putnu, jo tam bija milzīga nozīme persiešu un austrumu reliģijā. Zoroastrisms pārtrauca austrumos tik ierasto gaiļa ziedošanu pagāniskajos rituālos, to pasludinot par "gaismas nesēju un cīnītāju pret ļaunumu". Indiāņi gaili uzskata par saules enerģijas iemiesojumu, bet japāņi par pirmo gaismu.
Marjus Stankevičs
Stankevičs ir divkārtējs Lietuvas kausa ieguvējs Panevēžas "Ekranas" sastāvā, Spānijas Karaļa kausa ieguvējs Sevilla FC sastāvā, Itālijas kausa ieguvējs Romas "Lazio" sastāvā, kā arī divkārtējs Lietuvas gada futbolists.
Gailis
Reliģija un kultūra
Dienvidaustrumu tautas kādreiz valdošā animisma un šamanisma iespaidā (pat, ja mūsdienās galvenā reliģija būtu daoisms, budisms un kristietība) joprojām dievina gaili un gaiļu cīņas kā auglības simbolu. Svētkos, reliģiskās ceremonijās tiek ziedots gailis vai tiek rīkotas gaiļu cīņas. Līdzīgi rituāli un gaiļa dievināšana ir Āfrikas rietumos un Karību salās. Daudzas tautas uzskata, ka ziedojot gaili, tas mirsot paņem līdzi cilvēku grēkus. Simboliska ir arī gaiļa krāsa: gaišs, sarkans gailis saistās ar sauli un uguni, bet melns gailis ar ūdeni, pazemes valstību un simbolizē nāvi, dievu tiesu, ļaunumu.
Kristietībā gailis, kā dienas vēstnesis, ir augšāmcelšanās simbols un apzīmē Kristus atgriešanos Pastarajā dienā. Gaiļi, kas atrodas baznīcu torņu smailēs, simbolizē Kristus gaismas uzvaru pār tumsas spēkiem un atgādina ļaudīm, ka jāpošas lūgšanai.
Ģērboņi un emblēmas
Daudzām tautām gaiļa simbols rotā to ģērboņus, karogus un emblēmas (piemēram, Francijā, Itālijā, Skotijā, Krievijā). Gailis bija Gallijas galvenais simbols, bet mūsdienās tas kļuvis par Francijas nacionālo putnu un simbolu. Latvijā gailis izmantots Madonas ģērbonī.
Tangrams
Etimoloģija
Vārds 'tangrams', iespējams, ir iegūts no diviem vārdiem, ķīniešu vārda tang, atsaucoties uz ķīniešu Tanu Dinastiju, un grieķu gramma.
Rietumu pasaules sasniegšana (1815—1820)
Tangrams Ķīnā jau eksistēja krietnu laiku, pirms kapteinis M.Donaldsons uz sava kuģa ar nosaukumu "Tirgotājs" 1815. gadā to pirmo reizi atveda uz Ameriku. Kad tas stāvēja Kantonā, kapteinim iedeva pāris Sang-Hsia-koi sarakstītu grāmatu par tangramu. Amerikā pirmā publicētā grāmata par tangramu balstījās uz tām, ko bija atvedis Donaldsons.
Sākotnēji puzli popularizēja Astotā Tana grāmata, fiktīvā vēsture par tangramu, kas apgalvoja, ka spēle tika izgudrota pirms 4000 gadiem ar dieva Tana palīdzību. Grāmata ietvēra 700 formas, no kurām dažas ir iespējams atrisināt.
Visbeidzot puzle sasniedza Angliju, kur tā kļuva ļoti populāra. Aizraušanās ātri izplatījās citās Eiropas valstīs. Tā bija galvenokārt saistāma ar britu grāmatām par tangramu, Modernā ķīniešu puzle un pievienoto risinājumu grāmatu Atslēga. Drīz vien tangrama sērijas lielos apjomos eksportēja no Ķīnas, izgatavotus no dažādiem materiāliem, no stikla, koka, bruņurupuča bruņām.
Daudzas no šīm neparastajām un brīnišķīgajām tangrama sērijām bija izgatavotas atbilstoši Denmarka norādījumiem. Dāņu interese par tangramiem ar lielu entuziasmu krasi pieauga ap 1818. gadu, kad tika publicētas divas grāmatas par puzli. Pirmā no tām bija Mandarinen (Par ķīniešu spēli). To bija sarakstījusi studente, kas mācījās Kopenhāgenas Universitātē, kas bija darbs par tangramu vēsturi un popularitāti. Otrā, Det nye chinesiske Gaadespil (Jaunā ķīniešu puzles spēle), sastāvēja no 339 puzlēm, kopētām no Astotā Tana grāmata, un izskatījās tikpat kā oriģināla.
Viens labvēlīgs faktors spēles popularitātei Eiropā bija tas, ka kaut arī Romas Katoļu baznīca aizliedza daudzus atpūtas veidus svētdienā, tai nebija iebildumu pret tādām spēlēm kā tangrams.
Otrais aizraušanās vilnis Savienotajās Valstīs un Vācijā (1891—1920)
Vācijas sabiedrību ar tangramu pirmo reizi iepazīstināja rūpnieks Frīdrihs Ādolfs Rihters aptuveni 1891. gadā. Sērijas bija veidotas no akmens vai mākslīga māla, un apzīmēja ar nosaukumu "Enkura puzle".
Starptautiskāku interesi tangrami pieredzēja Pirmajā pasaules karā abās frontes pusēs. Šajā laikā tangramu dažreiz sauca par "Sfinksu" kā alternatīvu nosaukumu "Enkuru puzles" kopai.
Paradoksi
Tangrama paradokss ir sadalīto sastāvdaļu maldināšana: divas figūras ir izveidotas no vienādu kopu gabaliem, kur viena no tām izskatās par atbilstošu apakškopu otrai. Viens no slavenajiem paradoksiem ir paradokss par diviem mūkiem, ko ierosinājis Djūdenijs, kuri sastāv no divām līdzīgām figūrām, viens ar, bet otrs bez pēdām. Patiesībā, pēdas laukums otrai figūrai kompensē neuzkrītoši lielāku ķermeni. Citu tangrama paradoksu ir ieteicis Sems Loids Tana astotajā grāmatā : "Septiņas un astoņas figūras atspoguļo noslēpumaino kvadrātu, veidotu no septiņiem gabaliem : tad tiek attēlots ar nošķeltu stūri, bet vēl joprojām veidotu no visiem septiņiem gabaliem."
Konfigurāciju skaits
Vairāk nekā 6500 tangrama dažādas problēmas ir radītas kopš 19. gadsimta tekstiem vien, un pašreizējais skaitlis aizvien turpina pieaugt. Tomēr skaits ir ierobežots. Fu Traing Wang un Chuan-Chin Hsiung 1942. gadā pierādīja, ka pastāv tikai trīspadsmit izliektas tangrama konfigurācijas (konfigurācijas, piemēram kā līnijas segments, kas ir zīmēts starp diviem jebkuriem punktiem, kas atrodas uz konfigurācijas malas, vienmēr ies caur konfigurācijas iekšpusi, t.i., konfigurācijas bez kontūras padziļinājuma).
Figūras
Izvēloties mērvienību tā, lai septiņas figūras varētu būt samontētas, lai izveidotu kvadrātu ar vienas vienības malu garumu un vienu laukuma vienību, septiņas figūras ir:
No šīm septiņām figūrām, paralelograms ir unikāls ar to, ka tam nav spoguļsimetrija, bet vienīgi mainīga simetrija, un tā šo spoguļattēlu var iegūt vienīgi apgriežot to atrādi. Līdz ar to, tā ir vienīgā figūra, kuru vajadzētu apgriezt, kad tiek veidotas konkrētas formas.
Bolderājas luterāņu baznīca
Bolderājas luterāņu baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Lielajā ielā 45, Rīgā. Baznīcā darbojas Bolderājas luterāņu draudze.
Baznīca celta no koka neogotikas stilā no 1873. līdz 1875. gadam. Viena no retajām koka baznīcām Latvijā, kas saglabājušās līdz mūsdienām. Ērģeles izgatavotas Hermaņa firmā Liepājā. Ēka remontēta 1926. un 1939. gadā. 1973. gadā tā cieta ugunsgrēkā, atjaunošana tika sākta desmitgades beigās.
Bezils de Garmendija
Bezils Speldings de Garmendija (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu tenisists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
Bezils Speldings de Garmendija ir dzimis Mērilendā, Baltimoras pilsētā. Viņa vecāki bija no turīgas ģimenes, kas cēlusies no Spānijas, bet lielu daļu dzīves nodzīvoja Francijā.
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vīriešu vienspēļu un dubultspēļu turnīros. Vienspēļu turnīrā viņš pirmajā kārtā uzvarēja amerikāni Čārlzu Voigu, bet ceturtdaļfinālā zaudēja britu tenisistam Lorensam Dohertijam. Savukārt dubultspēļu turnīrā viņš startēja kopā ar francūzi Maksu Dekužī kā Jauktās komandas pārstāvji. Šajā turnīrā viņi ieguva sudraba medaļu, fināla mačā piekāpjoties britu tenisistiem Lorensam un Redžinaldam Dohertijiem.
Viņš bija arī pieredzējis golfa spēlētājs, polo spēlētājs un bija burāšanas sacensību organizācijas komitejas loceklis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Pirmā pasaules kara laikā viņš bija īpašais atašejs Amerikas vēstniecībā Parīzē.
Umbriels (pavadonis)
Umbriels, arī Urāns II, ir Urāna pavadonis. Tas ir sešpadsmitais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna un trešais lielākais no Urāna pavadoņiem. Umbriels ir arī tumšākais no Urāna lielajiem pavadoņiem.
Atklāšana un nosaukums
Umbrielu reizē ar Arielu atklāja 1851. gada 24. oktobrī angļu astronoms Viljams Lasels. Nosaukt pavadoni par Umbrielu piedāvāja Džons Heršels pēc Lasela lūguma, izdomāt atklāto Urāna pavadoņu vārdus. Umbriels ir tēls Aleksandra Poupa poēmā „The Rape of the Lock”.
Orbīta un fizikālie parametri
Umbriels pēc izmēra ir vidējais no pieciem lielajiem Urāna pavadoņiem. Tas apriņķo Urānu vidēji 266 000 km attālumā no planētas. Umbriela orbitālais un rotācijas periodi ir vienādi ar 4,1442 dienām, tāpēc pavadonis pret Urānu vienmēr ir vērsts ar vienu pusi, līdzīgi kā Mēness pret Zemi. Umbriela orbīta atrodas pilnībā Urāna magnetosfērā, tāpēc pavadoņa puslodē, kura ir vērsta pretēji kustības virzienam pa orbītu, nepārtraukti triecas lādētās daļiņas no magnetosfēras plazmas, tādējādi šo puslodi padarot nedaudz tumšāku. Līdzīgi ir arī pārējiem lielajiem Urāna pavadoņiem, izņemot Oberonu.
Tā kā Urāns ap Sauli riņķo „sagāzies” uz sāniem (tā rotācijas ass slīpums ir 97.77°) un pavadoņi Urānu apriņķo apmēram tā ekvatora plaknē, uz pavadoņiem notiek īpatnēja gadalaiku maiņa. Tā katrs no Umbriela poliem 42 gadus ir, vai nu pilnībā apgaismots, vai atrodas pilnīgā tumsā. Umbriela blīvums liecina par to, ka pavadoņa sastāvā galvenokārt ir ūdens ledus. Blīvāka materiāla daudzums sastāvā ir apmēram 40 %. To, visticamāk, veido karbonāti un ogļūdeņražus saturošs materiāls. Infrasarkanā spektroskopija apliecina, ka uz Umbriela virsmas atrodas ūdens ledus un ogļskābā gāze (CO2), pie kam ūdens ledus vairāk ir priekšējā puslodē, bet CO2 vairāk ir puslodē, kura ir vērsta pretēji kustības virzienam pa orbītu.
Iespējams, ka Umbrielu veido ciets kodols, kuru klāj ledus mantija. Ledus mantijas stāvoklis nav īsti skaidrs, tomēr okeāna pastāvēšana zem tās ir maz ticama.
Virsma
Umbrielam ir tumšākā virsma starp Urāna lielajiem pavadoņiem. Salīdzinājumā ar Arielu, tas atstaro tikai pusi gaismas, lai gan to izmēri ir apmēram līdzīgi. Pavadoņa virsma ir nedaudz zilgana, ap jaunākajiem krāteriem izmestais materiāls ir vēl zilāks. Umbriela puslode, kura ir vērsta kustības virzienā pa orbītu ir par 2 % mazāk sarkana kā otra puslode. Umbriela virsmu ir izrobojuši daudzie triecienkrāteri. Tas ir otrs krāterainākais Urāna pavadonis pēc Oberona. Izpētītajā Umbriela daļā lielākais ir Vokolo krāteris 208 km diametrā. Pavadoņa ekvatora tuvumā atrodas Vanda krāteris, diametrs ap 131 km, kurš ir atšķirīgs no pārējiem krāteriem. Tā dibenā redzams gaišs gredzens, kuru, visticamāk, veido trieciena rezultātā izsistais pavadoņa materiāls. Blakus esošajos krāteros šādu gredzenu nav, bet tajos ir gaiši paaugstinājumi krāteru vidū.
Līdzīgi kā pārējiem lielajiem Urāna pavadoņiem, Umbriela virsmu izvagojuši kanjoni. Tie stiepjas virzienā ziemeļaustrumi – dienvidrietumi, tomēr to tīkls nav precīzi nokartēts, attēlu pārāk zemās izšķirtspējas dēļ.
Daudzie krāteri uz Umbriela virsmas liecina par to, ka virsma ir veca un nav mainījusies jau apmēram 4 miljardus gadu. Vienīgās pazīmes par senu ģeoloģisko aktivitāti ir kanjoni un tumši daudzstūri (neregulāras formas tumši apgabali uz pavadoņa virsmas ar diametru no dažiem desmitiem līdz simtiem kilometru). Šie apgabali uz Umbriela ir vienmērīgi izvietoti. Atsevišķi apgabali sakrīt ar dažus km dziļām ielejām un iespējams ir radušies tektoniskās aktivitātes rezultātā.
Izpēte
Līdz šim Umbrielu tuvumā pētījusi tikai starpplanētu zonde „Voyager 2”, kura pētīja Urāna sistēmu 1986. gada janvārī. Umbrielam zonde palidoja garām 325 000 km attālumā, nofotografējot 40 % tā virsmas, tomēr tikai apmēram 20 % virsmas tika nofotografēts ar pietiekamu izšķirtspēju, lai veiktu ģeogrāfisko kartēšanu un krāteru uzskaiti. Voyager 2 nofotografēja tikai pavadoņa dienviddaļu, jo otra puse tobrīd bija ēnā.
Haiti sieviešu futbola izlase
FIFA Pasaules kausā sievietēm pirmo reizi kvalificējās 2023. gada finālturnīram. Tajā zaudēja visās trīs grupu turnīra spēlēs. CONCACAF čempionātā labākais sasniegums ir 4. vieta 1991. gadā, kad Haiti bija turnīra rīkotājvalsts. 2000. gadā Haiti izlase uzvarēja Karību kausā sievietēm.
2023. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 53. vietā.
Larss Ellers
Larss Ellers (dzimis 1989. gada 12. jūlijā) ir dāņu hokejists, centra uzbrucējs, Dānijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Ellers spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vašingtonas "Capitals" sastāvā.
Spēlētāja karjera
Spēlēt sācis dzimtajā Rodovrē, 2005. gadā hokejists pievienojās zviedru kluba Frölunda HC sistēmai. Tās sastāvā 2007.—08. gada sezonā Ellers debitēja Zviedrijas Elitsērijā, uzsākot profesionālo karjeru. Frölunda HC rindās Ellers aizvadīja arī 2008.—09. gada sezonu, pēc kuras pārcēlās uz Ziemeļameriku.
2009.—10. gada sezonu uzbrucējs uzsāka Amerikas hokeja līgas vienībā Peorijas "Rivermen". Sezonas gaitā gan viņš tika izsaukts uz Sentluisas "Blues", aizvadot septiņas spēles NHL. 2010. gada vasarā Ellers tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens", kuras sastāvā uzbrucējs uzreiz arī nostiprinājās.
Etrits Beriša
Etrits Beriša (sq, dzimis ) ir albāņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Beriša pārstāv Itālijas Serie A komandu Torino FC un Albānijas futbola izlasi.
Larss Ellers
Spēlētāja karjera
2023. gada 1. martā Capitals aizmainīja Eleru uz Kolorādo Avalanche apmaiņā pret otrās kārtas izvēli 2025. gada NHL draftā.
Etrits Beriša
Karjera
Dzimis Kosovā, Prištinā albāņu ģimenē. 2007. gadā pievienojās Allsvenskan līgas komandai Kalmar FF, bet spēlēja rezerves komandā. 2010. gadā kļuva par regulāru spēlētāju lielajā komandā. Beriša komandā kļuva par vienu no 11 metru soda sitienu izpildītājiem, kopumā gūstot trīs vārtus. 2013. gadā Beriša pievienojās Romas "Lazio". Sezonas sākumā Beriša bija rezerves vārtsargs, bet sezonas gaitā kļuva par pamatvārtsargu. Pēdējā sezonā Beriša daudz vairs nespēlēja, tāpēc viņš pievienojās Bergamo "Atalanta". 2019. gada jūlijā Beriša uz īres tiesībām pievienojās S.P.A.L. Nākamajā sezonā Beriša pārcēlās pavisam uz S.P.A.L. 2021. gada vasarā Beriša noslēdza trīs gadu līgumu ar Torino.
Larss Ellers
Spēlētāja karjera
Dānijas hokeja izlases rindās Ellers spēlējis 2008., 2010. un 2012. gada Pasaules čempionātos.
Etrits Beriša
Karjera
Albānijas futbola izlases sastāvā debitēja pret Irānu. Beriša piedalījās 2016. gada Eiropas čempionātā, kur piedalījās visās trīs spēlēs.
Sasniegumi
Kalmar FF
Nazems Kadri
Nazems Kadri (dzimis ) ir Libānas arābu izcelsmes Kanādas hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2023) Kadri spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Kalgari "Flames" sastāvā.
Spēlētāja karjera
Juniora vecumā Kadri spēlēja Ontario hokeja līgas klubu Kičeneras "Rangers" un Landonas "Knights" sastāvā. 2008. gadā "Rangers" sastāvā kļuva par līgas čempionu, taču divus gadus vēlāk "Knights" rindās spēlēja arī līgas Zvaigžņu spēlē. Lai gan jau 2009. gada NHL draftā uzbrucēju izvēlējās Toronto "Maple Leafs", pēc dalības tās pirmssezonas nometnē Kadri atgriezās "Knights" sastāvā. 2010. gada februārī Kadri tika izsaukts uz NHL, "Maple Leafs" rindās aizvadot debijas spēli NHL.
Arī 2010.—11. gada sezonas pirmssezonas nometnē Kadri neizcīnīja vietu "Maple Leafs" sastāvā, tiekot nosūtīts uz Amerikas hokeja līgas vienību Toronto "Marlies". Sezonas turpinājumā uzbrucējs NHL gan aizvadīja 21 spēli. Toronto "Maple Leafs" sastāvā uzbrucējam izdevās nostiprināties vien 2012.—13. gada sezonā. 2013.—14. gada sezonu Kadri noslēdza ar 50 rezultativitātes punktiem, tādējādi kļūdams par vienu no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem. 2017. gada janvārī guva savas NHL karjeras 100. vārtus.
2019. gada vasarā tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche". Kadri 2022. gadā izcīnīja Stenlija kausu ar Kolorado "Avalanche", kļūstot par pirmo islāmticīgo un otro arābu tautības spēlētāju, kurš izcīnījis kausu aiz Džastina Abdelkadera, kurš to ieguva 2008. gadā Detroitas "Red Wings" sastāvā.
Elders Košta
Elders Vanders Souza de Azevedu e Košta (pt) ir Angolas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Angolas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Košta pārstāv La Liga komandu Valencia, kas viņu īrē no Leeds United.
Kārlis Čerāns
Kārlis Čerāns (dzimis 1965. gada 21. decembrī) ir latviešu datorzinātnieks, augstskolas pasniedzējs un bijušais politiķis. Bijis 6. Saeimas deputāts (ievēlēts no "Tautas kustība Latvijai").
Elders Košta
Savu karjeru Košta sāka Portugāles Premjerlīgas komandā SL Benfica, tomēr augstākajā līgā nevienu spēli neaizvadīja. Ticis izīrēts Deportivo La Coruña, AS Monaco un Wolverhampton Wanderers komandām. 2017. gadā Košta kļuva par pilnvērtīgu Wolverhampton Wanderers spēlētāju. 2019. gadā Košta tika izīrēts un pēc gada pārdots Leeds United komandai. 2021. gada augustā Košta tika izīrēts Valencia.
Kārlis Čerāns
Biogrāfija
Beidzis Rīgas 1. vidusskolu (1983) un Latvijas Valsts universitāti (1988). Latvijas Universitātes Datorikas fakultātes Datorzinātņu katedras vadītājs, profesors. Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūta Zinātnes direktors, vadošais pētnieks. Datorzinātņu doktors (1992). Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (2013).
Elders Košta
Debitējis Portugāles futbola izlases sastāvā, draudzības spēlē pret Skotijas futbola izlasi. 2021. gada martā tika izsaukts uz Angolas izlasi, tas bija iespējams tāpēc, ka Portugāles izlasi viņš bija pārstāvējis tikai pārbaudes spēlē.
Kārlis Čerāns
Politiskā darbība
K. Čerāns ir bijis 6. Saeimas (1995—1998) un Rīgas domes (2001—2005) deputāts. 1995. gadā K. Čerāns tika ievēlēts 6. Saeimā no "Tautas kustības Latvijai" saraksta. 1998. gadā nesekmīgi kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās.
2001. gada pašvaldību vēlēšanās viņš tika ievēlēts Rīgas domē no Kristīgi demokrātiskās savienības saraksta. Kandidēja arī 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās, taču netika ievēlēts.
Elders Košta
Sasniegumi
Benfica
Wolverhampton Wanderers
Leeds United
Individuālie sasniegumi
Noturība (kuģniecība)
Noturība ir kuģa spēja peldēt stabila līdzsvara stāvoklī gan taisni, gan ar sānsveri. Kuģis ir noturīgs, ja uz to iedarbojoties ārējiem (vējš, viļņi, buksēšanas troses slodze) vai iekšējiem (kravas pārvietošanās) spēkiem, tas ir spējīgs neapgāzties un atgriezties sākotnējā līdzsvara stāvoklī vai jaunā līdzsvara stāvoklī (pie kravas pārvietošanās) pēc šo spēku darbības izbeigšanās.
Kuģa noturībā apskata kuģa sasveri divos perpendikulāros virzienos - sānisko un garenisko (galisko) noturību. Pēc būtības abas noturības ir vienādas, tikai gāzelēšanās uz sāniem kuģim ir draudošāka.
Noturības pētījumos izšķir noturību pie mazām sānsverēm un galsverēm - sākotnējo noturību - un noturību pie lieliem sānsveres un galsveres leņķiem.
Atkarībā no iedarbojošos spēku rakstura izšķir statisko un dinamisko noturību. Statisko noturību apskata pie lēnām pieaugošu spēku iedarbības vai nemainīgu spēku ilgstošas iedarbības (kravas pārvietošana ar nolūku). Dinamisko noturību apskata pie pēkšņu spēku iedarbības (vēja brāzma, kravas celtņa troses pārtrūkšana, kravas pārvietošanās, buksēšanas troses pārtrūkšana).
Sākotnējā sāniskā noturība
Līdz sānsveres leņķiem 9-12° izmanto sākotnējo noturību. Šajās robežās noturības moments ir proporcionāls sānsveres leņķim un var tikt noteikts ar vienkāršu lineāru sakarību palīdzību.
Kuģim sasveroties, tā zemūdens daļas apjoms paliek nemainīgs, bet izmainās zemūdens daļas forma. Šādas sasveres, kuru laikā nemainās ūdensizspaids, sauc par vienādtilpuma sasverēm. Bet ūdenslīnijas, kas norobežo vienādus zemūdens tilpumus, par vienādtilpuma ūdenslīnijām. Eilera teorēma nosaka, ka peldoša ķermeņa vienādtilpuma sasveres gadījumā par bezgalīgi mazu leņķi, tā ūdenslīnijas pirms un pēc sasveres krustojas uz taisnes, kas iet caur abu ūdenslīniju kopējo smaguma centru. Pie sāniskām sasverēm šis smaguma centrs atrodas kuģa diametrālajā plaknē.
Praksē Eilera teorēmu izmanto ne tikai bezgalīgi maziem leņķiem, bet arī galīga lieluma maziem leņķiem līdz 9-12°. Ja kuģim ir vertikāli sāni, tad šī teorēma ir derīga jebkuriem sasveres leņķiem.
Tāpat jāpieņem, ka novirzi no līdzsvara stāvokļa izraisa spēki, kuri neizmaina ne kuģa svaru, ne tā smaguma centra atrašanās vietu.
Kuģa smaguma centrs G pie nelielām vienādtilpuma sasverēm neizmaina savu atrašanās vietu, bet ūdensizspaida centrs C, būdams kuģa zemūdens daļas smaguma centrs, pārvietojas pa loku CC1 uz savirzes pusi un ieņem jaunu stāvokli C1. Ūdensizspaida centra pārvietošanās notiek zemūdens tilpuma formas izmaiņas dēļ. Kreisajā bortā tilpums samazinājās, bet labajā palielinājās. Peldamības spēks γV pielikts ūdensizspaida centrā un vērsts pa tā pārvietošanās trajektorijas normāli.
Metacentrs
Pie maziem sānsveres leņķiem, peldamības spēka darbības līnijas krustojas vienā punktā m, ko sauc par metacentru (šajā gadījumā sānisko metacentru). Sānisko metacentru var saukt arī par centru riņķa līnijas lokam pa kuru pārvietojas ūdensizspaida centrs pie sāniskām sasverēm. Vispārīgā gadījumā pie lieliem sasveres leņķiem jebkādā plaknē, ūdensizspaida centrs pārvietojas pa sarežģītas formas līkni, bet metacentrs ieņem dažādus stāvokļus. Bet pie maziem sāniskās sasveres leņķiem var uzskatīt, ka ūdensizspaida centrs pārvietojas pa riņķa līnijas loku, bet sāniskais metacentrs ieņem pastāvīgu vietu diametrālajā plaknē.
Ūdensizspaida centra pārvietošanās trajektorijas rādiusu pie sāniskām sasverēm sauc par sānisko metacentrisko rādiusu r. Citiem vārdiem tas ir attālums no metacentra līdz ūdensizspaida centram r=mC
Noturību raksturojošie lielumi
Ūdensizspaida centra pārvietošanās rezultātā svara darbības līnija un peldamības spēka darbības līnija vairs nesakrīt un veido spēku pāri. Ja metacentrs atrodas virs smaguma centra, tad izveidojas moments MN, kurš cenšas atgriezt kuģi sākotnējā līdzsvara stāvoklī. Šādā gadījumā kuģis ir noturīgs. Ja smaguma centrs sakrīt ar metacentru vai atrodas augstāk par to, moments ir nulle vai palīdz kuģi apgāzt - kuģis nav noturīgs.
,
kur Ix - ūdenslīnijas laukuma inerces moments attiecībā pret garenisko asi, kura iet caur ūdenslīnijas laukuma smaguma centru, m4; V - tilpumiskais ūdensizspaids (zemūdens daļas tilpums), m3.
No apskatītajiem trim spēku P un γV izvietojuma variantiem pie sasverēm, var secināt, ka, lai nodrošinātu noturīgu kuģa stāvokli, nepieciešams, lai metacentrs atrastos augstāk par smaguma centru. Tādēļ sāniskā metacentra paaugstinājumam virs smaguma centra tiek piešķirta īpaša nozīme un to sauc par sānisko metacentrisko augstumu h. Lielumu h var izteikt kā:
h=z_m-z_g,
kur zm un zg attiecīgi metacentra un smaguma centra augstums virs pamata plaknes.
Noturības momenta lielums ir atkarīgs no kuģa svara un sāniskās noturības pleca. Trijstūrī GmZ noturības plecu var izteikt ar sānisko metacentrisko augstumu GZ=mG sinΘ=h sinΘ. Tad noturības momentu nosaka formula:
kuru sauc par sāniskās noturības metacentrisko formulu. Pie maziem sānsveres leņķiem, ja sānsveri izsaka radiānos, var uzskatīt, ka sinΘ=Θ un noturības momentu nosaka pēc lineārās metacentriskās formulas: MN=Ph Θ.
Vidaga
Vidaga ir ciems Smiltenes novada Virešu pagastā. Atrodas pie Vidagas upes ietekas Gaujā, pie autoceļa V411 (Velēna—Vireši).
Noturība (kuģniecība)
Noturību raksturojošie lielumi
Tādā veidā noturības momenta lielums, kurš nosaka kuģa pretošanos sasverēm, ir tieši proporcionāls sāniskajam metacentriskajam augstumam.
Vidaga
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Noturība (kuģniecība)
Formas un svara noturības moments
Formas un svara noturības plecus var pareizināt ar kuģa svaru. Tad tiek iegūti attiecīgi formas noturības moments un svara noturības moments. Atņemot svara noturības momentu no formas noturības momenta, iegūst noturības momentu MN.
Dažreiz formas noturības plecu iegūst velkot perpendikulu pret ūdensizspaida spēka darbības līniju no pamata plaknes un diametrālās plaknes krustpunkta (no ķīļa). Tādā gadījumā ls=zg·sinΘ.
Statiskās noturības pleca sadalīšana divās komponentēs atvieglo tā noteikšanu, jo formas plecus lf var noteikt jau iepriekš konstruktoru birojā un līkņu veidā (atkarībā no kuģa ūdensizspaida un sasveres leņķa) izmantot aprēķinos. Uz kuģa tad katram sasveres leņķim nepieciešams noteikt tikai attālumu a starp ūdensizspaida centru un smaguma centru dotās slodzes gadījumā. Formas noturības pleci doti arī lieliem sānsveres leņķiem, kas nepieciešams, lai konstruētu statiskās noturības diagrammu.
Noturības koeficients
Praksē nepietiek ar vienkāršu kvalitatīvu novērtējumu vai kuģis ir noturīgs, vai nē. Noturības pakāpe var būt dažāda atkarībā no izmēriem, dotās slodzes un sasveres lieluma. Lielumus, kuri ļauj kvantitatīvi novērtēt sākotnējo noturību, sauc par sākotnējās noturības raksturlielumiem.
Noturības momenta izmantošana par sākotnējās noturības raksturlielumu ir neērta, jo tas ir atkarīgs no sasveres leņķa. Pie bezgalīgi maziem sānsveres leņķiem, noturības moments MN tiecas uz nulli un pēc tā nav iespējams novērtēt noturību.
Sakarā ar to par sākotnējās noturības raksturlielumu pieņem nevis pašu noturības momentu, bet gan tā pirmās kārtas atvasinājumu pēc sasveres leņķa. Šis atvasinājums raksturo noturības momenta pieauguma straujumu pie sasverēm un to sauc par noturības koeficientu. Pie sāniskām sasverēm, sāniskās noturības koeficients ir vienāds ar noturības momenta pirmās kārtas atvasinājumu:
,
Ja sānsveres nav, tad k=Ph.
Noturības koeficients dod absolūtu noturības novērtējumu, tas ir, tieši parāda to pretestību, kādu izrāda kuģis spēkiem, kas to izved no līdzsvara stāvokļa. Noturības koeficienta atkarība no kuģa svara ierobežo tā izmantošanu, jo lielāks ūdensizspaids dod lielāku noturības koeficientu. Lai novērtētu kuģa pilnības pakāpi no sākotnējās noturības viedokļa, izmanto relatīvo noturības raksturlielumu - metacentrisko augstumu. To var uzskatīt arī kā noturības koeficientu uz ūdensizspaida tonnu:
.
Pateicoties savai vienkāršajai ģeometriskajai nozīmei, metacentrisko augstumu bieži izmanto par sākotnējās noturības mēru. Tomēr jāņem vērā, ka noturības koeficients dod daudz pilnīgāku kuģa jūras spēju novērtējumu.
Sākotnējā gareniskā noturība
Garenisko noturību nosaka ar tādām pašām sakarībām kā sānisko noturību.
Ja uz kuģi, kurš peld stabila līdzsvara stāvoklī ar līdzenu ķīli, iedarbosies ārējs diferentējošais moments Mdif, kuģis attiecībā pret garenisko plakni nosvērsies par leņķi Ψ. Iegremdētā tilpuma formas izmaiņa liks pārvietoties ūdensizspaida centram, kurš, savukārt, izsauks garenisko noturības momentu:
kur lst L - gareniskās noturības plecs. Punktu M sauc par garenisko metacentru. Gareniskā metacentra paaugstinājumu virs smaguma centra sauc par garenisko metacentrisko augstumu H, bet attālumu starp garenisko metacentru un ūdensizspaida centru par garenisko metacentrisko rādiusu R.
Garenisko noturības momentu pie maziem galsveres leņķiem nosaka ar formulām: MN L=PH·sinΨ un MN L=PH·Ψ, kuras sauc par gareniskās noturības metacentriskajām formulām. Šīs sakarības gareniskajam noturības momentam ir patiesas līdz galsveres leņķiem no 0,5÷1,0°, tādēļ garenisko noturību apskata kā sākotnējo tikai šajās robežās.
Garenisko metacentrisko rādiusu nosaka pēc formulas:
,
kur Iyf - ūdenslīnijas laukuma inerces moments attiecībā pret šķērsvirziena asi, kura iet caur ūdenslīnijas laukuma smaguma centru F, m4.
Tāpat kā sāniskās noturības gadījumā arī gareniskās noturības plecu lst L var izteikt kā formas noturības pleca un svara noturības pleca starpību. Salīdzinot formas un svara noturības plecus sāniskajā un gareniskajā noturībā, redzams, ka svara noturības plecs ls=(zg-zc)sinΨ ir tāds pats kā sāniskajā noturībā (ja vien Θ=Ψ), bet formas noturības pleci būtiski atšķiras. Gareniskais formas noturības moments ir daudz lielāks nekā sāniskais formas noturības moments.
Ja sāniskais metacentriskais augstums ir mērāms metra desmitdaļās, tad gareniskais metacentriskais augstums ir robežās H=(0,8÷1,5)L, kur L - ūdenslīnijas garums.
Formas un svara noturības momentu iespaids uz sāniskās un gareniskās noturības nodrošināšanu nav vienāds. Pie sāniskām sasverēm, svara noturības moments sastāda ievērojamu daļu no formas noturības momenta. Tādēļ sāniskais noturības moments sastāda ≈30 % no formas noturības momenta. Pie gareniskām sasverēm, svara noturības moments sastāda tikai 0,5÷1,0 % no formas noturības momenta, tas ir gareniskais noturības moments praktiski vienāds formas noturības momentam.
Gareniskās noturības koeficientu K nosaka pēc formulas:
.
Pie sasverēm jebkurā citā plaknē, kura atšķiras no sāniskās vai gareniskās, metacentrisko rādiusu un metacentrisko augstumu lielumi (un attiecīgi arī noturība) ieņem starpstāvokļus starp maksimumu un minimumu attiecīgām gareniskām vai sāniskām sasverēm.
Noturības diagramma
Līkni, kas attēlo sakarību starp statiskās noturības plecu GZ vai noturības momentu un sasveres leņķi Θ, sauc par statiskās noturības diagrammu jeb Rīda diagrammu. Priekš sāniskās noturības (kurai to arī sākotnēji sastādīja Rīds) koordinātas būs sānsveres leņķis Θ un noturības momenta plecs GZ. Var nomainīt plecu ar pašu momentu MN, no tā diagrammas izskats nemainās.
Parasti diagrammā parāda sānsveri uz vienu bortu (labo), pie kuras leņķus un momentus uzskata par pozitīviem. Ja to turpina uz otru bortu, sānsveres un noturības (iztaisnojošais) moments maina savu zīmi. Tas ir, diagramma ir simetriska attiecībā pret koordinātu sākuma punktu.
Noturības diagrammas pamata elementi
Laukums zem līknes, atbilstošs dotajam punktam B, ir noturības momenta veiktais darbs A, kas ir dinamiskās noturības mērs.
Kravu pārvietošana
Kravas p pārvietošanu brīvā virzienā no punkta g1 (x1, y1, z1) uz g2 (x2, y2, z2) var aizvietot ar trīs atsevišķām pārvietošanām paralēli koordinātu sistēmas oxyz asīm par distanci x2-x1, y2-y1, z2-z1. Šīs pārvietošanas atbilstoši tiek sauktas par horizontāli garenisko, horizontāli sānisko un vertikālo.
Pie vertikālas kravas pārvietošanas, notiek spēka p pārvietošanās pa tā darbības līniju. Kuģa līdzsvars pie šādas pārvietošanas netiek izjaukts, iegrime, sānsvere un diferents neizmainās, tas ir, zemūdens tilpuma apjoms un forma neizmainās. Tādēļ ūdensizspaida centrs, sāniskais un gareniskais metacentrs neizmaina savu stāvokli. Smaguma centrs pārvietojas uz augšu no punkta g uz punktu g1 par attālumu Δzg tieši proporcionāli pārvietotās kravas svaram p un pārvietošanas distancei z2-z1 un apgriezti proporcionāli kuģa svaram:
.
Gareniskais un sāniskais metacentriskais augstums izmainās par vienu lielumu:
Sāniskā un gareniskā noturības koeficienta izmaiņa arī ir vienāda:
un, vai
Metacentriskie augstumi un noturības koeficienti pēc kravas pārvietošanas ieņem sekojošus lielumus:
Pie tam kravas pārvietošana uz leju atbilst pozitīvai šo lielumu izmaiņai, bet kravas pārvietošana uz augšu - negatīvai. Tas ir, pie kravas pārvietošanas uz augšu, noturība samazinās, bet pie kravas pārvietošanas uz leju - palielinās. Tā kā sāniskās un gareniskās izmaiņas ir vienādas, bet metacentriskie augstumi dažādi, vertikālas kravas pārvietošanas iespaids uz sānisko un garenisko noturību ir stipri atšķirīgs. Gareniskajā noturībā ΔH sastāda tikai mazu daļu no H. Sāniskajā noturībā iespējamas situācijas, kad h≈Δh, tas ir, pilnīgs noturības zudums (vai tās atjaunošanās).
Pie horizontāli sāniskas kravas pārvietošanas no punkta A uz punktu B, kuģis sasveras no taisna līdzsvara stāvokļa par leņķi Θ. Tādu kravas pārvietošanu var aizstāt ar kravas noņemšanu punktā A (spēks p virzīts pretējā virzienā - uz augšu) un pielikšanu punktā B.
Sasverei pretojas noturības moments MN=Ph·sinΘ. Kuģis sasniegs līdzsvaru, kad sānsveres moments būs vienāds ar iztaisnojošo momentu:
M_S=M_N, tas ir,
,
kur ly=AB. Reizinātājs cosΘ nepieciešams, jo ly ir attālums ar kuģi saistītā koordinātu sistēmā, bet sānsveres momenta plecs ir perpendikulārs kravas svara darbības līnijai. No augstāk esošās sakarības aprēķina līdzsvara stāvokļa sānsveres leņķi:
Kravas pārvietošana izsauc kuģa smaguma centra nobīdi kravas pārvietošanas virzienā par lielumu GG1=ply/P. Ūdensizspaida centrs pie sasveres pārvietojas sasveres virzienā līdz nokļūst uz vienas vertikālas taisnes ar smaguma centru.
Sānisko metacentrisko augstumu pēc kravas pārvietošanas nosaka no trīsstūra GmG1:
Pie maziem sānsveres leņķiem cosΘ≈1; h1≈h, tas ir, sākotnējā sāniskā noturība pie horizontāli sāniskām kravas pārvietošanām praktiski neizmainās.
Formulas, lai noteiktu galsveri un noturību pie horizontāli gareniskām kravas pārvietošanām, tiek izvestas analoģiski iepriekšējām. No kravas pārvietošanas izsauktā diferentējošā momenta Mdif=p(x2-x1)cosΨ un iztaisnojošā momenta MNL=PH·sinΨ vienādības nosaka diferenta leņķi, kādu kuģis iegūst pēc kravas pārvietošanas:
Kravu uzņemšana un noņemšana
Kravas uzņemšanu brīvi izraudzītā vietā var aizstāt ar kravas uzņemšanu bez sānsveres un galsveres izmaiņām ar sekojošu tās pārnešanu uz noteikto vietu. Pieņemot kravu p tā, lai neizmainītos sānsvere un galsvere, tā ir jānovieto vertikāli virs ūdenī papildus iegrimstošā slāņa smaguma centra. Papildus ūdenī iegrimstošais apjoms ΔV ir p/γ, kur γ - ūdens īpatnējais svars. Pieņemot mazu kravu var uzskatīt, ka sānsvere un diferents nerodas, ja kravu novieto vienā vertikālē ar sākotnējās ūdenslīnijas laukuma smaguma centru F.
Kravas pārvietošanas ietekme uz noturību un kuģa stāvokli (sānsvere, galsvere) apskatīta augstāk. Lai noteiktu metacentriskos augstumus pēc kravas uzņemšanas, nepieciešams atrast smaguma centra zg1 un metacentru zc1+r1, kā arī zc1+R1 koordinātas. Jaunā smaguma centra aplikātu atrod no spēku statisko momentu attiecībā pret pamata plakni vienādības.
Vispārīgā gadījumā pieņemot vai noņemot vairākas kravas, jauno smaguma centra aplikātu aprēķina pēc formulas:
,
kur: pi- atsevišķas pieņemtas vai noņemtas kravas svars, pie tam pieņemtai kravai ir pluss zīme, bet noņemtai - mīnuss; zpi - pieņemtās vai noņemtās kravas smaguma centra aplikāta; P1 - kuģa svars pēc kravas uzņemšanas.
Uzņemot salīdzinoši nelielas kravas (mazāk par 10 % no ūdensizspaida), uzskata, ka forma un laukums sākotnējai ūdenslīnijai nemainās, bet zemūdens tilpums ir lineāri atkarīgs no iegrimes. Tad metacentriskā augstuma izmaiņu nosaka šādi:
kur P - kuģa svars pirms kravas uzņemšanas, d - iegrime pirms kravas uzņemšanas, Δd - iegrimes izmaiņa uzņemot (noņemot) kravu, zp - uzņemtās kravas aplikāta, h - metacentriskais augstums pirms kravas uzņemšanas.
Ja krava tiek uzņemta, formulā lieto pluss zīmi, ja kravu noņem - mīnuss zīmi. Savukārt lielu kravu gadījumos (virs 10 % no ūdensizspaida) no hidrostatiskajām līknēm atbilstoši jaunajam ūdensizspaidam jāatrod ūdensizspaida centra aplikāta un metacentriskais rādiuss.
Brīvās virsmas
Visos augstāk apskatītajos gadījumos pieņem, ka kuģa smaguma centrs ir neizkustināms, tas ir, nav kravu, kuras pārvietojas pie sasverēm. Bet, kad tādas kravas ir, to ietekme uz noturību ir ievērojami lielāka nekā pārējām.
Tipisks piemērs ir šķidrās kravas (degviela, eļļa, balasta un katlu ūdens) tankos, kuri aizpildīti daļēji, tas ir, tiem ir brīvās virsmas. Tādas kravas var pārtecēt pie sasverēm. Ja šķidrā krava aizpilda tanku pilnībā, tā ir ekvivalenta cietai nostiprinātai kravai.
Ja šķidrums neaizpilda tanku pilnībā, tam ir brīvā virsma, kura vienmēr ieņem horizontālu stāvokli. Pie kuģa sasverēm pa leņķi Θ, šķidrums pārtek sasveres virzienā. Brīvā virsma ar kravas ūdenslīniju veido tādu pašu leņķi kā jūras ūdens virsma ar kravas ūdenslīniju.
No mehānikas ir zināms, ka tad, ja noslēgtā spēku sistēmā pārvieto kaut kādu spēku p brīvi izvēlētā virzienā par attālumu ggˈ, tad arī visas sistēmas smaguma centrs pārvietosies paralēli kravas pārvietošanas virzienam par attālumu GGˈ, kuru nosaka no sakarības:
,
kur P - visa kuģa svars, p - pārvietotās kravas svars.
Sākotnējais statiskās noturības plecs, kurš ir perpendikuls no sākotnējā kuģa smaguma centra pret ūdens cēlējspēka darbības līniju, samazinās, jo kuģa smaguma centrs iziet no diametrālās plaknes. Šo noturības momenta izmaiņu var izteikt ar noturības momenta labojumu:
kur ix - šķidrās kravas brīvās virsmas inerces moments attiecībā pret garenisko asi, kura iet caur šīs virsmas smaguma centru, γk - šķidrās kravas īpatnējais svars.
Tad iztaisnojošais noturības moments, ja ir šķidrās kravas, ir šāds:
kur h - sāniskais metacentriskais augstums, ja nenotiek kravas pārvietošanās, γ - īpatnējais svars ūdenim, kurā peld kuģis, V - kuģa tilpumiskais ūdensizspaids, h1=h-γkix/γV - faktiskais sāniskais metacentriskais augstums.
Pārtekošu kravu iespaids izsauc sāniskā metacentriskā augstuma izmaiņu:
Ūdens un šķidrās kravas blīvums ir samērā stabili, tāpēc pamata iespaidu uz labojumu dod brīvās virsmas forma jeb, precīzāk, tās inerces moments. Tas nozīmē, ka sānisko noturību pamatā iespaido brīvās virsmas platums, bet garenisko - tās garums. Šajās un citās formulās īpatnējā svara vietā var lietot arī blīvumu, tikai tad kuģa un kravu svara vietā jālieto kuģa un kravu masa.
Labojuma negatīvās zīmes fizikālā nozīme ir tāda, ka brīvo virsmu esamība vienmēr samazina noturību. Tādēļ veic organizatoriskus un konstruktīvus pasākumus, lai tās samazinātu:
Lielu šķidrās kravas brīvo virsmu rašanās avārijas gadījumos parasti noved līdz traģiskām sekām. Viena no lielākajām šādām traģēdijām bija pasažieru RO-RO tipa prāmja "Estonia" apgāšanās un nogrimšana 1994. gada 28. septembrī. Kuģa priekšgala konstrukciju bojājuma dēļ uz automobiļu klāja ieplūda ūdens, radot aptuveni 140×24 m2 lielu brīvo virsmu. Metacentriskā augstuma samazinājums sasniedza Δh≈-9 m. Ar tik lielu negatīvu metacentrisko augstumu neviens kuģis taisnā stāvoklī atrasties nevar. Dažu minūšu laikā kuģa sānsvere sasniedza 30÷35°, pēc tam kuģis apgāzās un nogrima.
Dinamiskā noturība
Atšķirībā no statiskajām iedarbībām, dinamiskās spēku un momentu iedarbības kuģim piešķir ievērojamus leņķiskos ātrumus un paātrinājumus. Tādēļ to iedarbību apskata salīdzinot enerģijas, vai precīzāk, spēku un momentu veikto darbu, nevis pašus spēkus vai momentus. Pie tam tiek izmantota kinētiskās enerģijas teorēma, atbilstoši kurai kuģa sasveres kinētiskās enerģijas pieaugums vienāds ar uz kuģi darbojošos spēku veikto darbu.
Kad kuģim tiek pielikts, pēc lieluma, pastāvīgs sānsveres moments MS, tas iegūst pozitīvu paātrinājumu ar kuru sāk svērties. Sasveroties rodas iztaisnojošais moments, bet sākumā, līdz leņķim Θst, pie kura MS=MN, tas būs mazāks par sānsveres momentu. Sasniedzot statiskā līdzsvara leņķi Θst, rotācijas kustības kinētiskā enerģija būs maksimālā. Tādēļ kuģis neapstāsies līdzsvara stāvoklī, bet kinētiskās enerģijas dēļ, turpinās svērties. Turpmākā sasvēršanās palēninās, jo iztaisnojošais moments kļūst lielāks par sānsveres momentu. Iepriekš uzkrātā kinētiskā enerģija tiek nodzēsta ar iztaisnojošā momenta darbu. Tiklīdz noturības momenta veiktais darbs būs pietiekams, lai pilnībā dzēstu kinētisko enerģiju, leņķiskais ātrums kļūs vienāds ar nulli un kuģis pārstās svērties.
Lielākais sasveres leņķis, kuru iegūst kuģis no dinamiskā momenta, tiek saukts par dinamisko sānsveres leņķi Θdin. Bet sānsveres leņķis ar kuru kuģis peldēs šī paša momenta iedarbībā (atbilstoši nosacījumam MS=MN), tiek saukts par statisko sānsveres leņķi Θst.
Ja apskata statiskās noturības diagrammu, darbu izsaka laukums zem iztaisnojošā momenta MN līknes. Tātad dinamisko sānsveres leņķi Θdin var noteikt no laukumu OAB un BCD vienādības. OAB raksturo sānsveres momenta un noturības momenta starpības paveikto darbu līdz Θst. Šis darbs piešķir kuģim kinētisko enerģiju. BCD raksturo noturības momenta un sānsveres momenta starpības paveikto darbu no Θst līdz Θdin. Šis darbs nodzēš kuģim pielikto kinētisko enerģiju. Ja ķermenim, kas rotē pa riņķa līniju, tangenciāli pieliek spēku, darbu aprēķina sareizinot spēku ar noieto ceļu. Noieto ceļu var aizstāt ar centra leņķa izmaiņas reizinājumu ar rādiusu. Bet rādiusa reizinājums ar tangenciāli pielikto spēku ir moments. Tādēļ rotācijas kustībā darbu izsaka kā momenta un leņķa reizinājumu. Analītiski noturības momenta veikto darbu izsaka šādi:
,
intervālā no 0 līdz Θdin.
Sasniedzot dinamisko sānsveres leņķi Θdin, kuģis nenonāk līdzsvarā, bet lielākā iztaisnojošā momenta iespaidā sāk paātrināti iztaisnoties. Ja nebūtu ūdens pretestības, kuģis uzsāktu nerimstošas svārstības ap līdzsvara stāvokli pie sānsveres Θst ar amplitūdu no 0 līdz Θdin. Bet praktiski, ūdens pretestības dēļ, svārstības ātri norimst un kuģis paliek peldēt ar statisko sānsveres leņķi Θst.
Sānsveres momenta dinamiskā iedarbība vienmēr ir bīstamāka par statisko, jo izraisa daudz lielākas sasveres. Statiskās noturības diagrammas apgabalā, kuru var aizstāt ar taisni (mazie sasveres leņķi), dinamiskais sānsveres leņķis apmēram divas reizes lielāks par statisko: Θdin≈2Θst.
Džanni Moskons
Džanni Moskons (it; dzimis ) ir Itālijas šosejas riteņbraucējs, kurš pašlaik pārstāv  komandu.
Team Sky (2016—2021)
2015. gada 15. septembrī tika paziņots, ka viņš parakstījis profesionāļa līgumu ar Team Sky. Komandai viņu bija ieteicis Fausto Pinarello, kura uzņēmums piegādā komandas velosipēdus. Viņš bija vērojis Moskona uzvaras amatieru sacensībās un par Moskonu runājis ar Sky sporta direktoru Dario Čoni.
Moskons pirmo uzvaru kā profesionālis guva 2016. gada Arctic Race of Norway sacensībās, uzvarot posmā ar lielākajiem kalniem. Moskons uzvarēja arī šo sacensību kopvērtējumā un jauno braucēju klasifikācijā. Komanda viņu iekļāva sastāvā startam 2017. gada Vuelta a España un 2018. gada Tour de France.
2018. gada sezonas noslēgumā uzvarēja Tour of Guangxi daudzdienu sacensību kopvērtējumā, uzvarot arī to ceturtajā posmā.
Astana
2021. gada septembra beigās tika paziņots, ka nākamo sezonu Moskons sāks  komandā.
Disciplīnas pārkāpumi
2017. gada Tour de Romandie laikā Moskons Francijas riteņbraucējam Kevinam Rezam veltīja rasistiskus izteicienus. Komanda Moskonu diskvalificēja uz sešām nedēļām. Komanda norādīja, ka turpmāki pārkāpumi novedīs pie līguma laušanas.
2017. gada Tre Valli Varesine sacensībās Moskonu apsūdzēja par tīšu kritiena izraisīšanu, kurā cieta  braucējs Sebastjēns Reihenbahs, lai arī izmeklēšana tika pārtraukta pierādījumu trūkuma dēļ.
Moskonu diskvalificēja no 2018. gada Tour de France pēc tam, kad viņš 15. posmā iesita  braucējam Elī Žebēram.
2020. gada 1. martā Kīrne—Brisele—Kīrne sacensībās Moskons saņēma kārtējo diskvalifikāciju pēc tam, kad pēc kritiena meta ar velosipēdu citam riteņbraucējam.
Nails Jakupovs
Nails Jakupovs (, ; dzimis 1993. gada 6. oktobrī) ir tatāru izcelsmes krievu hokejists. Pašlaik (2020) Jakupovs spēlē KHL kluba Omskas "Avangard" sastāvā.
Spēlētāja karjera
Uzaudzis Ņižņekamskā, turpat Jakupovs uzsāka arī savas hokejista gaitas. 2009.—10. sezonā uzbrucējs spēlēja MHL līgas kluba Ņižņekamskas "Reaktor" sastāvā. 2010. gada vasarā Jakupovs pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur nākamās divas sezonas aizvadīja Ontārio hokeja līgas kluba Sarnijas "Sting" sastāvā, abās sezonas esot viens no visas līgas rezultatīvākajiem spēlētājiem.
Krievijas izlases rindās spēlējis 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātā junioriem, tajos izcīnot attiecīgi sudraba un bronzas medaļas.
152. gads
152. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Rišī Sūneks
Rišī Sūneks, vai Rišī Sūnaks (en; ; dzimis ), ir Apvienotās Karalistes politiķis, kopš 2022. gada oktobra ir Apvienotās Karalistes premjerministrs un Konservatīvās partijas līderis.