cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Zviedrijas vēsture
Lielvalsts periods
16. un 17. gadsimtā pēc uzvarām Livonijas karā un vairākos citos karos pret Dāniju, Krieviju un Poliju-Lietuvu, Zviedrijas lielvalsts kļuva par dominējošo valsti Baltijas jūras reģionā. Pēc Polijas—Zviedrijas kara Zviedrija 1629. gadā ieguva lielāko daļu Livonijas hercogistes. Otrā Ziemeļu kara rezultātā 1658. gadā Zviedrija atņēma Dānijai Skoni, Hallandi, Blēkingi un Būhuslēni. Zviedrijas impērijas noriets sākās pēc sakāves Lielajā Ziemeļu karā. Krievija iekaroja Vidzemi, Igauniju un Ingriju, un saskaņā ar 1721. gada 10. septembrī parakstīto Nīštates miera līgumu zviedri no tām atteicās.
19. gadsimtā
1805. gadā Zviedrija iesaistījās Napoleona karos pret Franciju. 1808. gada februārī Krievijas Impērija ar Francijas atbalstu iebruka Somijā un ieņēma lielu daļu tās teritorijas. 1809. gada jūnijā Zviedrija noslēdza miera līgumu ar Krieviju, atsakoties no Somijas. Dažus gadus vēlāk zviedriem izdevās uzvarēt Dāniju un saskaņā ar 1814. gada 14. janvārī noslēgto Ķīles miera līgumu iegūt no tās Norvēģiju. Tomēr 1814. gada februārī Norvēģija pasludināja neatkarību un 26. jūlijā Zviedrijas armija šķērsoja Norvēģijas robežu, piespiežot norvēģus atkāpties. 14. augustā tika noslēgts miera līgums, saskaņā ar kuru Norvēģija tika apvienota personālūnijā ar Zviedriju.
19. gadsimtā Zviedrijā ievērojami pieauga iedzīvotāju skaits. No 1850. līdz 1914. gadam labākas dzīves meklējumos apmēram viens miljons zviedru izceļoja uz ASV, no kuriem, iespējams, piektdaļa vēlāk atgriezās dzimtenē.
1865. gadā Zviedrijas kārtu pārstāvju sapulci — Riksdagu — nomainīja divpalātu tautas pārstāvju Riksdags. 1889. gadā tika nodibināta Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija, kura vēlāk kļuva par ietekmīgāko politisko partiju valstī. 1907. gadā tika ieviestas vispārējās balsstiesības vīriešiem no 25 gadu vecuma. 1921. tika piešķirtas balsstiesības sievietēm.
20. gadsimtā
Pirmā un Otrā pasaules kara laikā Zviedrija bija neitrāla, tomēr Otrā pasaules kara laikā tā atradās Vācijas ekonomiskā ietekmē. Pēc Otrā pasaules kara Zviedrija uzņēma vairākus desmitus tūkstošu bēgļu no Baltijas valstīm, tomēr 1946. gadā pakļāvās Padomju Savienības spiedienam un izdeva PSRS 146 latviešu, igauņi un lietuviešu karavīrus, kuri bija dienējuši Vācijas militārajās vienībās.
No 1936. līdz 1976. gadam Zviedrijā pie varas bija Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija. Šajā laikā Zviedrijā tika īstenotas sociālas reformas un nodokļu veidā nodrošināta ienākumu pārdale, kas radīja situāciju, ka valstī nav lielu atšķirību iedzīvotāju ienākumos. 1995. gada 1. janvārī Zviedrija iestājās Eiropas Savienībā.
Leonīds Mandelštams
Leonīds Mandelštams (be, ru; dzimis, miris ) bija baltkrievu ebreju izcelsmes padomju fiziķis. Viens no padomju radiofizikas skolas dibinātājiem, PSRS Zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1929).
Biogrāfija
Leonīds Mandelštams dzimis 1879. gadā Mogiļevā, Krievijas impērijā. Drīz pēc viņa piedzimšanas ģimene pārcēlās uz Odesu. Viņa tēvs bija ārsts, Odesā pazīstams akušieris. Māte bija pianiste, cēlusies no rabīnu ģimenes.
1897. gadā Mandelštams iestājās Novorosijskas Universitātē, bet 1899. gadā tika izslēgts par piedalīšanos studentu nemieros. Turpināja studijas Strasbūras Universitātē. Mācījās pie vācu fiziķa Kārļa Ferdinands Brauna, bija viņa asistents (1902—1913). 1902. gada aizstāvēja doktora disertāciju. 1907. gada kļuva par privātdocentu Strasbūras Universitātē. 1913. gadā kļuva par profesoru, lasīja pielietojamās fizikas kursu.
Neilgi pirms Pirmā pasaules kara atgriezās Odesā. Viņam piedāvāja privātdocenta amatu Novorosijskas Universitātē. 1917. gada bija profesors Tiflisas Politehniskajā institūtā, bet 1918. gada tika ievēlēts par fizikas profesoru Odesas Politehniskajā institūtā. 1922. gadā pārcēlās uz Maskavu. No 1925. gada Mandelštams bija Maskavas Valsts universitātes teorētiskās fizikas katedras vadītājs un teorētiskās fizikas profesors. 1928. gadā kļuva par PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli, bet 1929. gadā — par akadēmiķi.
Mandelštams atklāja kombinatorisko gaismas izkliedi, par ko 1930. gada tika izvirzīts Nobela prēmijai. No 1934. gada bija divu laboratoriju (optiskā un svārstību) zinātniskais vadītājs Ļebedjeva fizikas institūtā. Par savu darbu ieguvis vairākas apbalvojumus — Ļeņina prēmiju (1931), Lomonosova prēmiju (1936), Darba Sarkanā karoga ordeni (1940), Staļina prēmiju (1942) un Ļeņina ordeni (1944).
Miris 1944. gada 27. novembrī no sirds slimības. Abglabāts Maskavā, Novodevičjes kapsētā.
Zinātniskie pētījumi
Mandelštams veica pētījunus par svārstību teoriju, kas ietvēra optiku un kvantu mehāniku. Viņš bija līdzatklājējs neelastīgai kombinatoriskai gaismas izkliedēšanai, ko mūsdienās izmanto Ramana spektroskopijā. Šis nozīmīgais atklājums (kopā ar Grigoriju Landsbergu) bija veikts Maskavas Valsts universitātē 1928. gada 21. februārī — nedēļu agrāk nekā paralēli to pašu parādību atklāja indiešu zinātnieki Čandrasekhara Venkata Rāmans un K. S. Krišnans. Krievu literatūrā to sauc par kombinatorisko gaismas izkliedi (no fotonu un molekulāro vibrāciju frekvenču kombinācijas), bet angļu valodā tas ir nosaukts par Rāmana efektu. 1930 gada Nobela prēmiju fizikā sanēma Rāmans, jo viņa pētījumi apstiprināja izkliedes parādības ne tikai kristālos, bet ari citās vidēs (cietas vielas, šķidrumi un tvaiki).
Zinātniskais mantojums
Mandelštams nodibināja vienu no divām lielākajām teorētiskās fizikas skolām Padomju Savienībā (otru radīja Ļevs Landaus). Starp viņa studentiem bija Igors Tamms, Nobela prēmijas laureāts fizikā, kurš savukārt bija pasniedzējs Vitālijam Ginzburgam (kurš saņēma arī Nobela prēmiju fizikā) un Andrejam Saharovam (padomju ūdeņraža bumbas tēvs un Nobela miera prēmijas laureāts).
Mandelštams kopā ar N. Papaleksi veica fundamentālus pētījumus par nelineārām svārstībām, izstrādāja metodi elektrisko svārstību parametriskai ierosināšanai un izvirzīja radiointerferences metodi.
Ar valdības dekrētu Mandelštama vārda nosauktas stipendijas Maskavas universitātes un Lebedjeva fiziskā institūta studentiem un doktorantiem.
Mandelštama vārdā ir nosaukts krāteris Mēness tālākajā pusē.
Hanna Ēberga
Hanna Linnēa Ēberga (sv; dzimusi ) ir zviedru biatloniste, čempione 15 km individuālajā distancē un  čempione stafetē.
Karjera
Ar biatlonu sākusi nodarboties 2005. gadā klubā Piteå skidskytteklubb, kuru izveidoja viņas tēvs un treneris Tomass Ēbergs. Pirmos starptautiskos panākumus guva 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti, izcīnot sudraba medaļu stafetē jauniešu (U-19) vecuma grupā.
2015.—2016. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausā. 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja divas zelta medaļas — sprintā un iedzīšanas distancē. Stafetē kļuva par sudraba medaļas ieguvēju. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2016.—2017. gada sezonas 1. posmā Estešundā ar 6. vietu jauktajā stafetē. Tajā pašā posmā savās pirmajās PK individuālajās sacensībās ieguva 8. vietu 15 km distancē. 2018. gada janvārī Zviedrijas sieviešu stafetes komandas sastāvā izcīnīja 3. vietu PK posmā Rūpoldingā.
2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja 3 medaļas — zeltu 15 km individuālajā distancē, sudrabu stafetē un bronzu jauktajā pāru stafetē. 2018.—2019. gada sezonā sasniedza 5. vietu, bet 2019.—2020. gada sezonā — 4. vietu PK kopvērtējumā. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja bronzas medaļu distancē ar kopēju startu. 2021. gada Pasaules čempionātā ieguva sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē un divas bronzas godalgas jauktajās stafetēs.
Pekinā izcīnīja zelta medaļu sieviešu stafetē, jauktajā stafetē ieņēma 4. vietu, bet labāko rezultātu individuāli sasniedza 15 km distancē, ieņemot 16. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā izcīnīja sudraba medaļu sprintā.
Jans Smits
Johanness Hendrikuss Marija "Jans" Smits (nl; dzimusi ) ir nīderlandiešu dziedātājs. Bija plānots, ka viņš kopā ar Šantalu Janzenu un Edsīliju Rombliju vadīs Covid-19 pandēmijas dēļ atcelto 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursu, kam bija jānotiek Roterdamā.
Ivans Morozovs
Ivans Morozovs (ru) ir Krievijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Morozovs pārstāv KHL klubu Sanktpēterburgas SKA. 2018. gada NHL draftā Morozovs ar kopējo 61. numuru 2. kārtā izvēlējās Vegasas "Golden Knights".
Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā.
Laternu stundā
Laternu stundā ir Raimonda Paula estrādes dziesmu albums, kas izdots 1976. gadā.
Tapšana
Albumā apkopotas estrādes dziesmas ar Jāņa Petera un citu autoru tekstiem. 1976. gada "Mikrofona" aptaujas populārāko dziesmu piecniekā ierindojās trīs albuma dziesmas: "Inese" (2. vieta), "Tāls Parīzes radio" (4. vieta) un "Latviešu jūrniekiem" (5. vieta).
Albums atkārtoti izdots 2004. gadā kompaktdiska formātā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti" ar identisku dziesmu secību.
Dziesmu saraksts
Solisti: Nora Bumbiere (1, 4, 5, 8, 11), Viktors Lapčenoks (1—3, 5—8, 10, 11), Margarita Vilcāne (9).
Albuma ierakstā piedalījies instrumentālais ansamblis "Modo" Raimonda Paula vadībā un Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestris un tā stīgu grupa Aļņa Zaķa vadībā.
Mākslinieciskais vadītājs un skaņu režisors — Aleksandrs Grīva, skaņu režisors — Kārlis Pinnis.
Vasku iela (Jūrmala)
Vasku iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Vasku iela sākas krustojumā ar Partizānu ielu un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tai nav seguma. Vasku ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Būdē
Būdē (no) ir pilsēta Norvēģijas ziemeļos, Nūrlannes filkes un Būdē komūnas administratīvais centrs. Izvietojusies aiz ziemeļu polārā loka un ir Ziemeļnorvēģijas otra lielākā pilsēta (aiz Trumses). Osta Vestfjorda krastā, kas nodrošina prāmju satiksmi ar Lofotu salām, starptautiska lidosta, Norvēģijas valsts dzelzceļa tālākais ziemeļu atzars.
Ap 10 km uz dienvidaustrumiem no Būdē atrodas Saltstraumena — pasaulē specīgākā plūdmaiņu straume, kas veidojas 3 km garā un 150 m platā šaurumā starp Saltenfjordu, Šestardfjordu un Norvēģu jūru. Pilsētā atrodas Norvēģijas lidsabiedrības Widerøe galvenā mītne.
Vēsture
Būdē ciemam 1816. gadā piešķirts miesta statuss, 1838. gadā izveidota Būdē komūna. Pilsēta stipri cietusi Otrā pasaules kara laikā vācu aviācijas uzlidojumos.
Multipleksēšana
Multipleksēšana (en) ļauj pārsūtīt datus no vairākiem datu avotiem pa vienu fizisko savienojumu, tā ir metode ar kuras palīdzību telekomunikācijās un datortīklos vairāki analogie vai digitālie signāli tiek apvienoti vienā signālā, izmantojot kopēju datu nesēju. Multipleksēšanas mērķis ir dalīties ar ierobežotiem resursiem, piemēram, telekomunikācijās vairākus telefona zvanus var veikt, izmantojot vienu vadu. Multipleksēšana radās telegrāfijā 1870. gados, un pašlaik tā plaši tiek izmantota sakaru tehnoloģijās. Telefonijā Džordžs Ouens Skīrs tiek atzīts kā tālruņu līniju multipleksēšanas attīstītājs 1910. gadā.
Apgrieztajai multipleksēšanai (IMUX) ir pretējs mērķis kā multipleksēšanai, proti, sadalīt vienu datu plūsmu vairākās plūsmās, pārsūtīt tos vienlaikus vairākos sakaru kanālos un atjaunot sākotnējo datu plūsmu.
Datortīklos multipleksēšanu var izmantot, lai atsauktos uz vairāku ievades/izvades datu apstrādes jēdzienu no viena notikumu cikla, izmantojot sistēmas izsaukumus, piemēram, aptauju un atlasi.
Varka
Varka var būt:
Rēznas iela (Rīga)
Rēznas iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Maskavas forštatē un Dārzciemā. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Rēznas iela sākas pie krustojuma ar Maskavas ielu un beidzas pie krustojuma ar Vestienas ielu. Dzelzceļa līnija Rīga-Daugavpils ielu sadala divās daļās, jo nav uzbūvēta dzelzceļa pārbrauktuve. Kopējais ielas garums ir 428 metri.
Vēsture
Pirmo reizi rakstītajos avotos tika minēta 1880./1883. gadā ar nosaukumu Rjazaņas jeb Razenes iela (ru). Savu tagadējo nosaukumu tā ieguva 1923. gadā.
Ielu savienojumi
Rēznas iela krustojas ar šādām ielām:
Rail Baltica projekta ietvaros tiek plānots uzcelt satiksmes tuneli, kas savienos Rēznas un Pildas ielu, bet vēlāk — Rēznas ielas turpinājumu līdz Krasta ielai.
Albrehts III Hābsburgs
Albrehts III (de, saukts Albtrehts ar Bizi (de); dzimis, miris ) bija Austrijas hercogs no 1364. gada līdz 1395. gadam. Līdz 1379. gadam valdīja kopā ar brāli Leopoldu III. Hābsburgu dinastijas Albertīnu atzara ciltstēvs.
Luleå HF
Luleå HF ir hokeja komanda, kas bāzēta Luleo, Zviedrijā, un spēlē Zviedrijas hokeja līgā. Klubs dibināts 1977. gadā.
Zviedrijas hokeja līgā komanda spēlē kopš 1984. gada. 1996. gadā izcīnīja Zviedrijas čempiones titulu. 2014.—2015. gada sezonā komanda uzvarēja Čempionu hokeja līgā.
Līgas apbalvojumi
Luleå HF spēlētāji, kas saņēmuši līgas apbalvojumus.
Lemmijervs
Lemmijervs (et) vai Tjoplojes ezers (ru) ir saldūdens šaurumveida ezers uz Igaunijas un Krievijas robežas. Mazākā no Peipusa-Pleskavas ezeru sistēmas ūdenstilpēm, savienojošs šaurums starp Pleskavas ezeru dienvidos un Peipusu ziemeļos. Par ezera ziemeļu robežu nosacīti tiek uzskatīta līnija starp Litesāres un Ozoļecas salām, par dienvidu — starp Salosāri un Mtežas pussalu. Šaurākajā vietā iepretī Mehikormai ezera platums ir tikai 1,8 km.
Pārsvarā zemi krasti ar purvājiem. Lielākās pietekas ir Vehandu, Mēksi un Rovja.
Jakovs Sinajs
Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gadā Maskavā mikrobiologa medicīnas dienesta apakšpulkveža Grigorija Sinaja (1902-1952) un viņa sievas mikrobioloģes Nadeždas Kaganas (1900-1938) ģimenē. 1957. gadā viņš absolvēja Maskavas Valsts Universitātes (MVU) Mehānikas un matemātikas fakultāti, 1960. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu Andreja Kolmogorova vadībā, no 1960. gada strādāja Kolmogorova vadītajā MVU Varbūtību un statistikas metožu laboratorijā, 1964. gadā aizstāvēja zinātņu doktora disertāciju. No 1971. gadā viņš strādāja par pētnieku Ļeva Landava Teorētiskās fizikas institūtā, 1981. gadā Sinaju ievēlēja MVU profesora amatā.
Kopš 1993. gada viņš ir Prinstonas Universitātes profesors.
Laigolova
Laigolova (arī Laigalova, Laigalava) ir ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 256 km attālumā no Rīgas.
Šprē-Neises apriņķis
Šprē-Neises apriņķis (de, dsb) ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.
Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķi rietumos, Dāmes-Šprēvaldes apriņķi ziemeļrietumos un Oderas-Šprē apriņķi ziemeļos, Poliju austrumos, kā arī Saksijas Gerlicas un Baucenes apriņķiem dienvidos. Apriņķī neietilpstošā Kotbusas pilsēta veido anklāvu apriņķa teritorijā.
Šprē-Neises apriņķis iedalās 5 pilsētās un 6 kopienās. Pilsētas ir Drebkava, Forsta (Lauzica), Gūbene, Špremberga un Velcova, bet kopienas — Kolkvice, Neihauzene/Šprē un Šenkendēberne bez sīkāka iedalījuma, kā arī Burga (Šprēvalde), Dēberne-Lauki un Peica ar sīkāku iedalījumu.
Vijas iela
Vijas iela ir iela Jūrmalā, Pumpuri apkaimē. Vijas iela sākas krustojumā ar Amatas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 60 metri. Vijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Dārznieks (filma)
"Dārznieks" ir 2016. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisore ir Madara Dišlere.
Sižets
Kāds dārznieks lolo mīlestību pret dārzu, kurš, lai arī viņam nepieder, ir viņa dzīves piepildījums un laime. Tā kā dārznieks nevēlas dārzu dalīt ne ar vienu citu, viņš pieņem lēmumu, kā dārzā palikt uz visu mūžu.
Kounotori 9
Kounotori 9 bija pēdējais HTV lidojuma eksemplārs; nākamie Japānas kravas kuģi tiks būvēti uz HTV-X bāzes.
Kosmosa kuģa konstrukcijas un aprīkojuma izmaiņas
Lielākās izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējiem Kounotori bija kameras montāžas bloks un bezvadu lokālā tīkla sakaru bloks Wireless LAN Demonstration (WLD).
Wireless LAN Demonstration ir eksperiments, kas tiks veikts Kounotori 9 lidojuma laikā. Testa laikā Kounotori 9 uzņemtais video tiks reāllaikā pārraidīts uz kosmosa staciju, izmantojot bezvadu lokālā tīkla datu saiti. Eksperimentu veiks Kounotori 9 tuvošanās, aizlidošanas laikā un esot pievienotam pie SKS. WLD eksperimentam tiks izmantota kamera, kas pievienota kosmosa kuģa dzinēju nodalījumam, bet datu apstrādes modilis un WLAN antena atrodas nehermetizētā loģistikas nodalījuma atverē. WLD pārbaudāmā tehnoloģija ļaus SKS apkalpēm novērot tuvojošos transportlīdzekļus autonomas saslēgšanās laikā.
Derīgā krava
Ar HTV9 stacijā nogādāja aptuveni 6,2 t derīgās kravas, no tās aptuveni 4,3 t hermētiskajā sekcijā un 1,9 t nehermētiskajā nodalījumā. Hermētiskajā sekcijā bija dažādu eksperimentu iekārtas un materiāli, ūdens un gaisa krājumi.
Nehermētiskajā sekcijā atradās atklātā palete (Exposed Pallet 9 jeb EP-9) ar sešiem litija jonu akumulatoru bateriju blokiem.
Lidojuma gaita
Kounotori 9 tika palaists 17:31:00 UTC no Tanegasimas kosmosa centra Yoshinobu starta kompleksa (LA-Y) ar nesējraķeti H-IIB.
25. maijā kravas kuģis pietuvojās un tika saslēgts ar SKS. 12:13 UTC stacijas manipulators, ko vadīja Kristofers Kesidijs, satvēra Kounotori 8. Pēc tam kuģis tika pārvietots uz Harmony moduļa pret Zemi vērsto pieslēgvietu un pievienots tai 14:46 UTC.
1. jūnijā stacijas manipulators Canadarm2 no stacijas mobilās bāzes sistēmas Payload ORU Accomodations (POA) noņēma paleti EP-8 (to stacijā atstāja Kounotori 8) ar vecajiem akumulatoriem un nodeva Japānas manipulatoram JRMS. Pēc tam 1. jūnijā 03:59 UTC no Kounotori nehermētiskās sekcijas ar stacijas manipulatoru Canadarm2 tika izņemta palete EP-9 ar jaunajām akumulatoru baterijām un vēlāk tika novietota uz POA. Pēc tam JRMS EP-8 nodeva atpakaļ Canadarm2, kas 2. jūnijā 02:48 UTC EP-8 ievietoja Kounotori nehermētiskajā sekcijā.
Kounotori 9 no Harmony moduļa ar stacijas manipulatoru atvienoja 2020. gada 18. augustā 13:51 UTC. HTV-9 no Canadarm2 tika atlaists 17:36 UTC. Kravas kuģis 20. augustā veica divus bremzēšanas manevrus. 06:40 UTC tas veica noiešanas no orbītas manevru. Aptuveni 07:07 UTC tas iegāja Zemes atmosfērā un pēc tam sadega; nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā.
Laivacumi (Rožupes pagasts)
Laivacumi ir ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 182 km attālumā no Rīgas.
Striķi
Striķi ir ciems Latvijā, Saldus novada Zvārdes pagasta centrs pie Druves upes un autoceļa V1158 (Saldus—Striķi). Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Striķu muižu (Gut Stricken).
Makenzijs Vīgers
Makenzijs Vīgers (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Vīgers pārstāv Nacionālās hokeja līgas komandu Kalgari "Flames". 2013. gada NHL draftā Vīgeru ar kopēju 206. numuru septītajā kārtā izvēlējās Floridas "Panthers".
Iepriekš Vīgers vairākas sezonas spēlēja Floridas "Panthers".
Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2023. gada Pasaules čempionātā, izcīnot zelta medaļu. Viņš tika atzīts par čempionāta labāko aizsargu un tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.
Jelgavas Skolotāju institūts
Jelgavas Valsts Skolotāju institūts (JVSI) bija valsts uzturēta pedagoģiskā augstskola, kas darbojās no 1923. līdz 1944. gadam Jelgavā. Mūsdienās agrākā institūta ēkā atrodas Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Ekonomikas un sabiedrības attīstības fakultāte.
Vēsture
Institūta priekšvēsture izsekojama līdz 1900. gadam, kad tika uzcelta Jelgavas reālskolas ēka Svētes ielā 18 Jelgavā, kas Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā tika evakuēta uz Smoļenskas guberņu, tad uz Vīlandi, Pjatigorsku, kur likvidēta 1920. gadā. Bermontiādes laikā Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija atkāpjoties 1919. gada novembrī reālskolas ēku nodedzināja.
1925. gadā pie Jelgavas 2. vidusskolas Upes ielā 13 tika nodibināts divgadīgs Valsts centrālais pedagoģiskais institūts vidusskolu beigušajiem audzēkņiem Ģederta Odiņa vadībā (1925—1930). 1936. gadā atjaunoja bijušo reālskolas ēku un tajā sāka darboties Jelgavas Valsts Skolotāju institūts. Pie institūta pastāvēja piecgadīga paraugskola un internāts. 1944. gada jūlija — augusta kaujās par Jelgavu institūta ēku nopostīja, pēc kara beigām atkal atjaunoja kā Jelgavas Pedagoģisko skolu. 1957. gadā Jelgavas Pedagoģiskā skola tika pievienota Rīgas Pirmsskolas pedagoģiskajai skolai, mācību iestāde ieguva Rīgas Pedagoģiskās skolas nosaukumu. Uz bijušo institūta ēku pārcēlās Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Hidromeliorācijas un Zemes ierīcības fakultāte, kas tur darbojās līdz 1983. gadam.
Ģeoloģiskā epoha
Ģeoloģiskā epoha ir ģeohronoloģiskās skalas intervāls, ģeoloģiskais perioda apakšintervāls, kurš tiek sadalīts mazākās vienībās — laikmetos. Stratigrāfijā ģeoloģiskā epoha atbilst ģeoloģiskajam nodalījumam, t.i. ģeoloģiskā epoha — laika intervāls paleontoloģiskajā un ģeoloģiskajā Zemes vēsturē, kura laikā ir izveidojies vai nogulsnējies iežu slānis, kas veido attiecīgo ģeoloģisko nodalījumu.
Vairumam ģeoloģisko epohu absolūtais ilgums ir 10—30 miljoni gadu. Pašlaik ir holocēna epoha, kas sākās pirms apmēram 12 tūkstošiem gadu, beidzoties pēdējam ledus laikmetam. Neskatoties uz īso laika periodu no epohas sākuma (pēc ģeoloģiskā mēroga), daži zinātnieki piedāvā laiku, no kura cilvēku darbība sāka atstāt būtisku iespaidu uz apkārtējo vidi, izdalīt jaunā epohā — antropocēnā.
Tatjana Nikolajevna
Lielkņaze Tatjana Nikolajevna (, dzimusi, mirusi ) bija pēdējā Krievijas impērijas cara Nikolaja II un viņas sievas Aleksandras Fjodorovnas meita.
Vinsents Eņeama
Vinsents Eņeama (en, dzimis ) ir bijušais Nigērijas futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā, bijis Nigērijas futbola izlases dalībnieks.
Savu karjeru sācis dažādos Nigērijas klubos, līdz 2005. gadā viņš pārcēlās uz Izraēlas komandu Bnei Yehuda Tel Aviv. Vēlāk spēlējis citos Izraēlas klubos, kā Hapoel Tel Aviv un Maccabi Tel Aviv. No 2011. gada līdz 2018. gadam spēlējis Francijas futbola 1. līgas komandā Lille OSC.
Nigērijas futbola izlases sastāvā piedalījies 101 mačā. Piedalījies 2002., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis 2013. gada Āfrikas Nāciju kausā.
Sasniegumi
Enyimba International
Hapoel Tel-Aviv
Maccabi Tel-Aviv
Nigērija
Vijolīšu iela (Jūrmala)
Vijolīšu iela ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Vijolīšu iela sākas krustojumā ar Brekšu ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 210 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Vijolīšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ītans Bērs
Ītans Bērs (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Bērs pārstāv Nacionālās hokeja līgas komandu Vankūveras "Canucks". 2015. gada NHL draftā Bēru ar kopējo 124. numuru piektajā kārtā izvēlējās Edmontonas "Oilers".
Vecsieksāte
Vecsieksāte ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 11,3 km no pagasta centra Rudbāržiem (caur Kandeļiem), 13,0 km no Skrundas un 162,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1273 (Sieksāte–Laidi). Veidojusies ap Vecsieksātes (Alt-Sexaten) pusmuižu.
Viļānu iela (Rīga)
Viļānu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Maskavas forštatē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Viļānu iela sākas pie krustojuma ar Tējas un Virsaišu ielu un beidzas pie krustojuma ar Kalna ielu. Kopējais ielas garums ir 332 metri.
Vēsture
Viļānu iela Rīgas adrešu grāmatās pastāv no 1876. gada ar nosaukumu Kalugas iela (ru) par godu Krievijas pilsētai Kalugai. 1923. gadā tā tika pārsaukta par godu Viļānu pilsētai par Viļānu ielu.
Ielu savienojumi
Viļānu iela krustojas ar šādām ielām:
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti 2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Tās bija XXIV ziemas olimpiskās spēles un notika Ķīnas galvaspilsētā Pekinā no 2022. gada 4. līdz 20. februārim. Medaļas tika pasniegtas 109 disciplīnās 15 sporta veidos.
Emils Gaļimovs
Emils Gaļimovs (ru, tt, dzimis ) ir tatāru izcelsmes Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Gaļimovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA. 2013. gada NHL draftā Gaļimovu ar kopējo 207. numuru 7. kārtā izvēlējās Sanhosē "Sharks".
Joahims Gauks
Kļuva pazīstams kā antikomunists un cilvēktiesību aizstāvis Austrumvācijā. 1990. gadā Bundestāgs viņu ievēlēja par pirmo komunistiskā režīma slepenpolicijas Stasi arhīvu pārraugu, šajā amatā viņš bija līdz 2000. gadam. 2010. gadā J. Gauku Vācijas Sociāldemokrātiskā partija un zaļie izvirzīja Vācijas prezidenta amatam, taču vēlēšanās viņš zaudēja valdības koalīcijas izvirzītajam Kristianam Vulfam. Pēc K. Vulfa atkāpšanās 2012. gadā J. Gauks notikušajās vēlēšanās tika ievēlēts par Vācijas prezidentu.
Emils Gaļimovs
Arī viņa vecākais brālis Ansels Gaļimovs ir profesionāls hokejists.
2010. gadā debitējis KHL komandā Ņižņekamskas "Ņeftehimik". Vēlāk sešas sezonas pārstāvējis Jaroslavļas "Lokomotiv", līdz 2017. gadā atgriezies "Ņeftehimik". 2019. gadā pievienojies Kazaņas "Ak Bars", savukārt nākamsezon pievienojies Sanktpēterburgas SKA.
Piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā.
1988. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga
'''1988. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga''' - Latvijas PSR 45. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.
Turnīra gaita
Astotais 1. līgas turnīrs notika no 2. līdz 22. februārim 1988. gadā Rīgā. Salīdzinot ar iepriekšējā gada turnīru, tā dalībnieku skaits bija paplašināts līdz 16 dalībniekiem, bet Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-6. vietas ieguvēji. Pirmais trijnieks - Vlads Šuļmans, Igors Ļucko un Aleksandrs Voitkēvičs - neatstāja saviem konkurentiem nekādas izredzes un atrāvās no tuvākajiem sekotājiem par pusotru punktu. Vēl ceļazīmes uz čempionāta finālu ieguva Viesturs Meijers, Kaspars Ramma un Tālis Vīksna. Jāatzīmē, ka šis bija viens no pēdējiem šaha turnīriem Latvijā, kurā piedalījās Aleksandrs Voitkēvičs. Jau nākamajā, 1989. gadā viņš kļuva par Polijas šaha čempionāta uzvarētāju.
Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
! !! Dalībnieks !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! 10 !! 11 !! 12 !! 13 !! 14 !! 15 !! 16 !! Punkti !! Vieta
10 Higieja
Higieja, arī 10 Higieja ir asteroīds ar diametru apmēram 407 km. Objekts atrodas asteroīdu joslas ārējā daļā aiz Kirkvuda spraugas. Tam ir garena forma, pieder C tipa asteroīdiem. Higieja ir ceturtais lielākais objekts asteroīdu joslā pēc Cereras, Vestas un Pallādas, kā arī lielākais zināmais C tipa asteroīds.
Objektu atklāja itāļu astronoms Annibale de Gaspariss (Annibale de Gasparis) Kapodimontes observatorijā Neapolē. Tas bija pirmais viņa atklātais asteroīds (kopā 9). Observatorijas direktors Ernesto Kapoči (Ernesto Capocci) asteroīdu nodēvēja par Igea Borbonica (Burbonu Higieja), godinot valdošo Burbonu dinastiju Abu Sicīliju karalistē. 1852. gadā angļu astronoms Džons Hainds (John Hind) rakstīja, ka „parasti tas tiek saukts par Higieju, nevajadzīgais pielikums Borbonica tiek atmests”. Higieja grieķu mitoloģijā ir veselības personifikācija, Asklēpija meita.
Higiejas virsma ir tumša, to veido oglekli saturošs materiāls, līdzīgs kā oglekļa hondrīta meteorītos. Asteroīds pieder Higiejas tipa asteroīdu grupai, ir šīs grupas lielākais objekts, satur > 90 % grupas masas. Higieja, līdzīgi kā Cerera, ir ar relatīvi mazu blīvumu (2,08 ± 0,10 g/cm3), tas vairāk atbilst Jupitera un Saturna pavadoņiem, nekā Zemes grupas planētām vai akmens asteroīdiem. Tā kā asteroīdam ir tumša virsma, to ir grūti novērot no Zemes, nepieciešams vismaz 100 mm teleskops, lai to redzētu. Tomēr, ja Higieja atrodas opozīcijā tuvu savam perihēlijam, to var saskatīt arī ar 10 x 50 binokli. Ar Habla kosmisko teleskopu ir izpētīta Higiejas apkārtne, secināts, ka asteroīdam nav pavadoņu, kuri būtu lielāki par 16 km diametrā.
Tamāra Minogina
Tamāra Minogina (ru; dzimusi Orskā) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (1982).
Biogrāfija
1970. gadu beigās un 1980. gadu sākumā bijusi viena no PSRS labākajām jaunajām šahistēm. 1977. gadā Rīgā uzvarējusi PSRS jauniešu šaha čempionātā meitenēm. Piecas reizes pēc kārtas piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos (1978, 1979, 1980, 1981, 1982), kuros labāko rezultātu sasniegusi 1981. gadā, kad dalījusi 6.-8. vietu. Divas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla PSRS zonas turnīros (1981, 1985), kuros labāko rezultātu saniegusi 1981. gadā, kad dalījusi 1.-4. vietu un izcīnījusi tiesības spēlēt starpzonu turnīrā. 1982. gadā Tbilisi piedalījusies starpzonu turnīrā, kurā kopā ar Natāliju Titorenko dalījusi 7.-8. vietu. Sekmīgi piedalījusies vairākos starptautiskajos sieviešu šaha turnīros: 1982. gadā Budapeštā izcīnījusi 2. vietu; 1984. gadā Hallē dalījusi 2.-3. vietu; 1986. gadā Taškentā izcīnījusi 3. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.
1981. gadā Maskavā beigusi Valsts Fiziskās kultūras institūtu. Strādājusi par šaha treneri Maskavā un Maskavas apgabalā.
Laizāni (Andrupenes pagasts)
Laizāni ir ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 250 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes: Asariņs, Dubulis.
Senatnes iela (Jūrmala)
Senatnes iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Senatnes iela sākas krustojumā ar Sēravotu ielu un beidzas krustojumā ar Alejas ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Senatnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.
Ielu savienojumi
Senatnes iela ir savienota ar šādām ielām:
Florins Georgiu
Florins Georgiu (ro; dzimis Bukarestē) ir Rumānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1965).
Biogrāfija
No 1960. gadu sākuma līdz 1980. gadu sākuma bijis viens no Rumānijas vadošajiem šahistiem. Trīspadsmit gadu vecumā uzvarējis Rumānijas junioru šaha čempionātā. 1963. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā. 1960. gadā pirmo reizi uzvarējis Rumānijas šaha čempionātā. Vēlākajos gados vēl deviņas reizes (1962, 1964, 1965, 1966, 1967, 1973, 1977, 1987) kļuvis par Rumānijas šaha čempionāta uzvarētāju.
Piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīros, kuros 1973. gadā bijis 14. vietā, 1976. gadā - 11. vietā, bet 1982. gadā - 12. vietā. 1979. gadā starpzonu turnīrā Rīgā kopā ar Oļegu Romaņišinu dalījis 5.-6. vietu, un abiem pietrūcis tikai puspunkts, lai iekļūtu pretendentu skaitā.
Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Hastingsā (Anglija, 1968), Reikjavikā (1972), Torjemolinosā (Spānija, 1974), Novisadā (tagad Serbija, 1979), Bīlē (1982), Berlīnes Berliner Sommer (1988). Trīs reizes uzvarējis ASV atklātajos šaha čempionātos US Open (1979, 1980, 1981).
Pārstāvējis Rumānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Par panākumiem turnīros FIDE 1963. gadā Georgiu piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1965. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.
1989. gada Latvijas čempionāta šahā 1. līga
'''1989. gada Latvijas šaha čempionāta 1. līga''' - Latvijas PSR 46. šaha čempionāta vīriešiem 1. līga.
Turnīra gaita
Devītais un pēdējais 1. līgas turnīrs notika no 2. līdz 22. februārim 1989. gadā Rīgā. Latvijas PSR čempionāta finālā iekļuva 1.-4. vietas ieguvēji. Otro reizi pēc kārtas un kopumā trešo reizi 1. līgas vēsturē par uzvarētāju kļuva Vlads Šuļmans, kurš izcīnīja visvairāk uzvaru un nezaudēja nevienā partijā. Otro vietu tikpat pārliecinoši izcīnīja Aleksandrs Čehlovs, bet trešo un ceturto dalīja nākamais lielmeistars Normunds Miezis un Jānis Daudzvārdis, kuri par puspunktu apsteidza tuvākos sekotājus.
Jau nākamajā gadā notika Latvijas šaha čempionāta reforma, un trīspakāpju sistēmas "atlases turnīrs - 1. līga - augstākā līga" vietā nākamajos trīs gados tika rīkoti atklāta tipa turnīri pēc Šveices sistēmas ar rekordlielu dalībnieku skaitu.
Latvijas vīriešu šaha čempionāta 1. līgas turnīra tabula
! !! Dalībnieks !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! 10 !! 11 !! 12 !! 13 !! 14 !! 15 !! 16 !! Punkti !! Vieta
Klupiens
"Klupiens" ir 2001. gada Latvijas īsfilma. Filmas režisors ir Andis Mizišs. Filmas pirmizrāde norisinājās kinoteātrī "Rīga". "Klupiens" saņēma balvu "Lielais Kristaps" nominācijā "Labākā īsfilma".
Edmunds Vrēdens
Edmunds Kārlis Vrēdens (,, dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes krievu ekonomists, Sanktpēterburgas Valsts universitātes profesors. Ķīmiķa Fēliksa Vrēdena brālis.
Roberto Bautista-Aguts
Roberto Bautista-Aguts (dzimis Kasteļo de la Planā, Spānijā) ir profesionāls spāņu tenisists. Augstākā vieta ATP vienspēļu rangā ir 2019. gada novembrī sasniegtā 9. vieta. Izcīnījis 11 ATP titulus.
2019. gadā kopā ar Spānijas izlasi izcīnīja Deivisa kausu, kur finālā pieveica Kanādas tenisistu Fēliksu Ožjē-Aljasimu.
Strādāšana
Strādāšana jeb darbs ir mērķtiecīga materiālu vai garīgu vērtību radīšana, kas apmierina indivīda vai sabiedrības vajadzības. Ja vērtības tiek radītas kādā noteiktā saimniecības nozarē, darbs var būt algots, darbiniekam par to saņemot algu. Atalgojumu var ietekmēt dažādi iemesli, piemēram, saražotās produkcijas daudzums, darbā pavadīto stundu skaits, paveiktā darba kvalitāte, darba devēja peļņa vai atalgojuma politika. Ekonomikā darbs ir viens no ražošanas faktoriem.
Klupiens
Sižets
Ir bariņš soļošanas mīļotāju, kuru ceļš ved cauri kapiem. Ir divi viņi. Ir viena viņa. Ir pilmēness, kura laikā sapņi maldina īstenību un ir zudušas laika un telpas robežas.
Lei Tindzje
Lei Tindzje (zh, ; dzimusi Čuncjina) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (2014).
Biogrāfija
2014. gadā uzvarējusi 4. Ķīnas sieviešu šaha meistaru turnīrā. 2015. gadā uzvarējusi Maskavas starptautiskā šaha festivāla Moscow Open sieviešu turnīrā, apsteidzot Aleksandru Gorjačkinu. 2015. gada decembrī dalījusi 1.-5. vietu Bēnlingenes starptautiskajā šaha turnīrā Vācijā. 2017. gadā uzvarējusi Ķīnas sieviešu šaha čempionātā. 2017. gada augustā bijusi labākā dāmu konkurencē "RTU Open" "A" turnīrā. 2018. gada decembrī Sanktpēterburgā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules čempionātā sievietēm šaha ātrspēlē.
Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
2021. gada novembrī Rīgā uzvarējusi 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm un iekļuvusi 2022. gada FIDE Pretendenšu turnīrā.
Edmunds Vrēdens
Beidzis Larinas ģimnāziju Sanktpēterburgā, pēc tam mācījās Galvenajā pedagoģiskajā institūtā. No 1859. gada - vēstures, statistikas un politekonomikas pasniedzējs Polockas kadetu korpusā, vēlāk - Pāvila kadetu korpusā Sanktpēterburgā. No 1866. gada - statistikas un politekonomikas pasniedzējs Sanktpēterburgas Universitātē. Pasniedzis arī Kalnu institūtā un Satiksmes ceļu institūtā.
Lei Tindzje
Biogrāfija
2022. gada oktobrī un novembrī Monako ceturtdaļfināla un pusfināla pretendenšu mačos uzvarējusi Mariju Muzičuku un Annu Muzičuku ar vienādu rezultātu 2½:1½. 2023. gada aprīlī Čuncjinā pretendenšu turnīrā finālā uzvarējusi Taņu Džunji ar rezultātu 3½:1½ un ieguvusi tiesības piedalīties mačā par Pasaules sieviešu šaha čempiones titulu.
Sekmīgi pārstāvējusi Ķīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Par panākumiem turnīros FIDE 2014. gadā Lei Tindzje piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu, bet 2017. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.
Ikšķiles iela
Ikšķiles iela var būt:
Smiltenes pareizticīgo baznīca
'''Smiltenes Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca''' ir 1896. gadā konsekrēts Latvijas Pareizticīgās Baznīcas dievnams, kas atrodas Smiltenes novada Smiltenē.
1894. gadā Pauls Līvens uzdāvināja zemi draudzes vajadzībām. Baznīcas pamatakmeni ielika 1895. gada 25. jūlijā, tā iesvētīta 1896. gada 8. septembrī. Baznīcas būve izmaksājusi 7000 rubļus, no kuriem lielāko tiesu ziedoja miertiesneša tēvs — Aleksandrs Saveļjevs no Maskavas. Pirmais baznīcas mācītājs bija Jānis Lietaviets, vēlāk šeit kalpoja Augustīns Pētersons, Romans Ziediņš, Andrejs Pakalniņš. Baznīcā atradās 12 svētbildes un citi priekšmeti, no kurām vērtīgākos nozaga 1992. gada beigās.
Mērs
Mērs var būt:
Ļevs Gumiļovs
Ļevs Gumiļovs (, dzimis, miris ) bija krievu vēsturnieks, etnologs, arheologs, antropologs, tulkotājs no persiešu valodas. Neortodoksālas etnoģenēzes teorijas autors. Skaidroja etnosa attīstību kā tās pasionaritātes līmeņa izmaiņas. Ietekmējis mūsdienu eirāzisma uzskatus.
Dzīvesgājums
Dzimis 1912. gadā dzejnieku Nikolaja Gumiļova un Annas Ahmatovas ģimenē. Kad Ļevam bija 9 gadi, tēvs tika sodīts ar nāvi. No 1938. līdz 1944. gadam Ļevs Gumiļovs pavadīja ieslodzījumā Noriļlaga nometnē. No 1944. līdz 1945. gadam piedalījās Otrā pasaules kara kaujās Polijas un Vācijas teritorijā. Pēc kara beigām viņam atļāva pabeigt pirms apcietinājuma sāktās studijas Ļeņingradas universitātē, taču 1949. gadā atkal apcietināja un ieslodzīja Gulaga nometnēs Kazahstānas teritorijā. Pēc atbrīvošanas 1956. gadā sāka strādāt Ermitāžā, kur ieintesējās par huņņu un hazāru vēsturi. No 1962. līdz 1987. gadam strādāja Ļeņingradas universitātes Ģeogrāfijas fakultātē. Ieguva divus doktora grādus - vēsturē (1961) un ģeogrāfijā (1974).
Mūža nogalē pievērsās Krievijas vēsturei, uzsverot Eirāzijas stepju klejotāju tautu izšķirošo nozīmi Senās Krievzemes (Русь) pārveidē par mūsdienu Krievijas (Россия) lielvalsti.
Miris 1992. gadā Sanktpēterburgā.
Darbi
Ļevs Gumiļovs ir 12 monogrāfiju un vaikāk kā 200 rakstu autors. Līdz 1974. gadam pētīja huņņu, hazāru un seno tjurku tautu vēsturi, bet pēc tam pievērsās jaunas etnoģenēzes teorijas radīšanai, sasaistot to ar Zemes biosfēras cikliskajām izmaiņām.
Aurora (kreiseris)
"Aurora" (ru) ir bijušais Krievijas impērijas Baltijas flotes kreiseris, no kura ar lielgabala šāvienu deva signālu Ziemas pils ieņemšanai 1917. gada Oktobra revolūcijas laikā. Atrodas Sanktpēterburgā, pašlaik kuģī iekārtots muzejs.
Viens no trim "Diānas" klases kreiseriem. Uzbūvēts Admirilitātes kuģubūvētavā 19. gadsimta beigās, ūdenī nolaists. Izmantots Krievijas—Japānas karā.
Kreiseris "Aurora" attēlots uz Oktobra revolūcijas ordeņa, kuru tas arī ir saņēmis (ir vienīgais šāds kuģis), tāpat apbalvots ar Sarkanā Karoga ordeni.
Tims Hārdevejs jaunākais
Timotijs (Tims) Dveins Hārdevejs jaunākais (en; dzimis Alamedā, Kalifornijas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2022. gadā viņš pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Dalasas "Mavericks".
T. Hārdeveja tēvs Tims Hārdevejs arī bijis basketbolists, spēlējis NBA, aizvadot līgā trīspadsmit sezonas. Pēc karjeras beigām — treneris.
Karjera
Aizvadīja izcilu vidusskolas basketbola karjeru, pēc tās nonākot Mičiganas Universitātē. Pēc trim labām sezonām NCAA T. Hārdeveju 2013. gada NBA draftā izvēlējās Ņujorkas "Knicks" pirmajā kārtā ar kopējo 24. numuru.
Pēc debijas sezonas iekļauts simboliskajā debitantu izlasē. Pirmajās četrās karjeras sezonās pārsvarā spēlēja kā rezervists, pakāpeniski uzlabojot savu sniegumu. 2015. gada jūnijā "Knicks" aizmainīja T. Hārdeveju uz Atlantas "Hawks" pret pirmās kārtas drafta izvēli (tika draftēts Džerians Grants). 2017. gada jūlijā viņš atgriezās "Knicks" sastāvā (Atlantas komanda nepiedāvāja spēlētājam līdzvērtīgu līgumu "Knicks" izteiktajam piedāvājumam). Sekojošajās divās sezonās Ņujorkas komandā T. Hārdevejs pārsvarā bija komandas pirmā piecinieka spēlētajs, bieži dodoties laukumā kopā ar latvieti Kristapu Porziņģi, taču katrā no sezonām izlaida samērā daudz spēļu traumu dēļ. 2018. gada 23. martā uzstādīja karjeras rezultativitātes rekordu, gūstot 39 punktus zaudētā spēlē pret Minesotas "Timberwolves".
2019. gada 31. janvārī viņš kopā ar K. Porziņģi, Treju Burku un Kortniju Lī tika aizmainīts uz Dalasas "Mavericks" apmaiņā pret Deandrē Džordanu, Vesliju Metjūzu, Denisu Smitu jaunāko, kā arī divām nākotnes drafta izvēles iespējām. 2021. gada 29. aprīlī, uzvarētā spēlē pret Detroitas "Pistons", T. Hārdevejs uzstādīja jaunu karjeras rezultativitātes rekordu — 42 punkti.
Pārstāvējis ASV basketbola izlasi 2011. gada U19 vecuma Pasaules čempionātā, kas notika Latvijā (ASV izlase turnīrā palika 5. vietā).
Natālija Titorenko
Natālija Titorenko (ru; dzimusi Berdičivā) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (1982).
Biogrāfija
1960. gadu beigās un 1970. gadu sākumā bijusi viena no PSRS labākajām jaunajām šahistēm. 1968. gadā Kalugā uzvarējusi PSRS jauniešu šaha čempionātā meitenēm. Piecas reizes piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos (1971, 1975, 1978, 1981, 1982), kuros labāko rezultātu sasniegusi 1981. gadā, kad izcīnījusi 5. vietu. 1982. gadā Tbilisi piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā kopā ar Tamāru Minoginu dalījusi 7.-8. vietu. Sekmīgi piedalījusies vairākos starptautiskajos sieviešu šaha turnīros: 1975. gadā Maskavā izcīnījusi 2. vietu; 1983. gadā Hallē izcīnījusi 2. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.
Skaistkalnes iela (Jūrmala)
Skaistkalnes iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Skaistkalnes iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Rīgas ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tai nav seguma. Skaistkalnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.
Latvietis pūš pīlītes
"Latvietis pūš pīlītes" ir 1999. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Agnese Bule.
Orenīši
Orenīši ir skrajciems Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Izvietojies uz salām — Orenīšu kalna un Melnās salas Drabāku-Orenīšu dīķos (agrāk atradies putnu vērošanas tornis, kas šobrīd pilnībā sabrucis). Agrāk Orenīšu sādža piederēja Nagļu katoļu draudzei. Mūsdienās ciemā palikuši vien daži iedzīvotāji.
Jezups Kindzulis
Dzīvesgājums
Dzimis Dricānu pagasta "Kuzmās". Mācījās pagasta skolā, Rēzeknes pilsētas skolā, Pēterburgas ģimnāzijā, vēlāk studēja Pēterburgas Universitātes Dabaszinātņu fakultātē.
1903. gadā piedalījās "Pēterburgas latviešu muzikāliskās sabiedrības" teātra trupas dibināšanā. Darbojās žurnālistikā, bija latgaliski rakstošā laikraksta "Drywa" līdzstrādnieks un laikraksta "Latgolas Zemkūpis" redaktors. Savus rakstus parakstīja ar pseidonīmu "Dzirkste". Piedalījies Pirmajā pasaules karā kā sanitārs, apbalvots ar 4. un 3. pakāpes Sv. Jura medaļām.
Daugavpilī arestēts un ieslodzīts cietumā, par tālāko likteni nav ziņu. Tiek uzskatīts, ka viņš gāja bojā cietumā.
Mazā Kalna iela (Rīga)
Mazā Kalna iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Maskavas forštatē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Mazā Kalna iela sākas pie krustojuma ar Maskavas ielu un beidzas pie krustojuma ar Kalna ielu. Kopējais ielas garums ir 493 metri.
Laizāni (Ozolaines pagasts)
Laizāni ir ciems Ozolaines pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 254 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas vairākas apskates vietas (Laizānu parks - valsts nozīmes dabas piemineklis, keramiķa Staņislava Viļuma darbnīca "Cukrasāta" ), Liepu pamatskola_Maltas vidusskolas struktūrvienība.
Mazā Kalna iela (Rīga)
Ielu savienojumi
Mazā Kalna iela krustojas ar šādām ielām:
Dambe
Dambe var būt:
Aizkaukāza PFSR
Aizkaukāza PFSR jeb Aizkaukāza Padomju Federatīvā Sociālistiskā Republika, bija valsts, kas izveidojās pēc tam, kad 1920. - 1921. gadā Sarkanā armija iekaroja Armēnijas republiku, Azerbaidžānas Demokrātisko republiku un Gruzijas Demokrātisko republiku. 1922. gadā APFSR kopā ar Krievijas PFSR, Baltkrievijas PSR un Ukrainas PSR izveidoja Padomju Savienību.
1936. gadā Aizkaukāza PFSR likvidēja. Armēnijas PSR, Azerbaidžānas PSR un Gruzijas PSR kļuva par tiešiem Padomju Savienības subjektiem.
Play On
Play On ir amerikāņu kantrīdziedātājas Kerijas Andervudas trešais studijas albums. Apvienotajā Karalistē tas tika izdots, nākamajā dienā arī ASV un vairākās citās valstīs.
Pēc RIAA sistēmas albums ticis sertificēts ar divkāršo platīna disku ASV. Saskaņā ar 2013. gada februāra datiem, ASV Play On ticis pārdots 2,176 miljonos kopiju. Tādējādi šis ir trešais mūziķes albums, kas ticis pārdots vismaz 2 miljonos kopiju. Billboard 200 topā tas debitēja pirmajā vietā (tika pārdoti 318 tūkstoši albuma kopiju). Albumam ir trīs topos pirmo vietu ieguvuši singli: Cowboy Casanova, Temporary Home un Undo It. Pirmajā American Country Awards pasniegšanas ceremonijā tas tika atzīts par gada labāko albumu.
Leksands IF
Leksands IF ir hokeja komanda, kas bāzēta Leksandā, Zviedrijā, un spēlē Zviedrijas hokeja līgā. Klubs dibināts 1938. gadā. Savulaik četras reizes komanda izcīnījusi arī Zviedrijas čempiones titulu, pēdējo reizi to paveicot 1975. gadā.
Pēdējās sezonās komanda bieži rotē starp Zviedrijas hokeja līgu (SHL) un Allsvenskan. 2017. gadā tika pazemināta uz Allsvenskan, taču 2019. gadā atgriezās Zviedrijas hokeja līgā.
2000.—01. gada sezonā komandas sastāvā spēlēja Viktors Ignatjevs un Sergejs Naumovs, savukārt 2003.—04. gada sezonā divas spēles Leksands IF rindās aizvadīja arī Aleksandrs Semjonovs.
Līgas apbalvojumi
Komandas spēlētāji, kas saņēmuši līgas apbalvojumus.
Energijos Skirstymo Operatorius
AB Energijos skirstymo operatorius (ESO) ir Lietuvas enerģētikas uzņēmums. Tas nodarbojas ar dabasgāzes izplatīšanu un elektroenerģijas piegādi un izplatīšanu. Uzņēmums ir dibināts 2015. gadā, Lietuvos dujos apvienojoties ar LESTO. Tā galvenais birojs atrodas Viļņā.
Uzņēmuma lielākais īpašnieks ir Lietuvas valstij piederošs uzņēmums AB Ignitis grupė (97,66 %).
Vēsture
Uzņēmums AB Energijos Skirstymo Operatorius (ESO) tika dibināts 2015. gada 11. decembrī. 2016. gada 1. janvārī tajā iekļāva dabasgāzes uzņēmumu AB Lietuvos Dujos un elektrības sadales tīkla operatoru AB LESTO. Kapitāldaļu sadalījums jaunajā uzņēmumā starp bijušajiem Lietuvos Dujos un LESTO akcionāriem bija šāds: 26,276942 : 73,723058. Par vienu LESTO akciju saņēma 1,09206846 ESO kapitāldaļas, bet par vienu Lietuvos Dujos akciju saņēma 0,80871354 ESO kapitāldaļas.
2019. gada 11. novembrī tika paziņots, ka tiek plānota Ignitis grupė meitas uzņēmumu Ignitis gamyba un Energijos Skirstymo Operatorius akciju kotēšanas pārtraukšana Viļņas biržā, šo nodomu pamatojot ar akciju zemo likviditāti. 2020. gada 18. maijā Ignitis grupė īpašumā bija 97,66 % ESO akciju, un tika sākta ESO akciju obligātā izsole, Ignitis grupė maksājot par vienu akciju 0,880 eiro. Jūlijā tika pabeigta Energijos skirstymo operatorius un Ignitis gamyba akciju kotēšanas pārtraukšana Nasdaq Vilnius biržā.
1993. gada Eiropas čempionāts basketbolā
1993. gada Eiropas čempionāts basketbolā (EuroBasket 1993) bija 28. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Vācijā laika posmā no līdz. Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Vācijas izlase.
Latvijas basketbola izlase čempionātā ieņēma 9. vietu.
Jellingas rūnu akmeņi
Jellingas rūnu akmeņi (da) ir rūnu akmeņi, kas atrodas Jellingā, Dānijā. Rūnu teksts, kas izkalts akmeņos, tiek datēts ar 10. gadsimtu.
Rūnu akmeņi atrodas Jellingas baznīcas kapsētā starp diviem lieliem pilskalniem. 1994. gadā iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.