cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valmieras komunāri
Priekšvēsture
Kocēnu kapsētā notvēra arī bijušo Bauskas apriņķa revolucionārā tribunāla priekšsēdētāju Kārli Leinertu ar segvārdu “Āmurs”, kurš vasarā nelegāli bija šķērsojis fronti un organizēja nelegālo partijas darbu Valmierā. Kristīne Krieviņa ar segvārdu “Ģēģere” bija Rūjienas komjauniete, kura 1919. gada sākumā bija iestājusies Padomju Latvijas armijā un karojusi pret Igaunijas armiju. Vasarā viņa ar savu vienību atkāpās uz Latgali, bet vēlāk kā aģente-kurjere tika nosūtīta uz Vidzemi.
Tiesa
Tiesas priekšsēdētājs bija kapteinis Everts. Tiesas locekļi virsleitnants Grundmans, virsleitnants Langrāts, virsleitnants Francs, virsleitnants Einbergs, sekretārs Lazdiņš.
Apsūdzība
1919. gada 19., 20. un 21. decembrī Valmieras apriņķa komandantūras kara lauka tiesa aizklātās sēdēs caurskatīja trīs apsūdzības:
Nošaušana un pārapbedīšana
Nāvessodu 11 komunāriem izpildīja 1919. gada 22. decembra naktī pie Rātsupītes un līķus apraka Valmieras mācītāja muižas tīrumā pie Karātavu kalniņa. Bargais tiesas spriedums radīja lielu sašutumu, Tautas padomei nācās izskatīt interpelāciju, un 1920. gada 8. martā iekšlietu ministrs Arveds Bergs bija spiests sniegt paskaidrojumus.
1920. gada 24. jūlijā nošautos atļāva izrakt un iezārkot, apglabāšana notika 25. jūlijā, vairāku simtu cilvēku klātbūtnē.
Reakcija pēc soda izpildes
1920. gada 19. janvārī Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas frakcija Tautas padomē iesniedza steidzamu pieprasījumu valdībai veikt izmeklēšanu. Pieprasījuma pamatojumā Fēlikss Cielēns norādīja, ka "notikušais apkauno Latvijas valsti visas civilizētās pasaules priekšā". Tika izveidota izmeklēšanas komisija, un paskaidrojumus sniedza arī amatpersonas, tomēr nekādi vērā ņemami pārkāpumi netika konstatēti.
Tiesāto tālākais liktenis
Daži 1919. gadā atbrīvotie Valmieras komunāri vēlāk pārcēlās uz dzīvi PSRS, bet daži palika Latvijā:
Piemiņa
1949. gadā Karātavu kalniņā atklāja 11 Valmieras komjauniešiem veltītu memoriālu ansambli (tēlnieks Jānis Zariņš). Valmieras vidusskolu 1949. gadā pārdēvēja par Valmieras 11 varoņu-komjauniešu vidusskolu.
332530 Canders
332530 Canders ir neliels galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 2008. gadā LU Astronomijas institūta Astrofizikas observatorijā ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs Ilgmārs Eglītis sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.
tam piešķirts Rīgā dzimušā kosmonautikas entuziasta Frīdriha Candera vārds.
Taukuļi
Taukuļi ir ciems Viļānu novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Strupļiem, 6,2 km no novada centra Viļāniem un 222,5 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Lauzas upes krastā.
Roberts Šterns
Roberts Šterns (1884—1943) bija latviešu skolotājs, mākslinieks un rakstnieks.
Dzīvesgājums
Dzimis 1884. gada 4. februārī Liepājā hernhūtiešu sludinātāja Friča Šterna piecu bērnu ģimenē. Mācījās Liepājas Augenberga elementārskolā, pēc tam Liepājas pilsētas skolā, līdztekus mācījās vijoļspēli un mūzikas teoriju pie koncertmeistara Veisborna (1900—1904), tad glezniecību Penzas mākslas skolā (1905—1909).
Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par zīmēšanas skolotāju Voldemāra Maldoņa ģimnāzijā. 1914. gadā piedalījās 4. latviešu mākslas veicināšanas biedrības izstādē, laikrakstā "Līdums" iespiesta viņa pirmā kritika par šo izstādi. Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur strādāja par zīmēšanas skolotāju. 1918. gadā atgriezās Latvijā, Latvijas brīvības cīņu laikā iestājās 6. Rīgas kājnieku pulkā. 1919. gadā Roberts Šterns bija Rīgas Valsts tehnikuma zīmēšanas skolotājs, viens no Latvijas neatkarīgo mākslinieku vienības dibinātājiem. Divus gadus viņš bija laikraksta "Rīts" mākslas kritiķis, vēlāk publicēja rakstus par mākslu un recenzijas žurnālā "Ritums", laikrakstos "Brīvā Zeme" (1919—1934) un "Jaunākās Ziņas".
1920. gadā viņš kopā ar Latviešu Jaunatnes Savienības priekšnieku skolotāju K. Šopu un ģimnāzijas direktoru J. Lapiņu nodibināja Latvijas Tautas universitāti. No 1923. līdz 1926. gadam Roberts Šterns studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Vilhelma Purvīša Dabasskatu glezniecības meistardarbnīcā, 1930. gadā absolvēja Jāņa Roberta Tilberga figurālās glezniecības meistardarbnīcu. Roberta Šterna darbi eksponēti 1939. gada Lībekas un Ljēžas jūras skatu izstādēs. Miris 1943. gada 15. maijā Rīgā.
Piktu ķēniņu uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Piktu ķēniņi, kas ir balstīts uz Piktu hronikas sarakstiem. Pikti dzīvojuši Ziemeļbritānijā un 9. gadsimtā, sajaucoties ar skotiem, piedalījās Skotijas karalistes veidošanā.
Digamels
Digamels var būt:
Zvēru kapiņi (2019. gada filma)
"Zvēru kapiņi" (en) ir 2019. gada ASV šausmu filma, kuras režisori ir Kevins Kelšs un Deniss Vidmeiers. Filmā galvenās lomas atveido Džeisons Klārks, Eimija Saimeca un Džons Litgovs. Filma ir balstīta uz Stīvena Kinga 1983. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu un tas ir rimeiks 1989. gada filmai.
Filma stāsta par ģimeni, kas atklāj noslēpumainu kapavietu mežā aiz savas jaunās mājas.
Filmas "Zvēru kapiņi" pirmizrāde notika un to izlaida Paramount Pictures. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 113,1 miljonus ASV dolāru pie 21 miljonu budžeta. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes, izceļot tumšo toni un aktierspēli, bet kritizējot lēnu tempu. Kritiķi un skatītāji bija dalītās domās par filmas atšķirībām no grāmatas, lai gan vairums to uzskata par labāku nekā 1989. gada filmu.
Cryptomyzus
Cryptomyzus ir īsto laputu dzimtas ģints. Tajā ietilpst 19 sugas, kas iedalītas 4 apakšģintīs. Izplatītas Palearktikas apgabalā, taču Cryptomyzus ballotae, Cryptomyzus galeopsidis, Cryptomyzus korschelti un Cryptomyzus ribis sastopamas arī citos zooģeogrāfiskajos reģionos. Barojas uz dažādiem lauksaimniecības (piemēram, jāņogām) un lūpziežu dzimtas augiem.
10. šaha olimpiāde
10. šaha olimpiāde notika no 1952. gada 10. augusta līdz 31. augustam Somijas galvaspilsētā Helsinkos.
Guntars Galvanovskis
Biogrāfija
G. Galvanovskis dzimis. 2009. gadā pabeidzis Vidzemes Augstskolu, ieguvis bakalaura grādu biznesa vadībā, 2010. gadā ieguvis maģistra grādu šai pašā augstskolā.
10. šaha olimpiāde
Olimpiādes organizēšana
Šīs šaha olimpiādes debitanti bija Luksemburga, 1947. gadā Starptautiskajā šaha federācijā FIDE uzņemtā Padomju Savienība, jaunveidotās valstis Vācijas Demokrātiskā Republika un Izraēla, kā arī Zāras protektorāts.
Guntars Galvanovskis
Biogrāfija
Ir bijis BK Valmiera valdes priekšsēdētājs laika posmā no 2009. līdz 2018. gadam (trīs gadus bijis kā goda prezidents un sešus gadus, kā kluba prezidents). Viņa vadības laikā BK Valmiera izcīnīja Latvijas Basketbola līgas čempionatitulu 2016. gadā. Šajā pašā sezonā ieguva Baltijas basketbola līgas uzvarētāju titulu.
10. šaha olimpiāde
Olimpiādes organizēšana
Olimpiādē tika lietots sekojošs spēles reglaments: 40 gājieni 2,5 stundās un pa 16 gājieniem katrā nākamajā stundā. Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Karels Opočenskis no Čehoslovākijas.
Priekšsacīkstes
Sacensībās piedalījās 25 valstu komandas. Komandas tika sadalītas trīs grupās, divās grupās astoņas, vienā — deviņas komandas. No katras grupas trīs labākās iekļuva "A" finālā, nākamās trīs "B" finālā, bet atlikušās C finālā. Priekšsacīkšu rezultāti starp komandām netika pārnesti uz finālu, tāpēc komandas, kas kvalificējās vienā fināla grupa no vienas priekšsacīkšu grupas, šīs olimpiādes turnīros mērojās spēkiem savā starpā divreiz. Visas komandas gan priekšsacīkšu grupās un finālos spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Priekšsacīkšu rezultāti bija šādi:
Guntars Galvanovskis
Biogrāfija
G. Galvanovskis ir mežsaimniecības uzņēmuma "Dižozols" vienīgais īpašnieks, savukārt viņa dzīvesbiedre bijusī modele Kate Glika ir ar to saistītā uzņēmuma "BONO" lielākā īpašniece. Ar G. Galvanovski saistītie uzņēmumi tikuši vainoti krāpnieciskās darbībās.
10. šaha olimpiāde
"A" fināls
!V||Komanda||1||2||3||4||5||6||7||8||9||P||KP||+||=||-
"B" fināls
10. Nīderlande, 11. Izraēla, 12. Polija, 13. VDR, 14. Dānija, 15.Kuba, 16. Anglija, 17. Austrija, 18. Itālija
"C" fināls
19. Brazīlija, 20. Grieķija, 21. Norvēģija, 22. Šveice, 23. Īslande, 24. Zāra, 25. Luksemburga.
Labākie pie galdiņiem
!Galdiņš, Vieta||Vārds, Uzvārds||Valsts||Grupa||Rezultāts||Procenti
Guntars Galvanovskis
Politiskā darbība
2011. gada oktobrī G. Galvanovskis tika izslēgts no Zatlera Reformu partijas par nesaskaņotu un individuālu kampaņu organizēšanu priekšvēlēšanu laikā un nekandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās.
Opekalna luterāņu baznīca
Opekalna evaņģēliski luteriskā baznīca ir visaugstāk (235 metri virs jūras līmeņa) celtais dievnams Latvijā, kas atrodas Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā.
Vēsture
Pirmā koka baznīca kalnā pēc ģenerālgubernatora Ērika Dālberga projekta uzcelta Zviedru Vidzemes laikā 1696. gadā, pie tās dibināta draudzes novada skola zemnieku bērniem. Pēc Ernesta Glika ierosinājuma iekārtota Opekalna vecā un jaunā kapsēta. Pašreizējais mūra dievnams celts no 1774. gada līdz 1779. gadam. Baznīcā atrodas trīs valsts nozīmes mākslas pieminekļi: altāris (1774), ērģeles (ap 1860) un kancele (18. gadsimta otrā puse). 1927. gadā pēc arhitekta Paula Kampes projekta restaurēts baznīcas tornis.
Opekalna kapsēta
Blakus baznīcai atrodas kapsēta, kuras īpašnieks ir Opeklana evaņģēliski luteriskā draudze. Kapsētā, kura izveidota pēc Ernsta Glika ierosinājuma, apbedītas daudzas ievērojams personības, piemēram, soļotājs Ādolfs Liepaskalns, mācītājs Bruno Krumholcs Treijs, ilggadējs Annas dzelzceļa stacijas priekšnieks Pauls Arnolds Cukurkalns. Kapsētā apbedīti arī Latvijas Neatkarības karā kritušie karavīri un Lāčplēša kara ordeņa kavalieri. . 2020. gadā veikta kapsētas digitalizācija. Kapu svētki kapsētā notiek jūlija pēdējā svētdienā.
Strūves ģeodēziskā loka punkts
Veicot zemeslodes formas un izmēru noteikšanu, 19. gadsimtā izdarīja Strūves ģeodēziskā loka uzmērījumus. Opekalna (Oppekaln) punktu Frīdriha Georga Vilhelma Strūves vadībā uzmērīja 1824. gadā no 6. līdz 9. augustam. Par uzmērīšanas zīmi kalpoja baznīcas torņa smaile, bet mērinstrumenti atradās blakus baznīcai. No punkta veica četrus novērojumus, proti, uz Kārtenes (Kortenhof) un Palsmanes (Palzmar) punktiem, kā arī uz Mariomaggi un Lenard punktiem Igaunijā.
Zaļā karte
Zaļā karte ir starptautisks apdrošināšanas līgums, kas tiek noslēgts transportlīdzeklim, kas piedalās ceļu satiksmē Zaļās kartes sistēmas dalībvalstī. Latvijas Republikā reģistrēta transportlīdzekļa īpašnieks starptautisko apdrošināšanas līgumu var noslēgt tikai ar apdrošinātāju, kas ir Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju biroja biedrs. Zaļā karte ir spēkā apdrošināšanas līgumā norādītajās valstīs.
Vilkupīte (Ievednes pieteka)
Vilkupīte ir Ievednes labā krasta pieteka Alūksnes novadā.
Zaļā karte
Ja ar auto brauc uz ārvalstīm, ir jānoskaidro, vai OCTA standartlīgums būs spēkā arī attiecīgajā valstī un vai nav nepieciešams iegādāties Starptautisko apdrošināšanas līgumu jeb Zaļo karti. Zaļā karte tāpat kā OCTA polise atlīdzina zaudējumus, kas radušies personām, piemēram, citu transportlīdzekļu vadītājiem, velobraucējiem, gājējiem, pasažieriem, un viņu īpašumam negadījumu izraisījušā transportlīdzekļa vadītāja vainas dēļ.
Vilkupīte (Ievednes pieteka)
Augštecē tek dienvidu - dienvidrietumu virzienā, pie Annas sagriežoties uz dienvidiem - dienvidaustrumiem. Lielākās pietekas - Kļavupīte, Paneizīte, Polsu grāvis, Veršupīte. Ietek Ievednē pie Jaunsalenieku mājām. Upi pie Annas šķērso valsts autoceļš V396 (Vētraine – Maliena – Kalncempji – Sprīvuļi), tās krastos atrodas Anna.
Zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu filmu akadēmija
Zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu filmu akadēmija (en) ir ASV bezpeļņas organizācija, kas dibināta 1972. gadā un kuras mērķis ir zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu attīstība filmās, televīzijā un mājas video. Akadēmijas galvenā mītne atrodas Losandželosā, Kalifornijā, un to dibināja doktors Donalds Rīds.
Simnas seņūnija
Simnas seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās rietumos. Seņūnija sastāv no 7 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsēta (Simna) un 38 ciemi.
Jaunbornes muiža
Vēsture
Dibināta 1753. gadā uz Bornes (Vecbornes) muižas zemes. 1838. gadā to iegādājās fon Dermonti-Sivicki (Dermont-Siwicki). Jaunbornes kungu māju cēlis K.J.J. Dermonts-Sivickis 19. gadsimta sākumā kā vienkārša apjoma ēku ar augstu un stāvu divslīpņu jumta daļu. 19. gadsimta otrajā pusē ēkai uzcēla neogotisku piebūvi ar pusloka stilam raksturīgām dekoratīvās apdares detaļām.
Pirmā pasaules kara laikā ēkas iekštelpas tika izpostītas. 1930. gados tās īpašnieks bija kāds Latvijas armijas virsnieks, kas telpas izdeva rentniekiem. 1990. gados ēka pārbūvēta.
Muižas ansamblis
Līdz mūsdienām saglabājusies no laukakmeņiem un sarkaniem ķieģeļiem celta kalpu māja ar daļēji aizmūrētiem logiem. Muižas klētij saglabājušās tikai sienas ar maziem pusapļu formas lodziņiem garensienu augšējā daļā. Netālu atrodas uz liela laukakmens no ķieģeļiem mūrēts krucifikss.
Skolfjords
Skolfjords (fo) ir Fēru salu arhipelāga lielākais fjords. Stiepjas no Eisturojas salas dienvidu krasta 14,5 kilometru garumā. Lielākais dziļums - 70 metri. Zem fjorda izrakts 2020. gadā atklātais Eisturojas tunelis.
Saša Lukičs
Saša Lukičs (sr, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Lukičs pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Fulham.
Iepriekš spēlējis Serbijas komandās Partizan un Teleoptik, Itālijas A sērijas komandā Torino un Spānijas La Liga komandā Levante.
Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2018. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Partizan
Kristīna Radzikovska
Kristīna Radzikovska (dzimusi Holuja; pl; Ļviva — ) bija Polijas starptautiskā lielmeistare šahā (1984).
Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt deviņu gadu vecumā, taču nopietni ar to sākusi nodarboties desmit gadu vēlāk, jo uzskatījusi, ka galvenais ir pabeigt izglītību. Pēc vidusskolas beigšanas Glivicē iestājusies Silēzijas Politehnikumā (Politechnika Śląska), kuru beigusi 1955. gadā ar inženiera maģistra grādu. Pēc augstskolas beigšanas daudzus gadus strādājusi Glivices Kalnu projektu birojā.
1951. gadā pirmo reizi kļuvusi par Polijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. Vēlākajos gados kļuvusi par Polijas sieviešu šaha čempionāta rekordisti: finālos piedalījusies 24 reizes un izcīnījusi 17 medaļas, tajā skaitā 9 zelta (1951, 1952, 1953, 1955, 1956, 1957, 1959, 1966, 1969), 2 sudraba (1968, 1976) un 6 bronzas (1954, 1958, 1972, 1973, 1975, 1978).
1955. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā dalījusi 15.-16. vietu. 1971. gadā Ohridā Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā dalījusi 7.-8. vietu.
Par panākumiem turnīros FIDE 1955. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1984. gadā — starptautiskās lielmeistares (WGM) goda nosaukumu.
No 1975. gada piedalījusies korespondencšaha turnīros. 4. Korespondencšaha olimpiādē sievietēm (1992-1997) Polijas izlases sastāvā izcīnījusi bronzas medaļu, bet 6. Pasaules čempionātā korespondencšahā sievietēm (2000–2005) ieņēmusi 9. vietu.
Atzīmējot Kristīnas Radzikovskas nopelnus Polijas šaha attīstībā, kopš 2011. gada notiek viņas vārdā nosauktie starptautiskie piemiņas turnīri. Pirmie divi notika Varšavā, bet pārējie - Vroclavā. Turnīri notiek pēc riņķa sistēmas, un tajos parasti piedalās 10-12 dalībnieces.
Edvards Laskers
Edvards Laskers (en;, Kempno - , Ņujorka) bija ebreju tautības Vācijas un ASV šahists, FIDE starptautiskais arbitrs (1956) un starptautiskais meistars (1963). Pēc profesijas mašīnbūves inženieris. Pazīstams arī kā go spēlētājs.
Biogrāfija
Piedzimis Vācijas impērijas Prūsijas daļā. Studējis Breslavā un Berlīnē. Pirms Pirmā pasaules kara sākuma emigrējis no Vācijas uz ASV. 1917. gadā saņēmis ASV pilsonību un līdz kara beigām iesaistījies militārā dienestā.
Osips Digamels
Osips Digamels (ru, fr, de; dzimis, miris ) bija franču izcelsmes Krievijas valsts darbinieks. Vidzemes guberņas civilais gubernators no 1811. līdz 1827. gadam. Digamela amata pildīšanas laikā 1819. gadā Vidzemes guberņā notika dzimtbūšanas atcelšana.
Dzīves stāsts
Dzimis Varšavā. No 1776. gada Krievijas militārajā dienestā. 1788. gadā kapteiņa dienesta pakāpē piedalījās krievu-zviedru karā. Kā sekundmajors piedalījās Koscjuško sacelšanās apspiešanā, sagūstīts. Atbrīvots pēc Suvorova Varšavas ieņemšanas.
Edvards Laskers
Šahista karjera
1909. gadā bijis Berlīnes šaha čempions. 1913. gadā starptautiskajā turnīrā Ševeningenā (Nīderlande) dalījis 3. vietu un ieguvis meistara nosaukumu. ASV uzvarējis Ņujorkas (1915) un Čikāgas (1916) šaha čempionātos. Piecas reizes uzvarējis ASV atklātajos šaha čempionātos (1916, 1917, 1919, 1920, 1921). 1923. gadā zaudējis maču par ASV šaha čempiona nosaukumu Frenkam Māršalam - 8½:9½ (+4−5=9). Viens no galvenajiem Ņujorkas 1924. starptautiskā turnīra organizētājiem, kurā pats ierindojies 10. vietā. Turnīros aktīvi piedalījies līdz 1953. gadam. Pēc tam iesaistījies šaha turnīru tiesāšanā un pirmo šaha datorprogrammu izstrādē.
Go spēlētājs
Bijis arī viens no go spēles popularizētājiem. 1911. gadā iepazinies ar go spēli komandējuma laikā Japānā. 1914. gadā uzvarējis Londonas go spēles čempionātā. Ņujorkā bijis viens no ASV go spēles federācijas dibinātājiem.
SARAL
SARAL (Satellite with ARgos and ALtiKa) ir Indijas un Francijas kopējs Zemes tālizpētes pavadonis. Tas palaists 2013. gada februārī.
Tumuški
Tumuški ir ciems Viļānu novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 10 km no pagasta centra Strupļiem, 13,9 km no novada centra Viļāniem un 230,2 km no Rīgas.
SARAL
SARAL ir papildinājums OSTM (Jason-2) misijai. Tas aizpildīs spraugu starp darbību beigušo Envisat un plānoto Sentinel 3.
Tumuški
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P59 (Viļāni–Ružina–Malta).
SARAL
Pavadoni izgatavoja ISRO uz platformas Minisatellite-SSB (Mini Satellite-2) bāzes.
Instrumenti, kurus izgatavoja CNES:
Instruments izgatavots ISRO:
SARAL tika palaists 12:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-CA no Satiša Dhavana kosmosa centra. Kopā ar to palaisti mikropavadoņi Sapphire, NEOSSat, UniBRITE, TUGSAT-1, AAUSAT3, STRaND-1.
85466 Krastiņš
Krastiņš, arī 85466 Krastiņš ir neliels galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 1997. gadā atklāja beļģu astronoms Eriks Elsts Lasiljas observatorijā Čīlē. asteroīdam piešķirts Latvijas arhitekta, Latvijas Zinātņu akadēmijas akadēmiķa Jāņa Krastiņa vārds.
Vrbove
Vrbove ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Pještjanu apriņķī.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1332. gadā, 1437. gadā ieguva pilsētas tiesības. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Vrbove līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Verbo (Verbó). Pilsēta attīstījās kā tirdzniecības centrs, ievērojams daudzums pilsētas iedzīvotāju bija ebreji. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā faktiski visa pilsēta tika pārveidota par ebreju geto. No 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas pilsēta.
Cilvēki
Pještjanos dzimuši futbolists Jozefs Adamecs (Jozef Adamec, 1942), kā arī avantūrists un Madagaskaras karalis Morics Beņovskis (Móric Beňovský/Benyovszky Móric, 1746 – 1786).
Azerbaidžānas šaha čempionāts
Azerbaidžānas šaha čempionāts ir šaha turnīrs, kurā izcīna Azerbaidžānas šaha čempionu titulus, vīriešiem un sievietēm. Čempionātu organizē Azerbaidžānas Šaha federācija. Čempionāti katru gadu notiek Baku, ar dažiem izņēmumiem. Pirmais čempionāts notika 1934. gadā, kad Azerbaidžāna bija Aizkaukāza Padomju Federatīvās Sociālistiskās Republikas sastāvdaļa. Līdz 1945. gadam čempionāti notika neregulāri. Kopš tā gada tie tiek organizēti katru gadu un tās turpinās līdz šai dienai.
Marambio
Marambio (es) ir Argentīnas vissezonas polārstacija Antarktīdā, galvenā Argentīnas operāciju atbalsta bāze kontinentā. Izvietojusies Sīmora (Marambio) salas ziemeļdaļā Vedela jūras krastā Antarktīdas pussalas piekrastē. Pieder Argentīnas Gaisa kara spēkiem, pētniecības darbus koordinē Argentīnas Antarktikas institūts. Stacija oficiāli atklāta 1969. gada 29. oktobrī un nosaukta par godu vienam no argentīniešu antarktiskās aviācijas pionierim Gustavo Arhentino Marambio (Gustavo Argentino Marambio) — Base Aérea Vicecomodoro Marambio. Pie stacijas izbūvēts lidlauks ar 1200 m garu un 30 m platu šķembu skrejceļu, kas bija pirmais pastāvīgais grunts lidlauks Antarktīdā un joprojām ir kontinenta noslogotākais lidlauks.
Nazalizācija
Fonētikā nazalizācija (no — 'deguns') ir skaņu izruna ar pazeminātām mīkstajām aukslējām, kad daļa gaisa nenāk ārā pa muti, bet caur degunu. Jēdzienu nazalizācija nevajadzētu jaukt ar nazālu līdzskaņu jēdzienu, piemēram, un  ir nazāli līdzskaņi, bet  vai  ir nazalizēti līdzskaņi.
Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā nazalizētas skaņas apzīmē ar tildi, piemēram,. Alfabētos tās apzīmē ar tildi ⟨ã⟩ vai ar nazālo burtu ⟨ą⟩.
Nazālie patskaņi pastāv franču, bretoņu, portugāļu, poļu un citās valodās, kā arī dažās valodās ārpus Eiropas (piemēram, tupu un gvaranu valodās). Taču vairākums no pasaules valodām izmanto tikai gaisa patskaņus.
Ir arī nazālie berzeņi, kurus sauc par nareāliem. Tos izrunā, izdvešot gaisu tikai caur degunu, neizmantojot muti. IPA sarakstā tādas skaņas apzīmē ar tildi un tremdu, piemēram [n͋]. Tomēr šīs skaņas netiek izmantotas dabiskā valodā.
Denazālās skaņas ir tādas, kuras tiek izrunātas caur degunu patoloģisku iemeslu (saaukstēšanās, starpsienu bojājumu) dēļ, un tās sauc par nazālo balsi. Tomēr valodniecībā tādas skaņas netiek analizētas.
Nazālie līdzskaņi
Daži līdzskaņi pēc savas būtības ir nazāli (attiecīgi, piemēram, fonētiskajā transkripcijā to norādīšanai netiks izmantota tilde). Arhetipisks nazāls līdzskanis ir. Visbiežākie nazālie līdzskaņi ir, un. Šīs skaņas vēl sauc par nazālām pauzēm, jo pēc to izrunas gaisa plūsma tiek pilnīgi pārtraukta. Tikai, apmēram, 2,3% pasaules valodu nav nazālo līdzskaņu.
Trīs valstu posms
Trīs valstu posms ir laiks Ķīnas vēsturē, kad pēc haotiskā Haņu dinastijas sabrukuma posma, laikā no 220.-280. g. valsts bija sadalījusies trīs impērijās - Vei, Šu un Vu, kas tiek sauktas arī par Cao Vei, Šu Han un Dong Vu. Katru no valstīm vadīja imperators, kas sevi uzskatīja par vienīgo leģitīmo Haņu dinastijas mantinieku. Šis ir Sešu dinastiju laika iesākuma posms.
Šis ir viens no asiņainākajiem Ķīnas vēstures posmiem, zaudēto iedzīvotāju ziņā salīdzināms ar Otro pasaules karu. Ja Haņu dinastijas laikā valstī dzīvoja 56,48 miljoni iedzīvotāju, tad pirmā Dzjiņ dinastijas veiktā tautas skaitīšana uzrādīja tikai 16,16 miljonus iedzīvotāju.
Lai arī oficiāli periods pastāv no 220. gada, kad tiek izveidota Vei valsts un beidzas 280. gadā ar Vu valsts iekarošanu, jau laika posmā starp 184. un 220. gadu Ķīnā izvērsās karadarbība starp dažādu reģionu militārajiem vadoņiem, notika dumpji un vardarbīgas valdnieku nomaiņas.
Valsts atkalapvienošana
Laikā no 220. līdz 263. gadam trīs valstu starpā pastāvēja zināms līdzsvars, kas izbeidzās 263. gadā, kad Vei iekaroja Šu valsti. 265. gadā Vei valstī pie vara nāca jaunā Dzjiņu dinastija, kas 280. gadā iekaroja arī Vu valsti.
Dzjiņu dinastija 269. gadā sāka gatavoties karam pret Vu, kas beidzot sākās 279. gadā ar uzbrukumiem gar Jandzi upi, ko pastiprināja no Sičuaņas peldošās kara flotes atbalsts. Nespējot pretoties pārspēkam, Vu galvaspilsēta krita 280. gada pavasarī.
Bonifācijs V
Bonifācijs V (la, dzimis 575. gadā, miris ) bija Romas pāvests no līdz savai nāvei. Pirms Bonifācijs V kļuva par pāvestu, pāvesta amats bija brīvs vairāk nekā gadu. Viņa priekštecis bija Adeodāts I. Bonifācija V pontifikāta laikā kristietība ievērojami izplatījās Anglijā, it īpaši Nortambrijā.
Alfa kompozīcija
Datorgrafikā alfa kompozīcija (angļu: alpha compositing) ir process, kas apvieno attēlu ar fonu, lai izveidotu daļēju vai pilnīgu caurspīdīgumu. Bieži vien ir lietderīgi renderēt attēla elementus atsevišķi un pēc tam apvienot iegūtos daudzos 2D attēlus vienā galīgajā attēlā, ko sauc par kompozīciju. Piemēram, kompozīcijas tiek plaši izmantotas, apvienojot datora renderētus attēla elementus ar tiešraidi. Lai pareizi apvienotu šos attēlu elementus, katram elementam ir nepieciešams paturēt tā saistītais matte. Šajā matte ir ietverta informācija par segumu — ģeometrijas formu, kura tiek zīmēta — kas ļauj atšķirt attēla daļas, kurās faktiski tika uzzīmēta ģeometrija, un citas tukšās attēla daļas.
Apraksts
Lai glabātu matte informāciju, 1970. gados Alvijs Rejs Smits (angliski: Alvy Ray Smith) iepazīstināja sabiedrību ar alfa kanāla konceptu. 1984. gadā šo konceptu attīstīja Tomass Porters (angliski: Thomas Porter) un Toms Dafs (angliski: Tom Duff). 2D attēla elementā, kurā tiek saglabāta katra pikseļa krāsa, taču alfa kanālā tiek saglabāti papildu dati ar vērtību no 0 līdz 1. Vērtība 0 norāda uz to, ka pikselim nav nekāda informācija par segumu, tāpēc tas ir caurspīdīgs, tātad neviena ģeometrija neveidoja nevienu krāsu, jo ģeometrija nepārklāja šo pikseli. Vērtība 1 nozīmē, ka pikselis ir necaurspīdīgs, jo ģeometrija pilnībā pārklāj pikseli. Ja alfa kanāls tiek izmantots attēlās, ir pieejami divi raksturīgākie reprezentēšanas veidi: tiešā (nesaistīta) alfa un pirmsreizināšanas (saistītā) alfa. Izmantojot tiešo alfu RGB komponentes attēlo objekta vai pikseļa krāsu, neņemot vērā tā caurredzamību, taču ar pirmsreizināšanas alfu RGB komponentes attēlo objekta vai pikseļa krāsu, kas pielāgots tā caurredzamībai ar reizināšanas darbību. Pieņemot, ka pikseļu krāsa tiek izteikta, izmantojot tiešā (neaugošus) RGBA kortežus, pikseļa vērtība (0, 0,7, 0, 0,5) nozīmē pikseli, kam ir 70% no maksimālās zaļās krāsas intensitātes un 50% caurredzamības. Ja krāsa ir pilnīgi zaļa, tā RGBA būtu (0, 1, 0, 0,5). Tomēr, ja šis pikselis izmanto pirmsreizināšanas alfa kanālu, visas RGB vērtības (0, 0.7, 0) tiek reizinātas ar 0,5 un tad alfa tiek pievienota beigām, lai iegūtu (0, 0.35, 0, 0.5). Šajā gadījumā G kanāla 0,35 vērtība faktiski norāda 70% zaļu intensitāti (ar 50% caurredzamību). Pilnīgi zaļš tiek kodēts kā (0, 0,5, 0, 0,5). Šī iemesla dēļ, lai pareizi apstrādātu vai saliktu kompozīciju, ir svarīgi zināt, vai fails izmanto tiešo vai pirmsreizināšanas alfu.
Alfa saplūšana ar gammas korekciju
[[Attēls:Mix precise.png|thumb|Alfa saplūšana, ņemot vērā gammas korekciju.
Datora attēlos saglabātās RGB vērtības faktiski nav reālās gaismas intensitātes, bet tās ir pārveidotas ar Gamma korekciju, lai optimizētu bitu izmantošanu, kodējot attēlu. Gamma korekciju var apkopot šādi:
Tas dod šādu attiecību:
Likumi.lv
Likumi.lv ir 2001. gadā izveidota tiesību aktu vietne, kurā tiek nodrošināta piekļuve sistematizētiem Latvijas Republikas tiesību aktiem.
Likumi.lv darbību nosaka Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likums. Tiesību akti tiek sistematizēti atbilstoši Ministru kabineta 2014. gada 18. februāra noteikumiem Nr. 101 „Starptautisko līgumu uzskaites un tiesību aktu sistematizācijas noteikumi”.
Jaunākie tiesību akti vietnē tiek publicēti to izsludināšanas dienā oficiālajā izdevumā „Latvijas Vēstnesis”.
Sniegtās iespējas
Likumi tiek papildināti ar jaunākajiem grozījumiem, tie ir pieejami spēkā esošajā redakcijā. Tāpat tiek nodrošināta piekļuve tiesību akta „vēsturiskajām” un „nākotnes” redakcijām.
Tiesību aktiem tiek norādīts to spēkā esamības statuss un pievienoti saistītie dokumenti.
Izdevējs
Likumi.lv uztur VSIA "Latvijas Vēstnesis", kas vienlaikus ir arī Latvijas Republikas oficiālā izdevuma "Latvijas Vēstnesis", žurnāla “Jurista Vārds” izdevējs un LV portāla uzturētājs.
Luijs Bahs
Luijs Dezirē Bahs (fr; dzimis, miris ) bija franču futbolists, aizsargs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Bahs bija Francijas futbola komandas Club Français biedrs. 1900. gada vasaras olimpisko spēļu laikā viņa komanda Franciju pārstāvēja futbola turnīrā. Komanda šajā turnīrā izcīnīja sudraba medaļu.
1904. gada Bahs pievienojās Francijas armijai, lai gan 1906. gadā aizgāja no tās, taču viņš palika rezervē. 1914. gada augustā viņš tika no jauna iesaukts armijā. Viņš tika nogalināts Pirmā pasaules kara laikā 1914. gada 16. septembrī.
Jugnu
Jugnu (hi) ir Indijas nanopavadonis, kas paredzēts Zemes novērošanai un tehnoloģiju izmēģināšanai. To izgatavojuši studenti no Kanpuras Indijas tehnoloģiju institūta (Indian Institute of Technology Kanpur). Tas palaists orbītā 2011. gadā.
Kosmiskais aparāts izgatavots pēc Cubesat 3U specifikācijas ar masu aptuveni 3 kg un izmēriem 10 × 10 × 32 cm.
Primārais Jugnu instruments ir Micro Imaging System — tuvā infrasarkanā starojuma mikrokamera, ar kuru var novērot veģetāciju. Tajā ir arī GPS uztvērējs telpiskās pozīcijas noteikšanai, kā arī mikromehāniskā inerciālā mērīšanas ierīce.
Lidojuma gaita
Jugnu tika palaists 05:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-C18 no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā krava pavadonim Megha-Tropiques un kopā ar to tika palaisti nanopavadoņi: SRMSAT, VesselSat1.
Siliņi (Variņu pagasts)
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V268 (Ķeņģi–Variņi–Rudbārži), Vizlas upes krastos.
Liepājas Pētertirgus
Liepājas Pētertirgus ir tirgus Liepājā, Latvijā. Atrodas Liepājas centrā, Kuršu ielā. No citām pusēm to ierobežo Rakstvežu un Siena iela. Tirgū tirdzniecība notiek četros paviljonos, divās nojumēs un vairāk kā 200 tirdzniecības vietās. Pēc platības, tas ir lielākais tirgus Liepājā un otrais lielākais Latvijā aiz Rīgas Centrāltirgus.
2016. gada vasarā pabeigta centrālās ēkas rekonstrukcija. Pēc 2014. gada datiem, tirgus īpašnieki ir Juris Aizezers, Aloizs Norkus, Atis Sausnītis un Jānis Strautiņš, kur katram vienādās daļās pieder 25%.
1910. gada 4.septembrī tirgus no Rožu laukuma pārcelts uz tā tagadējo atrašanās vietu Kuršu ielā. Arhitekta Luisa Melvila projektētais un jūgendstilā celtais centrālais paviljons ir iekļauts Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā. Centrālais paviljons uzcelts agrāko kazarmu vietā, starp trim baznīcām – Svētās Annas baznīcu austrumos, Svētā Jāzepa katedrāli rietumos un sinagogu, kas līdz Otrajam pasaules karam atradās uz dienvidiem no Pētertirgus, pirms to iznīcināja 1941. gada jūlijā.
Hirokazu Kore-eda
Hirokazu Kore-eda (ja, dzimis ) ir japāņu kinorežisors, producents, scenārists un montāžists.
Savu karjeru iesācis televīzijā, vēlāk esot režisors vairākām filmām, kas pazīstamas arī ārpus Japānas. Viņa pazīstamākās filmas ir Nobody Knows (2004), Still Walking (2008), After the Storm (2016) un "Patiesība" (La Vérité, 2019), Francijas un Japānas kopražojums, kas bija viņa pirmā filma, kas uzņemta ārpus Japānas un citā valodā.
Aleksandrs Barkovs
Aleksandrs Barkovs (dzimis 1995. gada 2. septembrī) ir krievu izcelsmes Somijas hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2022) Barkovs spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Floridas "Panthers", pilda tās kapteiņa funkcijas.
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Barkovs sāka 2011.—12. gada sezonā, kad 16 gadu vecumā debitēja SM līgas klubā Tamperes "Tappara", tā rindās aizvadot 32 spēles. 2012.—13. gada sezonu Barkovs ar 48 punktiem 53 spēles noslēdza kā otrs rezultatīvākais komandas spēlētājs.
2013. gada vasarā pārcēlās uz NHL vienību Floridas "Panthers". Jau nākamajā sezonā "Panthers" rindās aizvadīja 54 spēles. 2015.—16. gada sezonā guva 59 punktus, sezonu noslēdzot kā trešais rezultatīvākais komandas spēlētājs. 2017.—18. gada sezonā ar 78 punktiem bija komandas rezultatīvākais spēlētājs un nākamajā sezonā uzsāka pildīt komandas kapteiņa funkcijas.
Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs. Spēlējis arī 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātos junioriem.
Spiegošana
Spiegošana ir slepenas informācijas ievākšana, iegūšana, zagšana. Nereti šī informācija pēc tam tiek nodota tālāk citām personām, valstīm, citu valstu izlūkošanas dienestiem. Personas, kuras veic šīs darbības, sauc par spiegiem. Spiegošana ir daļa no izlūkošanas. Spiegi ne tikai vāc informāciju, bet veic arī sabotāžas.
Piekūns skrien debesīs
2018. gadā "Piekūns skrien debesīs" ieguva 70. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.
Oļegs Basilašvili
Oļegs Basilašvili (ru; dzimis ) ir padomju un krievu aktieris, Krievijas sabiedriskais darbinieks. PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1984).
Leila Adžametova
Leila Adžametova (uk; crh; dzimusi ) ir Krimas tatāru izcelsmes Ukrainas vieglatlēte, 2016. gada vasaras paraolimpisko spēļu čempione.
Biogrāfija
Leila Adžametova dzimusi Uzbekistānā, 1999. gadā viņas ģimene atgriezās Krimā. Neskatoties uz to, ka ir redzes invalīde kopš agras bērnības, viņa ar vieglatlētiku nodarbojās kopš 11 gadu vecuma.
2016. gadā Berlīnes Grand Prix izcīņā viņa uzvarēja 100 m T13 un 200 m T13 skrējienos, pie tam 200 m skrējienā uzrādītais laiks 24,84 sekundes bija jauns Eiropas rekords. Pēc dažām nedēļām 2016. gada vasaras paralimpiskajās spēlēs viņa uzvarēja 100 m distancē ar 11,79, apsteidzot dienvidāfrikāni Ilzi Heisu un amerikāni Kimu Krosbiju. Viņa arī uzlaboja savu iepriekšējā dienā priekšskrējienā uzstādīto pasaules rekordu. Viņa arī ierindojās trešajā vietā 400 m distancē ar 56,60, aiz Francijas skrējējas Nanteninas Keitas un dienvidāfrikānietes Ilzes Heisas.
IPC 2017. gada Pasaules čempionātā Londonā viņa ieguva trīs zelta medaļas: 100 m, 200 m un 400 m skrējienos, pie tam 100 m skrējienā uzstādot jaunu čempionāta rekordu 12,00 sek., bet 200 m skrējienā ar rezultātu 24,63 sek. pārspējot pasaules rekordu. Nākamajā gadā Eiropas čempionātā viņa ieguva zelta medaļu 100 m un 200 m skrējienos, kā arī sudraba medaļu 400 m skrējienā.
2019. gada pasaules čempionātā viņa atkal uzvarēja 100 m un 200 m distancēs, bet 400 m skrējienā ieguva bronzas medaļu.
Vecmurāni
Vecmurāni (arī Vacmurāni) ir ciems Viļānu novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 1,3 km no pagasta centra Strupļiem, 5,2 km no novada centra Viļāniem un 221,5 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P59 (Viļāni–Ružina–Malta) un V572 (Murāni–Mortišķi–Denelišķi), Ciskodas upes krastā.
284984 Ikaunieks
284984 Ikaunieks ir neliels galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 2010. gadā LU Astronomijas institūta Astrofizikas observatorijā ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs Ilgmārs Eglītis sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.
asteroīdam piešķirts latviešu astronoma Jāņa Ikaunieka vārds.
Entonijs Robinsons
Entonijs Robinsons (en, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv ASV futbola izlasi. Kopš 2020. gada Robinsons pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Fulham.
Iepriekš spēlējis Anglijas komandās Everton, Bolton Wanderers un Wigan Athletic.
ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2018. gadā. Piedalījies 2022. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Fulham
ASV
Sarkanie khmeri
Sarkanie khmeri (km, Khmaer Krahom; fr) bija Kambodžas Komunistiskās partijas cīnītāji, kas pēc uzvaras Kambodžas pilsoņu karā izveidoja Demokrātisko Kampučiju kurā no 1974. līdz 1979. gadam centās īstenot savu ideālu par komunistisku sabiedrību, procesā nogalinot miljoniem iedzīvotāju. Pēc Vjetnamas iebrukuma valstī un Demokrātiskās Kampučijas sabrukuma 1979. gadā, aktīva Sarkano khmeru partizānu kustība Taizemes pierobežas rajonos turpinājās līdz 1991. gadam un pilnībā izbeidzās līdz ar Sarkano khmeru līdera Pola Pota nāvi 1998. gadā.
1951. gadā Vjetnamas komunistu kontrolē tika izveidota Khmeru Tautas Revolucionārā partija. Tās vadītāji bija Francijā izglītoti intelektuāļi, kas pakāpeniski atbrīvojās no vjetnamiešu kontroles un ar minimāliem panākumiem no bāzēm valsts ziemeļaustrumu pierobežas apgabalos uzsāka partizānu kustību pret prinča Norodoma Seihanūka valdību. Pēc Seihanūka gāšanas 1970. gadā, princis kopā ar saviem nesenajiem ienaidniekiem Sarkanajiem khmeriem izveidoja opozīcijas kustību. Partizānu vienības sāka gūt lielāku iedzīvotāju atbalstu un sāka saņemt Vjetnamas militāro palīdzību. Sarkano khmeru panākumus arī veicināja ASV izvērstā masīvā Kambodžas bombardēšanas kampaņa, kas izpostīja valsti un radīja masīvu bēgļu plūsmu no laukiem uz pilsētām. Galvaspilsētas Pnompeņas iedzīvotāju skaits pāris gados pieauga līdz 2,5 miljoniem. Kambodžas tradicionālā sabiedrība lielā mērā bija jau sabrukusi līdz 1975. gadam.
Sarkano khmeru programma, ko ietekmēja Mao piemērs Ķīnas Tautas Republikā, paredzēja masīvu rīsa audzēšanas programmas izvēršanu, kas ļautu paēdināt iedzīvotājus, un ar rīsa eksporta ienākumiem sākt industrializāciju. Pilsētu iedzīvotājiem un tajās sakoncentrētajiem neproduktīvajiem bēgļiem tika pavēlēts nekavējoties pamest pilsētas un doties uz laukiem, dalībai rīsa audzēšanas kooperatīvos. Pārvietošanas laikā sākās bijušā režīma kareivju, izglītotās inteliģences un budistu mūku masu slepkavības. Tika aizliegta nauda, reliģija un jebkāds privātīpašums. Izglītotos cilvēkus uzskatīja par pārāk rietumnieciskiem un iznīcināja. Vjetnamiešu izcelsmes iedzīvotāji arī tika nogalināti. Papildus nepārtrauktajiem nāvessodiem, kas bieži tika izpildīti sašķaidot galvaskausu, pārstrādājušies un nepietiekami ēdinātie iedzīvotāji masveidā mira no bada un slimībām. Starp vjetnamiešiem un khmeriem jau vēsturiski pastāvēja naids, ko izmantoja arī Sarkanie khmeri, sākumā atbrīvojoties no Vjetnamas politiskās kontroles un vēlāk izvēršot asu kampaņu pret vietējiem vjetnamiešiem. Regulārās sadursmes abu valstu pierobežā noveda pie Vjetnamas iebrukuma 1978. gada decembrī. Sarkano khmeru režīms sabruka pāris nedēļās un 1979. gadā Vjetnama izveidoja sev paklausīgu Kampučijas Tautas Republiku, kuru vadīja sarkano khmeru mērenākie elementi. Sarkano khmeru armija nostiprinājās Taizemes pierobežas rajonos, kur ar Ķīnas militāro un ASV politisko atbalstu turpināja cīņu pret Vjetnamas atbalstīto režīmu. 1982. gadā Sarkanie khmeri un princis Seihanūks izveidoja jaunu koalīciju, kuru kā leģitīmo valdību atzina arī ANO un Rietumvalstis.
1991. gadā tika parakstīts miera līgums, un 1992. gadā ANO vadībā notika parlamenta vēlēšanas. Sarkanie khmeri neatzina vēlēšanu rezultātus un atsāka karadarbību. Taču daudzie cīņu gadi un dzīve džungļos bija vājinājusi kustību, kuras rindās aizvien biežāk notika šķelšanās un dezertēšana. Sarkanie khmeri no ideoloģiskas kustības faktiski pārvērtās noziedzīgā grupējumā. 1997. gadā atlikusī kaujinieku vadība arestēja Polu Potu. 1999. gadā kustība bija beigusi pastāvēt.
Sarkano khmeru varas gados paveiktās zvērības plaši tika atspoguļotas Vjetnamas un PSRS propagandā pret Ķīnu un ASV. Spīdzināšanas centros un cietumos izveidoja memoriālus, no upuru kauliem cēla piramīdas. 2006. gadā izveidoja starptautisku tiesu, kas sāka tiesāt dažus no palikušajiem Sarkano khmeru vadoņiem.
Lietuva 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Lietuva piedalījās  1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augusts. Lietuvai šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles kopš neatkarības atgūšanas no Padomju Savienības 1991. gadā un ceturtās vasaras olimpiskās spēles kopš debijas 1924. gadā.
1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Lietuva izcīnīja vienu olimpisko medaļu, bronzas medaļu, basketbolā vīriešu sacensībās. Šī bija otrā reize, kad Lietuvas basketbola izlase olimpiskajās spēlēs izcīnīja medaļas, pirmā reize bija iepriekšējās, 1992. gada Barselonas olimpiskajās spēlēs.
Lietuvas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija peldētājs Raimunds Mažulis.
Burkards Valdiss
Burkards Valdiss (de, ap 1490-1556) bija Reformācijas laikmetā Latvijā dzīvojošs vācu franciskāņu mūks, vēlāk dzejnieks un dramaturgs, daudzu luterāņu korāļu melodiju un tekstu autors un viens no pirmajiem lugu rakstniekiem vācu valodā.
Dzīvesgājums
Dzimis aptuveni 1490. gadā Alendorfā (Allendorf) tagadējā Hesenes zemē. Jaunībā iestājās Franciskāņu ordenī un pirms 1522. gada ieradās Livonijas galvaspilsētā Rīgā, kur darbojās kā Rīgas arhibīskapa Jaspera Lindes sūtnis pie Svētās Romas impērijas ķeizara Kārļa V. Pēc atgriešanās Rīgā 1524. gadā Svētbilžu grautiņu laikā viņu apcietināja sakarā ar apvainojumiem pretdarbībā reformācijai. Cietumā viņš atteicās no katoļticības un pārgāja luterticībā. Pēc atbrīvošanas Valdiss izstājās no franciskāņu ordeņa, apprecējās un pelnīja iztiku kā Rīgas alvaslējējs, dodamies ceļojumos uz Antverpeni un Lisabonu. 1527. gadā Rīgā uzveda Valdisa muzikālo meteņu spēli "Parabola par Pazudušo dēlu". Viņu apcietināja par apvainojumiem ķecerībā un laikā no 1536. līdz 1540. gadam turēja cietumā Livonijas ordeņa Cēsu, Bauskas un Vīlandes pilīs. Ieslodzījumā viņš atdzejoja vācu valodā visus 150 psalmus un arī komponēja tiem melodijas, kas vēl arvien atrodamas mūsdienu somu un zviedru luterāņu dziesmu grāmatās. Pēc atbrīvošanas 1541. gadā Valdiss devās uz dzimteni, kur Vitenbergas universitātē studēja teoloģiju un no 1544. gada līdz pat nāvei strādāja par luterāņu mācītāju Abterodē (Abterode) tagadējā Hesenes zemē.
Miris 1556. gadā.
Dainis Karols
Dainis Karols (dzimis Talsos) ir latviešu politiķis. Latvijas Republikas Aizsardzības ministrijā darbojies kā Aizsardzības ministra ārštata konsultants Jaunsardzes un Zemessardzes jautājumos, Jaunsardzes un informācijas centrā veicis 1. novada nodaļas vadītāja amata pienākumus, līdz pilnībā pievērsies politiskajai darbībai Talsu novadā. 2018. gada 28. jūnijā ar domes ārkārtas sēdes lēmumu kļuvis par Talsu novada domes priekšsēdētāju. Atbrīvots no amata 2020. gada 14. maija domes sēdē.
Biogrāfija
Pirmā specialitāte — mežsaimniecības tehniķis iegūta 1994. gadā, absolvējot Ogres meža tehnikumu.
Dainis Karols pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu vidū aktīvi iesaistījās Zemessardzes darbā, kas rezultējas Latvijas Zemessardzes Kājnieku mācību centra darba pienākumos, pildot vada komandiera vietnieka pienākumus 1997. gadā. Kopš tā laika Dainis Karols kļuvis par vienu no tiem Zemessardzes vadītājiem, kurus ļoti atzinīgi vērtē gan dienesta kolēģi, gan padotie, gan Valsts augstākā militārā vadība. Jaunsardzes un informācijas centrā sekmīgi darbojies kā 1. novada nodaļas vadītājs.
Politiskā darbība
Dainis Karols ilgstoši darbojas Latvijas Zemnieku savienībā un ieņem partijas valdes locekļa amatu. Dainis Karols ir Latvijas Zemnieku savienības Talsu nodaļas vadītājs.
Talsu novadā kā deputāts ievēlēts vairākos sasaukumos, pirmo reizi no Zaļo un Zemnieku savienības apvienotā saraksta, tad pārstāvot Latvijas Zemnieku Savienību. Pēdējās pašvaldību vēlēšanās 2017. gada 3. jūnijā Dainis Karols ieguvis 1616 balsis (saskaņā ar CVK balsu skaitīšanas aprēķinu tabulu) un saglabājis savu pirmo saraksta pozīciju.
2019. gadā opozīcija Talsu novadā neveiksmīgi mēģināja noorganizēt neuzticības balsojumu D. Karolam. 2020. gada maijā tika izdarīts jauns mēģinājums, kas 14. maija domes sēdē vainagojās ar balsojumu, kurā deputāti ar desmit balsīm Daini Karolu atbrīvoja no priekšsēdētāja amata.
Lielā Dezērta
Lielā Dezērta (pt) ir neapdzīvota sala Atlantijas okeānā, galvenā sala Madeiras salām piederošajā Dezērtaša salu grupā. Pieder Portugālei, atrodas 23 km uz dienvidaustrumiem no Madeiras salas. Ietilpst Dezērtaša salu dabas rezervātā.
Zergas ezers
Zergas ezers jeb Mulajbuselhamas lagūna (ar) ir 4 500 hektārus liela lagūna, kas atrodas Marokas ziemeļos, 70 kilometrus uz ziemeļiem no Kenitras.
Lagūna 1980. gadā iekļauta Rāmsaras konvencijas konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Tā ir ievērojama Austrumatlantijas putnu migrācijas ceļa pieturvieta. Novērotas apmēram 100 putnu sugas. Uzturas 50 000 līdz 100 000 bridējputni.
Latvijas PSR Ārlietu ministrija
Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas Ārlietu ministrija bija PSRS okupācijas laika institūcija, kurai nebija pastāvīgas darbības ārlietās.
Valstis Eirovīzijas dziesmu konkursā
[[Attēls:Eurovision participation map.svg|thumb|350px|Karte ar dalībvalstu debijas gadu pēc desmitgades:
]] Eirovīzijas dziesmu konkursā ir piedalījušās 52 valstis. No tām 26 valstis ir guvušas vismaz vienu uzvaru.
Baltica (korporācija)
Baltica bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1850. gada 10. martā kā Kurzemes guberņas studentu apvienība. Tās krāsas — melns-zaļš-pelēks. 1856. gada 6. aprīlī korporāciju izslēdza no Tērbatas šaržēto konventa.
Dambja iela (Jelgava)
Dambja iela ir Jelgavas iela, kas sākas krustojumā ar Lielo ielu pie un beidzas pie Ģintermuižas.
Vēsture
Iela izveidojusies no ceļa, kas aiz pilsētas nocietinājumiem veda pa Jēkaba kanāla dambi (Dammweg) līdz Svētes upei pie Ģintermuižas. 19. gadsimtā to pārdēvēja par Dambja ielu (Dammstraße), 1931. gada jūnijā par Georga Vašingtona prospektu. Dambja ielas vārdu piešķīra Mazā Dambja ieliņai, kas to agrāk savienoja ar Dobeles šoseju. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. augustā ielu pārdēvēja par Sarkanarmijas ielu, 1941. gada 16. oktobrī par P. Hindenburga ielu, 1944. gadā atkal par Sarkanarmijas ielu. Atmodas kustības laikā 1990. gada 26. aprīlī iela atguva Dambja ielas nosaukumu.
Ielu savienojumi
Dambja iela ir savienota ar šādām ielām:
Ar airBaltic saistītie skandāli
Uzņēmuma patiesie labuma guvēji
airBaltic kapitāldaļu turētāja SIA "Baltijas aviācijas sistēmas" deklarētie patiesā labuma guvēji līdz tā pārņemšanai valsts īpašumā tika apšaubīti. Sabiedrība par atklātību "Delna" uzskatīja, ka uzņēmums saistīts ar politiķa un uzņēmēja Aināra Šlesera interesēm.
Bertolda Flika atalgojums
Bertolts Fliks, airBaltic valdes priekšsēdētājs no 1999. līdz 2011. gadam, atteicās deklarēt savu amata atalgojumu, jo neuzskatīja sevi par valsts darbinieku. Sākot ar 2006. gadu, Valsts ieņēmumu dienests centās piespiest Fliku deklarēt atalgojumu.
2008. gada vadības konflikts ar valdību
2009. gada janvārī "Skandināvijas aviolīnijas" sev piederošās airBaltic akcijas (47,2%) pārdeva privātam akcionāram — "Baltijas Aviācijas sistēmām" (BAS), kas tika saistīts ar airBaltic vadītāju Bertoltu Fliku. Vēlāk BAS izteica vēlmi iegūt savā kontrolē arī valstij piederošos 52,6% airBaltic akciju, tomēr lidsabiedrības privatizācijas piedāvājumi tika noraidīti. 2009. gada martā airBaltic vadītājam B. Flikam tika izteikti pārmetumi par to, ka viņš kopš stāšanās amatā nebija iesniedzis nevienu amatpersonas deklarāciju.
12. un 13. septembrī airBaltic bez paskaidrojumu sniegšanas uz divām dienām atcēla lidojumus uz Briseli, Berlīni, Stokholmu, Tallinu un Viļņu, bet pēc tam paziņoja, ka airBaltic ziemas sezonā samazinās lidojumu skaitu un kopumā 2012. gadā plānoto lidojumu skaits būs par 9400 lidojumiem mazāks nekā 2011. gadā. 21. septembrī airBaltic Rīgas rajona tiesā iesniedza tiesiskās aizsardzības procesa pieteikumu un B. Fliks paskaidroja, ka airBaltic pieprasījusi tiesisko aizsardzību, lai Latvijas valdība kā akcionārs nevarētu bloķēt nevienu aviokompānijas lēmumu un nevarētu mainīt kompānijas vadību, tomēr tiesa pieņēma lēmumu pieprasījumu atstāt bez virzības.