cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Atklātības un totalitārā režīma atkārtošanās novēršanas likums
Tiesiskā regulējuma apjoms
Latvijas Universitātes mājaslapā publiskotais likumprojekts paredz VDK dokumentu pakāpenisku digitalizēšanu un publicēšanu tiešsaistē — šis uzdevums deleģēts Latvijas Nacionālajam arhīvam. Vispirms paredzēts publicēt “Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) nomenklatūras kadru lietu kolekcijas personas lietas”. Likumprojekta mērķis ir, īstenojot Satversmes ievadā nostiprināto totalitārisma nosodījumu, ar atklātības un vēstures pētniecības palīdzību novērst totalitāra režīma atkārtošanās iespējamību Latvijā, pārvarēt Latvijas Republiku okupējušo varu propagandas un slepenības kultūras sekas.
Projekts paredz vispirms publicēt Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) nomenklatūras kadru lietu kolekcijas personas lietas, sākot ar okupācijas režīma vadību — LKP Centrālās Komitejas (CK) pirmo sekretāru Jāņa Kalnbērziņa, Arvīda Pelšes, Augusta Vosa, Borisa Pugo, Jāņa Vagra, Alfrēda Rubika, Ivara Ķezbera, LPSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētāju Augusta Kirhenšteina, Kārļa Ozoliņa, Jāņa Kalnbērziņa, Vitālija Rubeņa, Pētera Strautmaņa, Jāņa Vagra, Anatolija Gorbunova, LPSR Ministru Padomes priekšsēdētāju Viļa (Jāņa Vilhelma) Lāča, Jāņa Peives, Vitālija Rubeņa, Jurija Rubeņa, Viļņa Edvīņa Breša lietām. Tās būtu jāpublicē, pēc komisijas domām, ne vēlāk kā līdz 2018. gada 30. jūnijam. Tāpat paredzēts atspoguļot LKP CK daļu vadītāju, to vietnieku, sektoru vadītāju un vietnieku lietas, kompartijas pilsētu, rajonu un Rīgas pilsētas rajonu, kā arī PSRS Jūras flotes ministrijas Latvijas Jūras kuģniecības pirmo un otro sekretāru lietas.
Atklātībai paredzēts nodot režīma spēka struktūru vadītāju un kontroles institūciju lietas, kā arī PSRS kompartijas vadošo lomu represijās apliecinošus dokumentus: LKP CK biroja protokolus, VDK ziņojumus LKP CK un LPSR Ministru padomei, kas publiskojami jau līdz šī gada 31. decembrim. VDK aģentūras kartotēku, kura plašāk pazīstama kā “čekas maisi”.
Likumprojekts par publiskojamiem nosaka arī PSRS kompartijas vadošo lomu represijās apliecinošus dokumentus: LKP CK biroja protokolus, VDK ziņojumus LKP CK.
Tāpat paredzēts publicēt LPSR iekšlietu un valsts drošības tautas komisāru, drošības, iekšlietu, sabiedriskās kārtības sargāšanas ministru, VDK priekšsēdētāju, to vietnieku nomenklatūras lietas, kā arī atspoguļot virkni PSRS totalitārās okupācijas režīma sabiedrības kontroles institūciju, sākot ar LPSR Ministru padomi, Augstāko padomi, komjaunatnes vadību, beidzot ar republikas pakļautības pilsētu, rajonu un Rīgas pilsētas rajonu darbaļaužu (tautas) deputātu padomju izpildu komiteju priekšsēdētājiem, VDK piesegorganizāciju Latvijas un ārzemju draudzības un kultūras sakaru biedrības, Latvijas Komitejas kultūras sakariem ar tautiešiem ārzemēs (KultKoms), Latvijas Miera aizstāvēšanas komitejas, Latvijas Jaunatnes organizāciju komitejas, PSRS Valsts ārzemju tūrisma komitejas Rīgas apvienības (Intūrists), Vissavienības politisko zinību un zinātnes izplatīšanas biedrības Latvijas republikāniskās nodaļas, Latvijas Padomju rakstnieku savienības, LPSR Mākslinieku savienības, Latvijas PSR Komponistu savienība, LPSR Komponistu savienības, LPSR Kinematogrāfijas darbinieku savienības, LPSR Žurnālistu savienības, LPSR Teātra biedrības, Padomju juristu asociācijas Latvijas republikāniskās nodaļas, Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotās Pētera Stučkas Latvijas valsts universitātes vadītāju lietām, kā arī PSRS Reliģisko kultu lietu padomes pilnvaroto un Krievu pareizticīgās baznīcas lietu padomes pilnvaroto LPSR lietām, izgaismojot arī LPSR prokurora, LPSR prokurora vietnieka un LPSR VDK darbību pārraugošā prokurora, LPSR Ministru Padomes Galvenās pārvaldes kara un valsts noslēpumu aizsardzībai presē (Glavļits) vadītāju, vadītāja vietnieku darbību un atbildību.
Likumdošanas zinātniskie eksperti Atklātības likumā noteikuši, ka “PSRS okupācijas un Vācijas Reiha okupācijas publisko institūciju dokumenti jeb okupāciju dokumenti, kas ir valsts varas īstenotāju rīcībā, ir nacionālā dokumentārā mantojuma sastāvdaļa, tie ir Latvijas Republikas īpašums un to iznīcināšana ir aizliegta”. Likumprojekts, sekojot citu postkomunisma valstu praksei, paredz izveidot institūciju okupācijas varas dokumentu izpētei.
VDK dokumenti ir ziņu kopums, kas fiksēts, uzglabāts vai nodots jebkurā tehniski iespējamā veidā, ja vismaz viens to autors vai adresāts ir bijusi VDK, ja to saturs attiecas uz jebkuru VDK tieši vai netieši raksturojošu darbību, ja tie atrasti VDK, tai institucionāli vai funkcionāli padoto iestāžu oficiālajās vai konspiratīvajās telpās, kā arī, ja no to kopuma var konstatēt, ka tie attiecas uz VDK, teikts Saeimā iesniegtajā dokumentā.
Pamatojoties uz Vispārīgās datu aizsardzības regulas 153. pantu, likums paredzētu, ka tiesības tikt aizmirstam un tiesības ierobežot datu apstrādi nav attiecināmas uz Latvijas vēstures pētniecību un tās rezultātu publicēšanu par laiku līdz Satversmes darbības pilnīgai atjaunošanai — 5. Saeimas pirmajai sēdei 1993. gada 6. jūnijā.
Dokumentus publicētu Nacionālā arhīva tīmekļa vietnē.
Ārējās saites
1. LPSR Valsts Drošības komitejas zinātniskās izpētes komisija;
2. Latvijas Universitātes publicēts Atklātības un totalitārā režīma atkārtošanās novēršanas likuma projekts.
Enna V. Koutsa
Enna V. Koutsa (en; dzimusi, mirusi ) bija angļu kino montāžas režisore ar vairāk kā 60 gadus ilgu darba pieredzi. Plašāku atpazīstamību ieguva 1962. gadā kā montāžas režisore Deivida Līna kinofilmai "Arābijas Lorenss", par kuru saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvui nominācijā "Labākā montāža". Šai balvai tikusi nominēta vēl četras reizes – par filmām "Bekets" (Becket, 1963), "Ziloņcilvēks" (1980), "Ugunslīnijā" (In the Line of Fire, 1993) un "Ārpus redzesloka" (Out of Sight, 1998). 2007. gada februārī Koutsa saņēma BAFTA Fellowship balvu. Koutsai piešķirta arī Kinoakadēmijas goda balva par mūža ieguldījumu (2017).
Pfeifera nūjiņa
Pfeifera nūjiņa, arī hemofilā nūjiņa vai influences baktērija (Haemophilus influenzae) ir gramnegatīva baktērija. Fakultatīvi anaeroba, bet labāk aug aerobos apstākļos. Ir patogēnas tikai cilvēkam, kam var izraisīt pneimoniju, otītu (vidusauss iekaisums), sinusītus, laringotraheītu, bronhītu u.c. Haemophilus influenzae biovar aegyptius izraisa strutainu konjunktivītu.
Šo baktēriju pirmo reizi aprakstīja vācu bakteriologs Rihards Pfeifers (1858—1945), kļūdaini uzskatot to par gripas jeb influences ierosinātāju.
Haemophilus influenzae (Rd celms) bija pirmais brīvi dzīvojošais organisms, kuram 1995. gadā tika veikta pilna genoma sekvenēšana.
8. līnija (Jūrmala)
8. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 8. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 235 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 8. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
8. līnija ir savienota ar šādām ielām:
Teksjē I
Teksjē I (fr; dzimšanas un miršanas datums nav zināms) bija franču burātājs, divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Teksjē I 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas sacensībās. Open klases braucienā viņš tika diskvalificēts, Līdz 0,5 tonnu laivu klases abos braucienos izcīnīja sudraba medaļas. 0,5 līdz 1 tonnu laivu klases pirmajā braucienā ieguva 8. vietu, bet otrajā braucienā — 6. vietu. 1 līdz 2 tonnu laivu klases braucienā pirmajā braucienā ieguva 7. vietu, bet otrajā braucienā — 6. vietu. Savukārt 3 līdz 10 tonnu laivu klases pirmajā braucienā viņš palika beidzamajā 9. vietā.
Latvijas Sporta deju federācija
Latvijas Sporta deju federācija ir bezpeļņas organizācija, kas ir atbildīga par sporta deju attīstību Latvijā.
Biedri
Latvijā ir reģistrēti:
Solomona Gugenheima muzejs
Solomona Gugenheima muzejs (en) ir mākslas muzejs Manhatanā, Ņujorkā, ASV.
Solomona Gugenheima fondam pieder vēl vairāki muzeji, piemēram, Bilbao, Spānijā.
Haemophilus ducreyi
Haemophilus ducreyi ir gramnegatīva baktērija. Nekustīga nūjiņa, neveido sporas; fakultatīvs anaerobs. Mīkstā šankra izraisītājs.
Vigala
Vigala (et) ir Kazari upes kreisā krasta pieteka Igaunijas rietumos, Raplas un, neliela daļa lejtecē, Lēnes apriņķī.
Upe ir gandrīz tikpat gara kā Kazari upe, kurā tā ietek. Iztece — no Keavas purva. Augštecē tek ziemeļrietumu virzienā. Sasniedzot Raplu, pagriežas uz dienvidrietumiem. Ietek Kazari pie Jeeēres ciema. Vidustecē pie Konuveres Vigalu šķērso valsts autoceļš A4 (Tallina—Pērnava—Ikla). 1861. gadā uzceltais akmens tilts pār Vigalu pie Konuveres ir arhitektūras piemineklis.
Garvilnas vombati
Garvilnas vombati, mataindeguna vombati (Lasiorhinus) ir viena no divām vombatu dzimtas (Vombatidae) somaiņu ģintīm. Otra ir vombatu ģints (Vombatus). Garvilnas vombatu ģintī ir divas sugas, kuras mājo Austrālijā.
Biežāk no abām sugām sastopams dienvidu garvilnas vombats (Lasiorhinus latifrons), kas sastopasm plašā areālā no Jaundienvidvelsas dienvidrietumiem līdz Austrālijas dienvidrietumiem. Toties Krefta vombata (Lasiorhinus krefftii) izdzīvošana ir kritiski apdraudēti, un tas mūsdienās mājo tikai nelielā 3 km² reģionā Kvīnslendā. Senāk tas bija sastopams arī Viktorijā un Jaundienvidvelsā.
Kopīgās īpašības
Garvilnas vombatiem ir liels, apaļīgs ķermenis ar īsām, spēcīgām kājām un platām ķepām, kas piemērotas zemes rakšanai. Kažoks ir biezs un zīdains. Tiem ir raksturīga liela galva ar smailām ausīm, mazām actiņām un platu degunu, kuru atšķirībā no parastā vombata deguna, sedz īss matojums. Mazākais no abiem ir dienvidu garvilnas vombats.
Garvilnas vombati ir zālēdāji un ir aktīvi galvenokārt krēslas stundās un naktī. Dienu tie pavada paslēpušies savā alā.
Andrejs Cīrulis
Andrejs Cīrulis (dzimis, miris ) bija latviešu žurnālists un sabiedrisks darbinieks, Trešās atmodas notikumu dalībnieks. Atmodas laikā bija avīzes “Padomju Jaunatne” galvenais redaktors.
Bijis Latvijas Tautas frontes (LTF) organizācijas komitejas loceklis, LTF 1. un 2. sasaukuma Domes un valdes loceklis, PSRS Tautas deputāts no LTF saraksta, Latvijas Kultūras fonda valdes prezidija loceklis, Latvijas PSR Žurnālistu savienības valdes prezidija loceklis.
Dzīvesgājums
Dzimis Vandzenes pagastā. Mācījās Līgatnes vidusskolā, strādāja Līgatnes papīrfabrikā, bija laikraksta “Līgatnes Papīrnieks” redaktors. Vēlāk strādāja par Latvijas Radio Lauksaimniecības nodaļas vadītāju, bija laikraksta “Cīņa” redaktora vietnieks.
Perestroikas laikā organizēja grāmatas “Jūrmalas dialogi” sagatavošanu un izdošanu par PSRS — ASV Čatokvas konferenci Jūrmalā 1986. gada septembrī (konferencē ASV vēstnieks Džeks Metloks, būdams Jūrmalā, publiski apliecināja, ka ASV nekad nav atzinušas Baltijas inkorporāciju PSRS). Bija viens no iniciatoriem V. Lāča Valsts bibliotēkas grāmatu glābšanas kampaņai, kas vainagojusies ar Latvijas PSR Ministru Padomes lēmuma pieņemšanu un līguma slēgšanu ar Gunāru Birkertu par bibliotēkas jaunas ēkas (Gaismas pils) celtniecību.
Piedalījās mītiņu organizēšanā 1988. gada 25. martā un 14. jūnijā, būdams tolaik populārā Latvijas dienas laikraksta “Padomju Jaunatne” (vēlāk “Latvijas Jaunatne”) redaktors. 1988. gada 19. jūlijā “Padomju Jaunatne” publicēja aicinājumu veidot Latvijas Tautas fronti (LTF). Būtiski ietekmēja daudzus Trešās Atmodas procesus un iniciatīvas, tai skaitā sarkanbaltsarkanā karoga atzīšanu, latviešu valodas kā valsts valodas statusa apstiprināšanu.
Laikraksti “Padomju Jaunatne” un “Sovetskaja molodež” 1988. gada 19. maijā rosināja Latvijas iedzīvotājus telefonaptaujā nosaukt savus pārstāvjus uz Vissavienības Kompartijas XIX konferenci, uz Maskavu brauca arī tautas atbalstītie Jānis Peters, Anatolijs Gorbunovs, Ēriks Hānbergs, Ivars Priedītis un arī Dainis Īvāns, kurš bez plaša mēroga sabiedriska atbalsta par Vissavienības partijas XIX konferences delegātu noteikti nebūtu kļuvis.
2011. gadā ar domubiedriem izveidoja resursu internetā ar Trešās atmodas vēstures materiāliem “Barikadopēdija”. 2015. gadā ievēlēts par “Līgatnes novada gada cilvēku 2015” par ieguldījumu Līgatnes vēstures apkopošanā un popularizēšanā.
Politiskie amati
1989. gadā Andreju Cīruli ievēlēja par PSRS Tautas deputātu. 1990. gadā kā LTF kandidāts viņš Jēkabpils vēlēšanu apgabalā kandidēja LPSR Augstākās padomes vēlēšanās, taču netika ievēlēts. No 1994. līdz 1997. gadam bija Rīgas domes deputāts no partijas “Saimnieks”. 1998. gadā kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās no Nacionālās Progresa partijas, taču netika ievēlēts.
J. Pilsudska Daugavpils valsts poļu ģimnāzija
J. Pilsudska Daugavpils valsts poļu ģimnāzija ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Varšavas ielā 2 Daugavpilī.
Vēsture
Četrklasīgā Daugavpils Valsts poļu ģimnāzija dibināta 1921. gadā, pirmais skolas pārzinis bija Jans Mončinskis (1885-1939). 1935. gada 1. septembrī Daugavpils valsts poļu, krievu un baltkrievu ģimnāzijas apvienoja vienā ģimnāzijā ar nosaukumu II Daugavpils valsts ģimnāzija, kurā izveidoja arī vienu latviešu klasi. 1935./1936. mācību gadā ģimnāzija atradās Varšavas ielā 60 un Varšavas ielā 20, no 1937. gada 1. janvāra Varšavas ielā 2, tās direktors bija Jānis Plonis. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada vasarā poļu klase beidza pastāvēt. 1948. gadā skolu slēdza.
Atmodas kustības laikā 1989. gadā Daugavpils Eksperimentālajā skolā atvēra klasi ar 16 skolēniem, kas sāka mācīties poļu valodā. 1991. gada 1. septembrī Varšavas ielā 2 atklāja Daugavpils poļu pamatskolu, kurā mācības uzsāka 85 audzēkņi. Skolu atjaunoja kā izglītības iestādi, kas paredzēja Daugavpils valsts poļu ģimnāzijas tradīciju atjaunošanu, poļu izcelsmes bērnu integrēšanu Latvijas sabiedrībā, augstvērtīgu un stabilu zināšanu sniegšanu, kas veicinātu skolas absolventu konkurētspēju mūsdienu apstākļos un nodrošinātu studiju iespējas Latvijas un ārvalstu augstskolās.
1998. gadā to akreditēja kā vidusskolu. 2002. gadā Daugavpils poļu vidusskolai piešķīra Juzefa Pilsudska vārdu, darbu sāka skolas muzejs.
2007. gadā sāka īstenot integrētās pamatizglītības programmu skolēniem ar kustību traucējumiem un skoliozi. 2008. gadā skola atguva savu vēsturisko nosaukumu – Daugavpils valsts poļu ģimnāzija, zaudējot J. Pilsudska vārdu, jo vēsturiskajā nosaukumā tā nebija. 2010. gada septembrī Daugavpils pilsētas dome piekrita skolas vēsturiskajā nosaukumā iekļaut J. Pilsudska vārdu.
Mirdzas iela (Jūrmala)
Mirdzas iela ir iela Jūrmalā, Asaru un Valteru apkaimēs. Mirdzas iela sākas krustojumā ar Zemgales ielu un beidzas krustojumā ar Gulbju ielu. Kopējais ielas garums ir 1370 metri, tā ir klāta ar grants un asfaltbetona segumu (asfaltētais posms ir no Dāvja ielas līdz Zemgales ielai. Mirdzas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā un ielai ir vienvirziena posms no Dāvja ielas līdz Zemgales ielai. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Sabiedriskais transports
Mirdzas iela ir pretī Asaru stacijai. Agrāk pa Mirdzas ielu kursēja 5. autobuss.
Ielu savienojumi
Mirdzas iela ir savienota ar šādām ielām:
Lanškrouna
Lanškrouna (cz) ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1285. gadā. Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija Landskrona (de). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Cilvēki
Lanškrouna ir kardināla Frīdriha Gustava Pifla (Friedrich Gustav Piffl, 1864—1932) un vieglatlēta Romana Šebrles (Roman Šebrle, 1974) dzimtā pilsēta.
Archer
Archer ir ASV animācijas seriāls, kuru kanālam FX izveidoja Ādams Rīds. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no. Šobrīd ir izveidotas 10 sezonas un 110 sērijas. Sākotnēji seriālu plānoja pabeigt pēc 10. sezonas, tomēr 2019. gada 20. jūlijā paziņoja, ka 2020. gada maijā iznāks 11. sezona.
Seriālā galvenās lomas ieskaņojuši H. Džons Benžamins, Džūdija Grīra, Embera Neša, Kriss Pārnels, Ādams Rīds, Aiša Teilora, Džesika Valtere un Lakijs Jeitss.
Sižets
Darbība notiek 1980. gados. Seriāls stāsta par cinisko 35 gadu vecu slepeno aģentu Sterlingu Ārčeru. Ārčers ir dzērājs, brunču mednieks un visbīstamākais spiegs pasaulē. Viņš strādā starptautiskā slepenā izmeklēšanas dienestā (en). Uzņēmuma direktore ir Sterlinga māte Melorija, kas bieži pārmet dēlam par viņa dzīvesveidu. 5. sezonā dienests tika slēgts un tēli tirgoja kokaīnu. 7. sezonā atklāja detektīvu aģentūru un Sterlings iekrita komā, kur pavadīja trīs gadus.
Josra Alā El Dina
Josra Alā El Dina (en; dzimusi 1986. gadā) ir Ēģiptes starptautiskā meistare šahā (2008).
Biogrāfija
2007. gadā Vindhukā Āfrikas šaha čempionātā sievietēm ierindojusies trešā vietā un izcīnījusi tiesības piedalīties Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas. Piedalījusies 2008. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Naļčikā, kurā 1. kārtā zaudējusi Humpi Koneru. 2009. gadā Tripolē Āfrikas šaha čempionātā sievietēm ierindojusies 7. vietā. 2011. gadā Maputu Āfrikas šaha čempionātā sievietēm ierindojusies 8. vietā.
Pārstāvējusi Ēģipti Pasaules šaha olimpiādēs:
Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Kopš 2012. gada reti piedalās šaha turnīros.
9. līnija (Jūrmala)
9. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru un Lielupes apkaimē. 9. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 9. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
9. līnija ir savienota ar šādām ielām:
Sārcene (Šķēdes pagasts)
Sārcene ir apdzīvota vieta Saldus novada Šķēdes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos Sārcenes upītes krastos 12,5 km no pagasta centra Šķēdes, 34 km no novada centra Saldus un 114 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Sārcenes muižas (Sahrzen) centru. No 1945. līdz 1954. gadam Sārcenes ciema padomes centrs.
Sahrzen
Sahrzen var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukums:
Alfrēds Šneido
Alfrēds Džons Šneido (en; dzimis, miris ) bija Lielbritānijā dzimis franču kriketa spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
Šneido 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja kriketa turnīrā. Šajā turnīrā viņš bija Jauktās Francijas komandas French Athletic Club Union dalībnieks. Viņi zaudēja Lielbritānijas kriketa komandai Devon and Somerset Wanderers un ieguva sudraba medaļu.
2021. gada laikapstākļi Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 2021. gada laikapstākļi Latvijā. Lai gan 2021. gads nesekoja 2019. un 2020. gada pēdās un nekļuva par siltāko gadu novērojumu vēsturē, tas ar vidējo gaisa temperatūru +7,0 °C bija 0,2 °C siltāks par klimatisko standarta normu (1991. – 2020. gads). Līdz ar to 2021. gads bija jau 9. secīgais gads, kas ir siltāks par klimatisko standarta normu. Lielākajā daļā novērojumu staciju 2021. gads bija 0,1 °C siltāks par normu, piekrastes rajonos pat 0,4 līdz 0,5 °C siltāks par normu. Savukārt Alūksnē un Bauskā gada vidējā gaisa temperatūra bija zemāka par normu.
Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā 2021. gadā bija 676,3 mm, kas ir 1% zem gada normas (685,6 mm). Līdz ar to 2021. gads bija jau 4. gads pēc kārtas, kura nokrišņu daudzums bija mazāks nekā ierasti. Vislielākais nokrišņu daudzums tika reģistrēts Rucavā – 1062,7 mm, kas ir lielākais gada kopējais nokrišņu daudzums, kas novērots šajā novērojumu stacijā, bet vismazākais nokrišņu daudzums bija Dobelē – 470,8 mm.
Gada raksturojums pa gadalaikiem
2021. gada rudens, vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +7,6 °C, kas ir 0,5 °C virs gadalaika normas (1991. – 2020. gads). Valsts rietumu un centrālajos rajonos rudens bija 0,4-0,7 °C siltāks par normu, bet valsts austrumos rudens mēneši kopumā bija 0,2-0,4 °C siltāki par normu. Rudens pirmā puse lielākoties bija vēsāka par normu, tamdēļ septembris ar vidējo gaisa temperatūru +11,1 °C bija 1,2 °C vēsāks par normu (1991.-2020. gads) un bija vēsākais septembris kopš 2008. gada. No oktobra vidus līdz rudens beigām gaisa temperatūra galvenokārt bija virs normas, līdz ar to gan oktobris, gan novembris bija siltāki par normu. Oktobra vidējā gaisa temperatūra bija +8,1 °C (1,3 °C virs normas), bet novembra: +3,6 °C (1,4 °C virs normas). Rudens maksimālā gaisa temperatūra +26,3 °C tika novērota Jelgavā 10. septembrī, bet minimālā gaisa temperatūra -7,7 °C 22. novembrī Daugavpilī. Kopumā rudens sezonā tika reģistrēti 22 diennakts maksimālās un 2 minimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 7 diennakts maksimālās un 1 minimālās gaisa temperatūras rekords. Kopējais nokrišņu daudzums vidēji Latvijā 2021. gada rudenī bija 181,2 mm, kas ir 7% zem gadalaika normas (195,3 mm, 1991-2020. gads) un 10% zem 1981.-2010. gadu perioda normas (201 mm). Visvairāk nokrišņu rudenī bija Rucavā – 338,9 mm, bet vismazāk Daugavpilī – 111,3 mm. Rudenī kopumā bija deviņas dienas, kurās kādā no novērojumu stacijām vēja brāzmas sasniedza vismaz vētras spēku (20 m/s). Visstiprākās brāzmas tika reģistrētas 21. oktobrī Ventspilī – 28,4 m/s. Meteoroloģiskais rudens Latvijā iestājās 22. augustā, visagrāk tas iestājās Alūksnē, Gulbenē un Zosēnos 18. augustā, bet visvēlāk Liepājā, Pāvilostā un Ventspilī - 2. septembrī. Meteoroloģiskais rudens Latvijā ilga līdz 27. novembrim, vietām noslēdzoties dienu iepriekš, bet visvēlāk tas beidzās Liepājā – 2. decembrī. Kalendārā rudens pēdējās dienās Latvijā parādījās pirmā sniega sega, 30. novembrī Sīļos tai sasniedzot 28 cm biezumu.
Gaisa temperatūra
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un vidējā temperatūra pa dekādēm.
Dati no LVĢMC klimatiskās informācijas pārskatiem.
Gaisa temperatūras Latvijā
Mēneša minimālā un maksimālā gaisa temperatūras vienpadsmit Latvijas meteoroloģiskajās novērošanas stacijās.
Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Dati no Rīgas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas "Rīga—Universitāte".
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas "Rīga—Universitāte".
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
Stīvens Defūrs
Stīvens Defūrs (Steven Defour; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, pussargs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Beļģijas Pro līgas kluba KV Mechelen sastāvā.
Sasniegumi
Standard Liège
Porto
Joko Tanaka
Joko Tanaka (ja; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.
Terāmo
Terāmo (it,, nap, ) ir pilsēta Itālijā, Abruco reģionā, Terāmo provinces administratīvais centrs. 2018. gadā Terāmo dzīvoja 54,3 tūkstoši iedzīvotāju. Terāmo atrodas Tordino un Veraco upju satekvietā.
Dāvids Rundblads
Dāvids Rundblads (sv, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Rundblads pārstāv KHL komandu HK Soči.
Spēlētāja karjera
Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā.
10. līnija (Jūrmala)
10. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 10. līnija sadalās divos posmos. Pirmais posms sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Otrais posms sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 135 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 10. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
10. līnija ir savienota ar šādām ielām:
Katinka Hošsū
Katinka Hošsū (hu; dzimusi ) ir ungāru peldētāja.
Četras reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs. Lielākos panākumus guvusi Riodežaneiro olimpiskajās spēlēs 2016. gadā, kur izcīnījusi trīs zelta medaļas, labojot arī vienu pasaules rekordu. Pasaules čempionātā garajā baseinā piecas reizes kļuvusi par čempioni, īsajā baseinā — sešas reizes. Vairāk nekā 20 zelta medaļu izcīnījusi Eiropas čempionātā garajā un īsajā baseinā. Sportistei pieder vairāki pasaules rekordi gan garajā, gan īsajā baseinā.
Četras reizes atzīta par Ungārijas gada labāko sportisti. 2013. un 2014. gadā nosaukta par Eiropas gada labāko peldētāju, 2014. un 2015. gadā FINA Hošsū nosauca par gada peldētāju.
Francija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Francija šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 11 olimpiskās medaļas, 5 zelta, 4 sudraba un 2 bronzas medaļas. Medaļas tika izcīnītas trīs olimpiskajos sporta veidos (paukošanā, riteņbraukšanā un vieglatlētikā), 18 disciplīnās. Visvairāk medaļas, 6 medaļas, tika izcīnītas riteņbraukšanā. Medaļām veiksmīgākais Francijas sportists šajās olimpiskajās spēlēs bija Pols Masons, kurš startēja riteņbraukšanā. Viņš izcīnīja trīs zelta medaļas.
Rožukronis
Rožukronis (la — ‘rožu kronis’) ir lūgšanas veids, ko piekopj Romas katoļu baznīca, kā arī īpašas lūgšanu krelles, ko izmanto tās laikā kā palīglīdzekli atkārtošanas reižu skaita ievērošanai. Krellīšu vietā var izmantot arī citus līdzekļus, piemēram, īpašus gredzenus ar ierobiem vai roku pirkstus. Rožukroņa būtība ir lūgšanā izdzīvot Jēzus Kristus dzīvi, vienlaicīgi lūdzot viņa mātes Vissvētākās Jaunavas Marijas aizbildniecību (aizlūgumu par ticīgajiem pie viņas dēla – Jēzus).
Francija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Riteņbraukšana 25px 25px
Francija riteņbraukšanā startēja ar diviem sportistiem - Polu Masonu un Leonu Flamānu. Viņi startēja četrās treka riteņbraukšamas disciplīnās, kurās visās izcīnīja olimpiskās medaļas. Kopumā tika izcīnītas 6 olimpiskās medaļas, līdz ar to Francija dominēja riteņbraukšanā izcīnīto medaļu kopskaitu ziņā. Pols Masons kopumā izcīnīja trīs zelta medaļas — individuālajā braucienā, sprintā un 10 kilometru braucienā. Sakukārt Leons Flamāns zelta medaļu izcīnīja 100 kilometru braucienā, sudraba medaļu izcīnīja 10 kilometru braucienā un bronzas medaļu izcīnīja sprinta distancē. Gan Pols Masons, gan arī Leons Flamāns uzstādīja vairākus tā brīža olimpiskos rekordus dažādās riteņbraukšanas disciplīnās.
Šaušana
Šaušanas sporta veidā Franciju pārstāvēja Albēns Lermuzū. Viņš startēja 200 metru šaušanas disciplīnā ar militāro šauteni. Šajā disciplīnā viņa rezultāts un izcīnītā vieta nav zināma.
Rožukronis
Izcelsme
Vēsturiski Rožukronis bija izveidojies jau viduslaikos kā tautas dievbijības forma, kas tika praktizēta paralēli Stundu Liturģijas trijām dienas stundām, kuras mūki un mūķenes skaitīja klosteros kā trešo, sesto un devīto stundu. Katra stunda iesākās ar Tēvs mūsu, Esi sveicināta, Marija un Gods lai ir Tēvam un ietvēra piecus psalmus. Līdz ar to tautas vēlme piedalīties šajās stundās radīja paralēlu lūgšanas formu no tautai pieejamām un no galvas zināmām lūgšanām. Vēlāk mūki pilnveidoja šo lūgšanu formu un to izplatīja tautā, sevišķi dominikāņi un franciskāņi. Pāvests Jānis Pāvils II 2003. gadā pievienoja Rožukroņa ceturto daļu, iekļaujot līdz šim izlaistā Kristus publiskās dzīves un darbības posma noslēpumu apceri – Gaismas noslēpumus. Tradicionāli 150 Esi sveicināta, Marija arī aizvietoja tautas dievbijībā 150 Psalmus no psaltērija, kuru senatnē klosteros centās noskaitīt pat diennakts laikā, piemēram, benediktīnieši.
Francija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Teniss 25px
Francija tenisā bija pārstāvēta ar vienu sportistu Ž. Defertu. Viņš pirmajā kārtā zaudēja grieķim Dionisijam Kasdaglim.
Rožukronis
Izcelsme
Ir divas versijas, kas norāda rožukroņa izcelšanos. Jau ap 430. gadu Sv. Pauls, eremīts (tuksneša mūks) ir lietojis akmentiņus, lai atcerētos, cik reizes ir skaitīta Kunga lūgšana “Tēvs mūsu”. Ir atrasta dokumentācija par kādu svētīgu sievieti Hestingas kaujā 1066. gadā, kas lietojusi dārgakmeņu virkni, uz kuras tā skaitījusi lūgšanas. Šie ir daži norādījumi par rožukroņa izcelsmi.
Francija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlētika 25px
Francija vieglatlētika bija pārstāvēta ar 5 sportistiem, kuri startēja 9 vieglatlētikas disciplīnās. Vieglatlētikā Francijas sportisti izcīnīja 2 medaļas. Sudraba medaļu trīssoļlēkšanā izcīnīja Aleksandrs Tifērs, bet bronzas medaļu 1500 metru skrējienā izcīnīja Albēns Lermuzū.
Rožukronis
Izcelsme
Īstais rožukroņa sākums tomēr meklējams 11. gadsimtā – klosteros. Dažiem mūkiem bija grūtības lasīt breviāru (speciālas priesteru lūgšanas), daudzi brāļi sākumā neprata latīņu valodu, kas tika lietota breviārā. Breviāra vietā viņiem bija atļauts skaitīt 150 tēvreizes, tas aizvietoja breviāra 150 psalmus. Tā pakāpeniski, šīm lūgšanām pārveidojoties par “Esi sveicināta” radās mums tik ļoti pazīstamās rožukroņa lūgšanas.
Francija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vingrošana 25px
Vingrošanā startēja viens Francijas sportists — Alfonss Grizels. Viņa rezultāts un izcīnītā vieta līdzteku disciplīnā nav zināma.
Rožukronis
Izcelsme
Sākotnēji lūgšana bija savādāka, tikai ejot gadsimtiem tika pilnībā noformēta lūgšana kopumā, arī lūgšana “Tēvs mūsu” pirms katra noslēpuma radās tikai 15.gadsimtā.
Pieci noslēpumi
Pirms katra noslēpuma tiek nolasīts vai atgādināts attiecīgais noslēpums. Pārdomājot attiecīgos noslēpumus, atkārto šādas lūgšanas:
Rožukroņa daļas katrai dienai
Lūdzoties Rožukroni, katrai dienai ir paredzētas īpašas apceres jeb noslēpumi, kas saistīti ar Jēzus dzīvi. Kopā ir četras daļas, no kurām katrā ir ietverti pieci noslēpumi:
1. daļa – PRIECĪGĀ
PIRMAIS NOSLĒPUMS
Eņģeļa pasludinājums Jaunavai Marijai
Dievs sūtīja eņģeli Gabriēlu uz Galilejas pilsētu, kas saucās Nazarete, pie Jaunavas, kas bija saderināta Dāvida cilts vīram, kam vārds bija Jāzeps; un Jaunavas vārds bija Marija. Un eņģelis, ienācis pie viņas, sacīja: „Esi sveicināta, žēlastības pilnā! Kungs ir ar tevi; tu esi svētīta starp sievietēm. Lūk, tu ieņemsi un dzemdēsi Dēlu un nosauksi Viņu vārdā Jēzus.” (Sal. Lk 1,26-31)
Austrijas Marija Luīze
Marija Luīze piedzima Vīnē, bija Austrijas imperatora Franča II un viņa otrās sievas Neapoles Marijas Terēzes vecākais bērns. Viņa uzauga laikā, kad Austrija gandrīz nepārtraukti karoja ar Franciju Napoleona karos, parasti neveiksmīgi.
Marijas Luīzes laulības tika noorganizētas pēc Piektās koalīcijas, kura ietilpa arī Austrija, sakāves un Šenbrunnas līguma noslēgšanas 1809. gada 14. oktobrī. Tā kā Napoleona pimajai sievai Žozefīnei de Boarnē nebija bērnu, 1810. gadā Napoleons no viņas šķīrās. 1810. gada 11. martā Marija Luīze bez paša Napoleona klātbūtnes tika salaulāta Vīnē, bet 1810. gada 1.—2. aprīlī — Parīzē.
Rožukronis
1. daļa – PRIECĪGĀ
OTRAIS NOSLĒPUMS
Austrijas Marija Luīze
1811. gada 20. martā pārim piedzima bērns — Napoleons II. 1812. gada maijā pirms Napoleona iebrukuma Krievijā Marija Luīze pavadīja Napoleonu līdz Drēzdenei. Pēc Napoleona sakāves Krievijā izveidojās Sestā koalīcija pret Napoleonu, kurā ietilpa arī Marijas Luīzes dzimtene Austrija, tomēr viņa saglabāja lojalitāti Napoleonam.
Pēc Napoleona sakāves un izsūtījuma uz Elbas salu Marija Luīze tika iecelta par Parmas hercogieni, kur viņa valdīja līdz savai nāvei 1847. gadā. Dēls Napoleons II tika viņai atņemts un izaudzināts Vīnē. Pati viņa vēl divreiz morgāniski apprecējās.
Rožukronis
1. daļa – PRIECĪGĀ
Marija apmeklē sv. Elizabeti
Marija, tanīs dienās cēlusies, steigšus aizgāja kalnos, jūdu pilsētā. Un viņa, iegājusi Zaharija namā, sveicināja Elizabeti. Un notika, ka Elizabetei, Marijas sveicināšanu dzirdot, bērniņš priecīgi sakustējās viņas miesās; un Elizabeti piepildīja Svētais Gars; un viņa skaļā balsī sauca un sacīja: „Tu esi svētīta starp sievietēm, un svētīts ir tavas miesas auglis!”
(Sal. Lk 1,39-42)
TREŠAIS NOSLĒPUMS
Betlēmes stallītī piedzimst Jēzus
Jāzeps no Nazaretes pilsētas Galilejā nogāja Jūdejā, Dāvida pilsētā, kas saucās Betlēme, tāpēc ka viņš bija no Dāvida nama un cilts, lai pierakstītos ar Mariju, savu saderināto, kas bija mātes cerībās. Un notika, ka, viņiem tur esot, pienāca laiks, lai viņa dzemdētu. Un viņa dzemdēja savu pirmdzimto Dēlu un ietina Viņu autiņos, un ielika Viņu silē, jo tiem nebija vietas mājvietā. (Sal. Lk 1,4-7)
CETURTAIS NOSLĒPUMS
Bērna Jēzus upurēšana templī
Kad bija pagājušas Mozus Likumā noteiktās viņu šķīstīšanās dienas, vecāki nesa Jēzu uz Jeruzalemi, lai Viņu stādītu Kungam priekšā.
Un, lūk, Jeruzalemē bija cilvēks, vārdā Simeons. No Svētā Gara viņš bija saņēmis atklāsmi, ka viņš neredzēs nāvi, pirms nebūs uzlūkojis Kunga Svaidīto. Viņš paņēma Bērnu savās rokās, slavēja Dievu un sacīja: „Manas acis ir skatījušas Tavu pestīšanu, ko Tu sagatavoji visu tautu priekšā: gaismu pagānu apgaismošanai un slavu savai Izraēļa tautai”. (Sal. Lk 2)
PIEKTAIS NOSLĒPUMS
Bērna Jēzus atrašana svētnīcā
Jāzeps un Marija, kad Jēzus bija divpadsmit gadus vecs, pēc svētku ieraduma gāja uz Jeruzalemi. Un, kad viņi, izbeidzoties svētku dienām, atgriezās atpakaļ, Bērns Jēzus palika Jeruzalemē, bet Viņa vecāki to nezināja. Un tie, neatraduši Viņu, atgriezās Jeruzalemē, To meklēdami. Un notika, ka pēc trim dienām tie Viņu atrada sēžam svētnīcā starp rakstu mācītājiem, tos klausoties un jautājot. Un visi, kas Viņu dzirdēja, bija pārsteigti par Viņa gudrību un atbildēm. (Sal. Lk 2,42-46)
2. daļa – GAISMAS
PIRMAIS NOSLĒPUMS
Jēzus Kristība Jordānā
Jēzus atnāca no Galilejas uz Jordānu pie Jāņa, lai tas Viņu kristītu. Pēc kristības Jēzus tūlīt izkāpa no ūdens. Un, lūk, debess atvērās, un Viņš redzēja Dieva Garu baloža veidā nolaižamies uz sevi. Un, lūk, balss no debesīm sacīja: „Šis ir mans mīļais Dēls, kurš Man ļoti patīk”. (Sal. Mt 3)
OTRAIS NOSLĒPUMS
Jēzus atklāšanās kāzās Kānā
Un trešajā dienā Galilejas Kānā bija kāzas. Un, kad pietrūka vīna, Jēzus Māte sacīja Jēzum: „Viņiem nav vīna”. Bet Jēzus viņai sacīja: „Vēl Mana stunda nav pienākusi!” Viņa Māte sacīja apkalpotājiem: „Dariet visu, ko Viņš jums sacīs.” Jēzus sacīja viņiem: „Piepildiet traukus ar ūdeni!” Un viņi tos piepildīja līdz malām. Kad galdzinis nogaršoja ūdeni, tas bija pārvērsts vīnā, un viņš sacīja līgavainim: „Ikviens cilvēks vispirms pasniedz labo vīnu, bet tu taupīji labo vīnu līdz šim.” Šo sākumu brīnumiem Jēzus darīja Galilejas Kānā, atklādams savu godību, un Viņa mācekļi ticēja Viņam. (Sal. Jņ 2)
Dieva valstības sludināšana un aicinājums atgriezties
Un Jēzus sacīja: „Laiks piepildījies, un Dieva Valstība tuvu klāt! Gandariet par grēkiem un ticiet Evaņģēlijam!” (Sal. Mk 1) Jēzus izdziedināja triekas slimo, sacīdams: „Dēls, tavi grēki tev tiek piedoti! (..) Celies, ņem savu gultu un ej savās mājās!” Un tas tūlīt uzcēlās un, gultu paņēmis, aizgāja, visiem redzot, tā, ka visi brīnījās un godināja Dievu, sacīdami: „To mēs vēl nekad neesam redzējuši”. (Sal. Mk 2,5.11-12)
CETURTAIS NOSLĒPUMS
Pārveidošanās Tabora kalnā
Jēzus ņēma līdz Pēteri un Jēkabu, un Jāni uzkāpa kalnā, lai lūgtu Dievu. Un Viņa sejas izskats kļuva citāds, un Viņa apģērbs tapa balts un staroja. Un, lūk, divi vīri sarunājās ar Viņu; tie bija Mozus un Elija. Viņi parādījās godībā; un tie runāja par Viņa gala norisi, ko Viņš piepildīs Jeruzalemē. Bet Pēteris un tie, kas atradās pie Viņa, bija miega nomākti; un uzmodušies tie redzēja Viņa godību un divus vīrus, stāvot pie Viņa. Un Pēteris sacīja Jēzum: „Mācītāj, mums ir labi šeit būt; mēs taisīsim trīs teltis: vienu Tev, vienu Mozum un vienu Elijam”. Viņiem tā runājot, parādījās mākonis un apēnoja viņus. Un balss atskanēja padebesī, sacīdama: „Šis ir Mans mīļais Dēls, Viņu klausiet!” (Sal. Lk 9,28-35)
PIEKTAIS NOSLĒPUMS
Euharistijas iedibināšana
Pirms Lieldienu svētkiem Jēzus, zinādams, ka Viņa stunda atnākusi, lai no šīs pasaules aizietu pie Tēva, mīlēdams savējos, kas bija pasaulē, mīlēja tos līdz galam (Jņ 13,1). Un Jēzus, viņiem ēdot, paņēma maizi, svētīja to, lauza, deva viņiem un sacīja: „Ņemiet, šī ir Mana Miesa”. Un Viņš ņēma biķeri, pateicās un deva viņiem; un tie visi dzēra no tā. Un Viņš tiem sacīja: „Šīs ir manas jaunās derības Asinis, kas par daudziem tiks izlietas”. (Mk 14,22-24)
3. daļa – SĀPĪGĀ
PIRMAIS NOSLĒPUMS
Kungs Jēzus lūdzas Olīvdārzā
Jēzus, ceļos nometies, lūdza Dievu, sacīdams: „Tēvs, ja Tu vēlies, atņem šo biķeri no manis! Tomēr ne mans, bet Tavs prāts lai notiek!” Un Viņš, nāves baiļu pārņemts, lūdza Dievu jo karstāk. Un Viņa sviedri kļuva kā asins lāses, kas pilēja zemē. (Sal. Lk 22,41-44)
OTRAIS NOSLĒPUMS
Kungs Jēzus tiek šaustīts
Pilāts atkal uzrunāja viņus un sacīja: „Ko tad jūs vēlaties, lai es daru ar jūdu Ķēniņu?” Bet tie atkal kliedza: „Sit Viņu krustā!” Bet Pilāts, vēlēdamies ļaudīm iztapt, atlaida tiem Barabu, bet Jēzu šaustīja un nodeva, lai Viņu sistu krustā. (Sal. Mk 15,12-15)
TREŠAIS NOSLĒPUMS
Kungam Jēzum uzliek galvā ērkšķu kroni
Nesteri
Nesteri ir ciems Kārsavas novada Malnavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Ziblas strauta kreisajā krastā pie autoceļa A13 9 km no pagasta centra Malnavas, 9 km no novada centra Kārsavas un 284 km no Rīgas. No 1949. līdz 1954. gadam Nesteru ciema centrs. 1902. gadā atvērta skola; slēgta 1970. gados.
Rožukronis
3. daļa – SĀPĪGĀ
Un kareivji, nopinuši kroni no ērkšķiem, lika to Jēzum galvā un niedri Viņa labajā rokā. Un tie, Viņa priekšā ceļos mezdamies, izsmēja Viņu, sacīdami: „Esi sveicināts, jūdu Ķēniņ!”
(Sal. Mt 27,29)
CETURTAIS NOSLĒPUMS
Kunga Jēzus ceļš uz Golgātu
Un Jēzus, nesdams savu krustu, gāja uz to vietu, kas saucās Galvaskausa vieta, bet ebrejiski Golgāta. (Sal. Jņ 19,17)
PIEKTAIS NOSLĒPUMS
Un, kad tie nonāca vietā, kas saucas Kalvārija jeb Golgāta, tie tur sita Jēzu un slepkavas krustā: vienu pa labi, otru pa kreisi. Bet bija ap sesto stundu, un tumsa iestājās līdz pat devītajai stundai. Un saule aptumšojās, un priekškars svētnīcā pārplīsa vidū pušu. Un Jēzus sauca skaļā balsī, sacīdams: „Tēvs, Tavās rokās es atdodu savu garu!” Un Viņš, to teikdams, izdvesa garu.
(Sal. Lk 23,33.44-46)
4. daļa – GODĪBAS
PIRMAIS NOSLĒPUMS
Kungs Jēzus augšāmceļas
Eņģelis uzrunāja sievietes un sacīja: „Nebīstieties, jo es zinu, ka jūs meklējat Jēzu, krustā sisto. Viņš šeit nav, jo Viņš ir augšāmcēlies, kā bija sacījis. Nāciet un aplūkojiet to vietu, kur Kungs bija nolikts!” (Sal. Mt 28,5-6)
OTRAIS NOSLĒPUMS
Kungs Jēzus uzkāpj debesīs
TREŠAIS NOSLĒPUMS
Svētais Gars nonāk pār Jaunavu Mariju un apustuļiem
Kad Vasarsvētku diena bija pienākusi, piepeši no debesīm nāca rūkoņa, it kā stipra vēja pūsma, un piepildīja visu māju, kur sēdēja Vissvētā Jaunava Marija un apustuļi. Un parādījās it kā uguns mēles, kas sadalījās un nolaidās uz ikviena no viņiem. Un visi tika Svētā Gara piepildīti.
(Sal. Apd 2,1-4)
Vissvētā Jaunava Marija ar miesu un dvēseli tiek uzņemta debesīs
Visvarenais, mūžīgais Dievs, Tu Bezvainīgās Jaunavas Marijas, Tava Dēla Mātes, miesu un dvēseli paņēmi debesu godībā, dari, lai mēs pastāvīgi rūpētos par garīgajiem labumiem un nopelnītu sev līdzdalību Viņa godībā. („Romas Misāle”)
Marija tiek kronēta par debesu un zemes Karalieni
Tad pie debesīm parādījās liela zīme: saulē tērpta sieviete un mēness zem viņas kājām, bet tai galvā divpadsmit zvaigžņu kronis. (Atkl 12,1)
Šautines
Šautines ir ciems Viļānu novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 8,8 km no pagasta un novada centra Viļāniem un 224,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi), Ūšas upes krastā.
Super Mario Brāļi: Filma
"Super Mario Brāļi: Filma" (en) ir 2023. gada ASV un Japānas kopražojuma piedzīvojumu animācijas filma, kas balstīta uz Nintendo franšīzi Mario. Filmu producējušas kompānijas Universal Pictures, Illumination un Nintendo, bet izplata Universal. Filmas režisori ir Ārons Horvats un Maikls Dželeniks, scenārija autors Metjū Fogels. Galvenos tēlus ierunājuši Kriss Prats, Anja Teilore-Džoja, Čārlijs Dejs, Džeks Bleks, Kīgans Maikls Kejs, Sets Rogens un Freds Armisens. Filma iepazīstina ar brāļiem Mario un Luidži, diviem itāļu izcelsmes amerikāņu santehniķiem, kas nokļūst citā pasaulē un iesaistās kaujā starp Sēņu karalisti, kuru vada princese Pīča, un Kūpām, kurus vada Bouzers.
"Super Mario Brāļi: Filma" pirmizrāde ASV un Latvijā notika. Filma saņēma pretrunīgus kritiķu vērtējumus, taču skatītāju attieksme bija pozitīvāka. Filmas kases ieņēmumi ir vairāk nekā 1,3 miljardi ASV dolāru, padarot to par 2023. gada ienesīgāko filmu un uzstādot kases rekordus pasaulē kā pelnošākā animācijas filma pirmizrādes nedēļas nogalē un ienesīgākā filma, kuras pamatā ir videospēle.
Kežmarokas apriņķis
Kežmarokas apriņķis ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Stara Ļubovņas, Sabinovas, Levočas un Popradas apriņķiem, kā arī Poliju.
Stapriņu ielu uzskaitījums
Stapriņu ciema ielu uzskaitījums iekļauj sevī 29 ielas, kas atrodas Ādažu novada Stapriņos.
Teksjē II
Teksjē II 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas sacensībās. Open klases braucienā viņš tika diskvalificēts, Līdz 0,5 tonnu laivu klases abos braucienos izcīnīja sudraba medaļas. 0,5 līdz 1 tonnu laivu klases pirmajā braucienā ieguva 8. vietu, bet otrajā braucienā — 6. vietu. 1 līdz 2 tonnu laivu klases braucienā pirmajā braucienā ieguva 7. vietu, bet otrajā braucienā — 6. vietu. Savukārt 3 līdz 10 tonnu laivu klases pirmajā braucienā viņš palika beidzamajā 9. vietā.
Henrijs Terijs
Henrijs Džons Terijs juniors (en; dzimis, miris ) bija Lielbritānijā dzimis franču kriketa spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
Terijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja kriketa turnīrā. Šajā turnīrā viņš bija Jauktās Francijas komandas French Athletic Club Union dalībnieks. Viņi zaudēja Lielbritānijas kriketa komandai Devon and Somerset Wanderers un ieguva sudraba medaļu.
281-A. latviešu policijas bataljons
'''281-A. latviešu policijas bataljons''' bija militāra latviešu brīvprātīgo vienība Trešā reiha pakļautībā Otrajā pasaules karā. Kaujas gaitas beidza ar iekļaušanu 1. Rīgas latviešu brīvprātīgo policijas pulkā 1943. gada 11. augustā.
Izveidošana
281-A. latviešu policijas bataljonu saformēja kapteinis Kārlis Mihelsons 1943. gada 15. maijā Daugavpilī no apriņķa policijas darbiniekiem un aizsargiem. Pēc bataljona izveides tajā bija 15 virsnieki, 68 instruktori un 405 kareivji.
Dienesta gaitas
15. maijā, bez nekādas apmācības, 281-A. bataljons izbrauca uz Viļņu, tur no 16. maija uzņēmās Viļņas dzelzceļa apsardzību līdz 2. jūlijam, 4. jūlijā atgriežoties Latvijā ar novietojumu Viļakā. 29. jūlijā bataljona nosaukumu nomainīja uz 312-W. latviešu policijas (sardzes) bataljonu, taču jau 12. augustā to kā III bataljonu iekļāva 1. Rīgas latviešu brīvprātīgo policijas pulkā.
11. līnija (Jūrmala)
11. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 11. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 265 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 11. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
11. līnija ir savienota ar šādām ielām:
Adams Jānošīks
Adams Jānošīks (sk, dzimis ) ir slovāku hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2018) Jānošīks spēlē KHL komandā Bratislavas "Slovan". Iepriekš Jānošīks ir spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandās Liberecas "Bílí Tygři", Piráti Chomutov un Slovākijas komandā HC Košice.
Beļģija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Beļģija bija pārstāvēta 1900. vasaras olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā startēja.
Beļģiju šajās olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 78 sportisti, kuri startēja 10 sporta veidos. Visvairāk sportisti, 18 sportisti, bija pārstāvēti loka šaušanā. Beļģijas futbolisti startēja kopā ar Nīderlandes un Lielbritānijas futbolistiem kā Jauktā komanda. Visos sporta veidos Beļģija bija pārstāvēta pirmo reizi.
Šajās olimpiskajās spēlēs Beļģija izcīnīja 17 olimpiskās medaļas (6 zelta, 7 sudraba un 4 bronzas medaļas), piecos olimpiskajos sporta veidos. Medaļu kopvērtējumā ierindojoties 5. vietā. Visvairāk medaļu (3 zelta, 3 sudraba 1 bronzas medaļa) tika izcīnīja loka šaušanā. Beļģija pirmās olimpiskās medaļas izcīnīja airēšanā, jāšanā, loka šaušanā, šaušanā un ūdenspolo. Futbola turnīrā, kur Beļģijas sportisti, startēja kopā ar Nīderlandes un Lielbritānijas sportistiem kā Jauktā komanda un izcīnīja bronzas medaļu. No visiem Beļģijas sportistiem visvairāk medaļu, 4 medaļas, izcīnīja loka šāvējs Hūberts Van Inniss.
Vombats
Parastais vombats, īsvilnas vombats jeb vienkārši vombats (Vombatus ursinus) ir vombatu dzimtas (Vombatidae) somainis, kas ir vienīgā suga īsvilnas vombatu ģintī jeb kaildeguna vombatu ģintī. Tas ir lielākais zem zemes dzīvojošais zīdītājs Austrālijā. Vombats sastopams plašā teritorijā Austrālijas mazāk karstajos dienvidu un austrumu reģionos, izplatības areālam ziemeļu virzienā sasniedzot Kvīnslendas kalnaino dienvidapvidu, kā arī tas mājo Tasmanijā un Flindersas salā. Lai arī izplatības areāls ir liels, vombats ir viens no visvairāk apdraudētajiem Austrālijas dzīvniekiem. Tā tuvākie radinieki ir garvilnas vombati un koala. Vombatam ir 3 pasugas.