cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bridžitas Džonsas dienasgrāmata
"Bridžitas Džonsas dienasgrāmata" (en) ir 2001. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Helēnas Fīldingas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Šārona Magvaira. Galvenās lomas atveido Renē Zelvēgere, Hjū Grānts, Kolins Fērts, Džims Brodbents un Džemma Džounsa. Filmas pirmizrāde notika ASV un Apvienotajā Karalistē. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "Bridžita Džonsa. Saprāta robeža" un 2016. gada filma "Bridžitas Džonsas mazulis".
Britu sieviete Bridžita Džonsa ir ļoti neveikla, viņa smēķē, kā arī uztraucas par savu lieko svaru. Kādu dienu Bridžita nolemj mainīties, sākot rakstīt dienasgrāmatu.
Kristina Milioti
Kristina Milioti (en, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Savu atpazīstamību ieguva ar Teda sievas Treisijas Makkonelas (Tracy McConnell) lomu seriālā "Kā es satiku jūsu māti" kā arī ar dažām lomām Brodvejā kā piemēram Brodvejas mūziklā Once kur viņa atveidoja galveno lomu, par ko saņēma Grammy apbalvojumu par savu tēlojumu.
Atpazīstamākās lomas ko viņa ir tēlojusi ir tādos seriālos kā 30 Rock, "Kā es satiku jūsu māti", Black Mirror (2017), The Mindy's Project, Modern Love (2019), A to Z (2014-2015) kā arī filmā "Volstrītas vilks" (2013) un "Pālmspringsa" (2020).
Stoja
Stoja (grc (stoa)) — antīkajā grieķu arhitektūrā garš galerijas veida portiks, t.i. ar jumtu pārsegta kolonāde parasti ar vienu vai divām kolonnu rindām un ar sienu gar vienu garo malu. Atēnās īpaši populāra bija apgleznota stoja (στοα Ποικίλη), kas dekorēta ar Polignota apgleznojumiem. Bieži vien stoja bija ar divām kolonnu rindām, piemēram, Pirejā. Atēnu karaliskā stoja (Στοα βασίλειος jeb βασιλική), kur sanāksmes rīkoja arhonts, ar trijām kolonnu rindām bija sadalīta 3 daļās (alejās), no kurām vidējā noslēdzās ar pusapli (άψίς). Šī kolonāde kalpoja par romiešu baziliku prototipu, no kuras atvasināts tika arī to nosaukums. Senajās Atēnās stojām bija dažādas funkcijas. Tās kalpoja gan kā veikali, gan kā noliktavas. Piecdesmitajos gados amerikāņi Atēnu agorā atjaunoja Atalla stoju, kas pagaidām ir vienīgā atjaunotā šāda veida celtne.
Kvenkas province
Kvenkas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Valensijas provinci dienvidaustrumos, ar Albasetes provinci dienvidos, ar Sjudadrealas provinci dienvidrietumos, ar Toledo provinci un ar Madrides autonomo apgabalu rietumos, ar Gvadalaharas provinci ziemeļos un ar Tervelas provinci ziemeļaustrumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kvenka. Kvenkas provinces kopējā platība ir 17 141 kvadrātkilometrs, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 218 036 iedzīvotāju. Tā ir piektā lielākā province Spānijā, sīkāk sadalīta 238 municipalitātēs.
Iecavas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Iecavas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Iecavas novads
Iecavas novada centrs atrodas Iecavā. Iecavas novadā atrodas 13 ciemi, no tiem 1 lielciems, 7 vidējciemi un 5 mazciemi.
Ikšķiles novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Ikšķiles novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ikšķiles novads sastāv no Tīnūžu pagasta un Ikšķiles pilsētas.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Tīnūžu pagasts
Tīnūžu pagasta centrs atrodas Tīnūžos. Tīnūžu pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 6 mazciemi, 2 aprūpes ciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Aukstais kalns
"Aukstais kalns" (en) ir 2003. gada kara filma, kas balstīta uz Čārlza Freizjera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir Entonijs Mingella. Galvenās lomas atveido Džūds Lo, Nikola Kidmena, Renē Zelvēgere, Eilīna Etkinsa, Brendans Glīsons, Filips Sīmors Hofmans un Natālija Portmane. Filmas pirmizrāde notika.
Renē Zelvēgere kā labākā otrā plāna aktrise ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu, BAFTA kino balvu, Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu.
Filmas sižets norisinās Amerikas pilsoņu kara beigu posmā. Ievainots karavīrs dodas smagā ceļā mājup, lai atkal apvienotos ar savu mīļoto sievieti.
Rojas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Rojas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Rojas novads
Rojas novada centrs atrodas Rojā. Rojas novadā atrodas 16 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 4 vidējciemi, 5 mazciemi un 5 skrajciemi.
Jaunpils novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Jaunpils novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Jaunpils novads sastāv no Jaunpils un Viesatu pagastiem. Jaunpils novadā kopā atrodas 12 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Jaunpils pagasts
Jaunpils pagasta centrs atrodas Jaunpilī. Jaunpils pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi un 6 mazciemi.
Viesatu pagasts
Viesatu pagasta centrs atrodas Viesatās. Viesatas pagastā atrodas 2 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 1 mazciems.
Vladimirs Ilijevs
Vladimirs Ilijevs (bg; dzimis ) ir Bulgārijas biatlonists.
Pasaules kausā debitēja 2006. gada decembrī Estešundā. Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2007. gadā Antholcā. Pirmos punktus PK ieskaitē izcīnīja 2008.—2009. gada sezonā. Trīs reizes piedalījies ziemas olimpiskajās spēlēs. Labāko rezultātu individuāli sasniedzis 2018. gadā Phjončhanā (19. vieta 20 km individuālajā distancē).
2017. gada Eiropas atklātajā čempionātā Dušņikizdrojā kļuva par čempionu 10 km sprintā.
2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā 20 km individuālajā distancē izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties vien vācu biatlonistam Arndam Peiferam. Tā kļuva par pirmo Bulgārijas medaļu pasaules čempionātos vīriešu biatlonā.
Sojuz MS-12
Sojuz MS-12 (ru) bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmisko staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2019. gada 14. martā; uz Zemes atgriezās 3. oktobrī.
Apkalpe
Kuģa Sojuz MS-12 apkalpe augšupceļā un lejupceļā:
Dublējošā apkalpe:
Lidojuma gaita
Sojuz MS-12 tika palaists 19:14 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.
Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 15. martā 01:01:43 UTC (nepilnas sešas stundas pēc starta) pie Rassvet moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.
No stacijas Sojuz MS-12 atvienojās 07:37 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 11:00 UTC, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 202 dienas 15 stundas 46 minūtes.
Balustrāde
Balustrāde (fr no it) ir kāpņu, balkona, terases u.c. nožogojums (parasti zems), kuru veido figūrveida stabiņu — balustru rinda, kas no augšas ir savienota ar margu vai horizontālu dekoratīvu siju. Par balustrādi sauc arī eskalatora norobežojošo konstrukciju, kaut arī tur nav figūrveida balustru. Tas ir termina pārvērtēšanas (deetimoloģizācijas) rezultāts (līdzīgi, kā "Šaut" — burtiski raidīt šautras). Līdz firmas "Otis" L veida eskalatoriem (pagājušā gadsimta 20. gados) tie tika norobežoti ar īstām balustrādēm bez kustīgajiem roku balstiem. Šādu eskalatoru var redzēt filmā "Universālveikala kontrolieris".
Balustrāžu izgudrošana tiek piedēvēta asīriešiem, kuri tās izmantoja piļu fasāžu dekorā, kā logu ailu nožogojumu. Balustrāde tiek pieminēta Vecās derības rakstos, aprakstot Samarijas ķēniņa Ahasjas nelaimes gadījumu: "Kad Ahasja izkrita cauri savas augštelpas loga režģiem Samarijā, sasitās un gulēja slims" (2.Ķēniņu 1:2). Šeit ķēniņš pārāk tālu pārkārās pār balustrādi (tā ārēji tiešām atgādina režģi) pils otrajā stāvā, zaudēja līdzsvaru un nogāzās zemē.
Eiropā balustrāžu sistēmas sāka aktīvi izmantot no 15. gadsimta beigām kā alternatīvu miniatūrām arkādēm ar balustrām maziņu kolonnu veidā. Pēc tam tika piedāvāti klasiskie balustru varianti — ar gredzenveida pāržmaugu vidū vai klasisku vāzes formas balustru. Balustrāde tiek izmantota arī mēbeļu noformējumā kā krēsla atzveltnes vai gultas kājgaļa un galvgaļa elements.
Kaspijas ronis
Kaspijas ronis (Pusa caspica) ir viena no mazākajām roņu dzimtas (Phocidae) sugām, pieder pogaino roņu ģintij (Pusa). Izplatīts tikai viegli sāļajā Kaspijas jūrā, kuru ietver Krievija, Azerbaidžāna, Irāna, Turkmenistāna un Kazahstāna. Kaspijas ronis ir vienīgā pogaino roņu ģints suga, kas ietverta apdraudēto sugu sarakstā.
Evolūcija
Pētījumi liecina, ka Kaspijas ronis ir Arktikas pogainā roņa pēctecis, kvartāra perioda sākumā daļai populācijas sasniedzot Kaspijas jūru un kļūstot izolētai, kad ledus laikmeta ledus un sniega sega izkusa. Tomēr pastāv arī citi skaidrojumi, kā roņi nokļuva šajā iekšzemes jūrā.
Galvaskausa uzbūve norāda, ka Kaspijas ronis ir tuvu radniecīgs ar Baikāla roni, morfoloģijas pētījumi savukārt liecina, ka abas šīs sugas ir pogainā roņa pēcteči, kas iekšzemes ūdenstilpēs nonākuši pirms apmēram 2 milj. gadu.
Izplatība
Kaspijas ronis ir endēma Kaspijas jūras zīdītāju suga. Sastopams ne tikai piekrastēs, bet arī daudzajās akmeņainajās jūras saliņās, bet ziemā arī uz ledus. Dažādos gadalaikos pārvietojs uz dažādiem jūras apgabaliem. Ziemā, rudens beigās un pavasara sākumā uzturas jūras ziemeļdaļā. Bet, kad ledus izkūst un iestājas siltāks laiks (no maija līdz septembra), roņi pārceļas uz Volgas un Urālas deltām, kā arī uz jūras dienviddaļu, kur ir dziļāks un ūdens aukstāks. Piekrastēs uzturas reti, biežāk uz salām un atklātā jūrā.
Izskats
Kaspijas ronis ir maza auguma ronis ar salīdzinoši īsām airkājām un šauru, garu purnu. Tēviņi nedaudz garāki un smagāki, tomēr mātītes ātrāk nobriest, strauji augot līdz 10 gadu vecumam. Tēviņi aug lēnām un pamazām, līdz 30—40 gadu vecumam. Tēviņa ķermeņa garums var sasniegt 1,5 m, mātītes 1,4 m, bet abiem dzimumiem svars var būt 50—86 kg.
Kažoks pelēkbrūns ar tumšākiem raibumiem. Pamatkrāsa var būt no pelēkdzeltenas līdz tumši pelēkai, pavēdere gaišāka nekā mugura. Tēviņi parasti ir tumšāki nekā mātītes, ar tumšākiem raibumiem pa visu ķermeni, bet mātītes gaišākas ar gaišākiem raibumiem, turklāt uz vēdera raibumu nav. Ap raibumiem var būt gaišākas krāsas gredzens. Priekškājām nagi vidēji gari, pakaļkājām salīdzinoši īsāki un šaurāki.
Ieradumi
Vairošanās sezona Kaspijas roņiem ir ziemā, kad lielākā daļa populācijas uzturas jūras ziemeļdaļā un uz ledus mātītēm dzimst mazuļi. Neliela populācija šajā laikā apmetas Ogurčinskas salā, jūras dienviddaļā netālu no Turkmenistānas krastiem. Šīs mazuļu dzimšanas vietas ir labi aizsargātas no lielajiem plēsējiem un asiem vējiem. Vairošanās sezonas laikā un matojuma maiņas laikā, kas seko uzreiz pēc vairošanās sezonas, uzturas lielos baros, bet pārējā laikā tas ir vientuļnieks.
Kaspijas ronis nirst līdz 50 m dziļumā, uzturoties zem ūdens apmēram vienu minūti, lai gan ir bijuši novērojumi arī dziļākai un ilgākai ieniršanai. Pēc niršanas mēdz kādu brīdi atpūsties, guļot uz ūdens virsmas.
Barība
Kaspijas ronis kā visi roņi ir plēsīgs un galvenokārt barojas ar zivīm. Apmēram 70% no nomedītajām zivīm ir Kaspijas brētliņas (Clupeonella caspia). Ziemas periodā jūras ziemeļdaļā, kur ūdens ir seklāks, galvenokārt tiek medīti arī platgalvji, jūrasgrunduļi un vēžveidīgie (garneles un krabji), bet vasarā jūras dienviddaļā siļķes, raudas, karpas un salakas. Īpatņi, kas mājo upju deltās, medī arī zandartus un salates.
Vairošanās
Kaspijas roņi veido monogāmus pārus. Dzimumgatavību mātītes sasniedz 5—7 gadu vecumā, tēviņi 6—7 gados. Riesta laikā starp tēviņiem novērotas savstarpējās cīņas, lai iegūtu mātītes uzmanību. Mazuļi dzimst laikā no janvāra līdz februārim. Dažas nedēļas pēc ronēna dzimšanas mātītes atkal pārojas, ne vienmēr māte mazuli ir beigusi jau zīdīt. Pēc sapārošanās tēviņš mātīti atstāj. Grūsnības periods ilgst 11 mēnešus. Kaspijas ronim nav veikti pētījumi, bet zinātnieki uzskata, ka garais periods, līdzīgi kā citiem roņiem, liecina par embrija attīstības pārtraukumu (latento periodu). Piedzimst viens mazulis. Piedzimstot ronēns ir 64—79 cm garš, sver 5 kg. To sedz dzeltenbalts vai sudrabaini pelēks, garš, biezs matojums. Tas palīdz mazulim saglabāt siltumu, līdz tam izveidojas tauku slānis. Apmēram 2—3 nedēļu vecumā mazuļa mīkstais kažoks sāk nomainīties ar pieaugušiem roņiem raksturīgu matojumu. Šis process ilgst apmēram 6—8 nedēļas. Māte mazuli zīda 4—5 nedēļas. Šajā laikā mātīte to īslaicīgi atstāj, lai barotos. Kaspijas ronis var sasniegt 35 gadu vecumu.
Ciblas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti bijušā Ciblas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ciblas novads sastāvēja no Blontu, Ciblas, Līdumnieku, Pušmucovas un Zvirgzdenes pagastiem. No 2021. gada tas ir iekļauts Ludzas novadā. Pēc LĢIA datiem bijušā Ciblas novada teritorijā atrodas 168 ciemi (148 ciemi pašlaik pastāv, bet 20 ciemi ir daļēji izzuduši).
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Blontu pagasts
Blontu pagasta centrs atrodas Blontos, kas ir arī novada centrs. Blontu pagastā atrodas 20 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 18 skrajciemi.
Līdumnieku pagasts
Līdumnieku pagasta centrs atrodas Līdumniekos. Līdumnieku pagastā atrodas 35 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 32 skrajciemi.
Pušmucovas pagasts
Pušmocovas pagasta centrs atrodas Pušmucovā. Pušmocovas pagastā atrodas 29 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 28 skrajciemi.
Zvirgzdenes pagasts
Zvirgzdenes pagasta centrs atrodas Zvirgzdenē. Zvirgazdenes pagastā atrodas 52 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems, 48 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.
Krimuldas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Krimuldas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Krimuldas novads sastāv no Krimuldas un Lēdurgas pagastiem. Krimuldas novadā kopā atrodas 15 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Krimuldas pagasts
Krimuldas pagasta centrs atrodas Raganā, kas ir arī novada centrs. Krimuldas pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 3 mazciemi un 1 skrajciems.
Lēdurgas pagasts
Lēdurgas pagasta centrs atrodas Lēdurgā. Lēdurgas pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 3 mazciemi.
Arkāde
Arkāde (fr) ir vienādas formas un izmēra arku rinda, kas balstās uz kolonnām vai uz taisnstūra vai kvadrātveida stabiem. Šādi stabi var būt dekorēti ar pilastriem vai puskolonnām, balstot arkādi vainagojošo antablementu.
Arkādes lielā mērā tiek izmantotas, veidojot vaļējās galerijas, kas izvietotas gar nama fasādēm. Sienas slodze ar arku palīdzību vienmērīgi sadalās starp atsevišķiem balstiem. Arku rindu izmantošana palielina konstrukcijas izturību, tādēļ arkādes tiek izmantotas jumtu vai antablementu balstīšanai un var izturēt lielas slodzes. Arkādes tika izmantotas arī seno akveduktu celtniecībā, bet vēlāk romieši tās izmantoja augstu sienu celtniecībā (piemēram, Kolizejs).
Arkas, kas ir piekļāvušās sienai un tām nav caurejošu laidumu, sauc par aklo jeb māņarku. Šāda arku rinda tiek saukta par arkatūru.
Balustrs
Balustri (sengr. βαλαύστιον — savvaļas granāta zieds) jeb margu statņi arhitektūrā ir zemi dekoratīvi figūrveida stabiņi ar gredzenveida pāržmaugu vidū, klasiskas vāzes formā vai savādāk dekorēti, kas pilda balustrādes balsta elementu funkciju, balstot balkonu, kāpņu u.c. margu vai horizontālu dekoratīvu siju. Balustrus veido no koka, akmens, metāla, marmora u.c. materiāliem. Bez balustru izmantošanas tradicionālo balustrāžu veidošanā, tos bieži vien izmanto mēbeļu ražošanā.
Senākie zināmie balustru attēli ir atrasti Asīrijas bareljefos. Fasāžu un parku dekorēšanai balustrus sāka pielietot agrajā Renesanses laikmetā. Balustru tā mūsdienu veidā izstrādāja arhitekts Džuliano da Sangallo, kurš ar tiem izprojektēja Mediči pils kāpnes. Taču popularitāti balustri ieguva tikai 16. gadsimtā pateicoties Mikelandželo.
Koka balustru pagatavošana
Koka balustrus gatavo no rūpīgi izžāvēta materiāla. Nepietiekami izžāvēta koksne var vēlāk radīt deformāciju un plaisu veidošanos. Ja maksimālajā šķērsgriezumā balustra diametrs pārsniedz 60-80 mm, tad balustra sagatavi vispirms salīmē no vairākiem elementiem (lamelēm). Kokā var izveidot jebkādu grieztu attēlu gan ar rokas kaltiņiem, gan ar mehāniskām frēzēm.
Nadija Murada
Nadija Murada (ku, ar, dzimusi 1993. gadā) ir jazīdu cilvēktiesību aktīviste no Irākas, bet pašlaik viņa dzīvo Vācijā. 2018. gadā kopā ar Denisu Mukvegi ieguva Nobela miera prēmiju par “viņu ieguldījumu cīņā pret seksuālas vardarbības izmantošanu kā kara ieroci”. 2016. gadā viņa saņēma arī Saharova balvu. Kopš 2016. gada septembra ir arī Labas gribas vēstniece.
Irākas pilsoņu kara laikā 2014. gadā Islāma valsts kaujinieki viņu nolaupīja un trīs mēnešus turēja gūstā.
Mendzi
Mendzi (zh,, dzimis 372. gadā p.m.ē., miris 289. gadā p.m.ē.), zināms Rietumu pasaulē arī kā Mencijs, bija ķīniešu filozofs. Mendzi burtiski nozīmē “meistars Mens”. Savos darbos apkopoja četras morālās konfūcisma normas: 仁 (humānisms), 義 (taisnīgums), 禮 (rituāls) un 智 (gudrība).
Tailers Heigs
Tailers Niklauss "Niks" Heigs (Tyler Nicklaus "Nick" Hague; dzimis ) ir ASV Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA) astronauts, ASV Gaisa spēku inženieris, pulkvedis.
Akšaja Kalaijalahana
Akšaja Kalaijalahana (en; dzimusi ) ir Lielbritānijas FIDE meistare šahā (2016).
Tailers Heigs
Biogrāfija
1998. gadā Niks Heigs ASV Gaisa spēku akadēmijā ieguva bakalaura grādu astronautikas inženierijā. 1998. gadā viņš sāka militāro dienestu Gaisa spēkos, un tika piešķirta otrā leitnakta dienesta pakāpe. 2000. gadā viņš Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā ieguva maģistra grādu aeronautikā un astronautikā.
Akšaja Kalaijalahana
Biogrāfija
Daudzkārtēja Lielbritānijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma grupās:
Tailers Heigs
Biogrāfija
2000. gada augustā Heigs tika norīkots Kirtlendas Gaisa spēku bāzē Ņūmeksikā, kur darbojās ar kosmosa tehnoloģijām. 2003. gadā viņš iestājās izmēģinājumu lidojumu inženierijas kursos ASV Gaisa spēku izmēģinātājpilotu skolu Edvardsa gaisa spēku bāzē Kalifornijā. Pēc kursu pabeigšanas 2004. gadā viņš tika norīkots 416. lidojumu izmēģinājumu eskadriļā, izmēģinot F-16, F-15 un T-38 lidaparātus.
Akšaja Kalaijalahana
Biogrāfija
Divas reizes uzvarējusi Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātos (2013, 2015).
2018. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas jauniešu šaha čempionātā un U18 meiteņu vecuma grupā izcīnījusi bronzas godalgu.
Tailers Heigs
Biogrāfija
2006. gadā Heigs kļuva par ASV Gaisa spēku akadēmijas Astronautikas departamenta instruktoru. 2009. gadā viņš kļuva par ASV Senāta konsultantu nacionālās drošības un ārpolitikas jautājumos. Pēc tam viņš Pentagonā bija konsultants budžeta līdzekļu piešķiršanas jautājumos. 2012. gadā viņš kļuva par Aisardzības departamenta Apvienotās organizācijas cīņai ar pašdarinātiem spridzekļiem direktora vietnieku.
Akšaja Kalaijalahana
Biogrāfija
Pārstāvējusi Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Tailers Heigs
Biogrāfija
2013. gada 17. jūnijā Taileru Heigu iekļāva NASA 21. astronautu grupā. 2015. gadā viņš saņēma astronauta kvalifikāciju.
Pirmo reizi kosmosā Tailers Heigs devās 2018. gada 11. oktobrī kosmosa kuģī Sojuz MS-10 kopā ar Krievijas pārstāvi Alekseju Ovčiņinu. Nesējraķetes avārijas dēļ 121. sekundē ieslēdzās avārijas glābšanas sistēma, un nolaižamais aparāts veica avārijas nolaišanās.
Nika Heiga otrais lidojums kosmosā sākās 2019. gada martā ar kosmosa kuģi Sojuz MS-12. Starptautiskajā kosmosa stacijā 59. un 60. ekspedīcijā viņš bija lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2019. gada 3. oktobrī.
Brīnumsieviete
Brīnumsieviete (en) ir izdomāta supervarone, kas parādīta amerikāņu komiksos, ko publicē DC Comics. Brīnumsieviete ir viena no Taisnības līgas dibinātājām. Pirmo reizi tēls redzams 1941. gada oktobra komiksā All Star Comics #8. 1942. gada janvārī tika izdots Sensation Comics #1, kurā galvenais tēls bija tieši Brīnumsieviete. Savā dzimtenē, Temiskirā, viņa ir zināma kā princese Daiena, Hipolites un Zeva meita.
Brīnumsievieti radīja amerikāņu psihologs un rakstnieks Viljams Multons Marstons (pseidonīms: Čārlzs Multons) un mākslinieks Harijs Džordžs Pīters. Tēla veidošanā liela nozīme bija arī Marstona sievai Elizabetei un viņu abu dzīves partnerei Olīvai Bērnai, kuras tiek uzskatītas par iedvesmas avotu, lai radītu tēlu. Tēls vēlāk tika izmantots feministu kustībās.
Bauskas novada ciemu uzskaitījums
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Bārbeles pagasts
Bārbeles pagasta centrs atrodas Bārbelē. Bārbeles pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 1 mazciems.
Brunavas pagasts
Brunavas pagasta centrs atrodas Ērgļos. Brunavas pagastā atrodas 17 ciemi, no tiem 3 vidējciemi un 14 mazciemi.
Ceraukstes pagasts
Ceraukstes pagasta centrs atrodas Ceraukstē. Ceraukstes pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi un 5 mazciemi.
Codes pagasts
Codes pagasta centrs atrodas Codē. Codes pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi un 5 mazciemi.
Dāviņu pagasts
Dāviņu pagasta centrs atrodas Dāviņos. Dāviņu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 lielciems un 1 mazciems.
Gailīšu pagasts
Gailīšu pagasta centrs atrodas Uzvarās. Gailīšu pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 11 mazciemi.
Iecavas pagasts
Iecavas pagasta centrs atrodas Iecavas pilsētā. Iecavas pagastā atrodas 10 ciemi, 5 vidējciemi un 5 mazciemi.
Īslīces pagasts
Īslīces pagasta centrs atrodas Rītausmās. Īslīces pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 2 lielciemi 3 vidējciemi un 5 mazciemi.
Kurmenes pagasts
Kurmenes pagasta centrs atrodas Kurmenē. Kurmenes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 skrajciemi.
Mežotnes pagasts
Mežotnes pagasta centrs atrodas Mežotnē. Mežotnes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 5 vidējciemi un 1 mazciems.
Rundāles pagasts
Rundāles pagasta centrs atrodas Pilsrundālē. Rundāles pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 7 mazciemi.
Skaistkalnes pagasts
Skaistkalnes pagasta centrs atrodas Skaistkalnē. Skaistkalnes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems un 5 mazciemi.
Stelpes pagasts
Stelpes pagasta centrs atrodas Stelpē. Stelpes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 2 mazciemi.
Svitenes pagasts
Svitenes pagasta centrs atrodas Svitenē. Svitenes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 mazciemi.
Valles pagasts
Valles pagasta centrs atrodas Vallē. Valles pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 8 mazciemi un 1 skrajciems.
Vecsaules pagasts
Vecsaules pagasta centrs atrodas Vecsaulē. Vecsaules pagastā atrodas 13 ciemi, no tiem 5 vidējciemi un 8 mazciemi.
Vecumnieku pagasts
Vecumnieku pagasta centrs atrodas Vecumniekos. Vecumnieku pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi, 4 mazciemi un 1 skrajciems.
Viesturu pagasts
Viesturu pagasta centrs atrodas Bērstelē. Viesturu pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 2 vidējciems un 4 mazciemi.
Pieazovas augstiene
Pieazovas augstiene (uk) ir augstiene Ukrainas austrumos Doneckas un Zaporižjas apgabalos. Izvietojusies starp Piedņepras zemieni ziemeļos, Doņecas augstieni rietumos un Pieazovas zemieni dienvidos.Veidota no kristāliskā pamatklintāja, ko klāj lesveida ieži.
Rucavas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Rucavas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rucavas novads sastāv no Dunikas un Rucavas pagastiem. Rucavas novadā kopā atrodas 26 ciemi (19 ciemi pašlaik pastāv, bet 7 ciemi ir daļēji izzuduši).
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Dunikas pagasts
Dunikas pagasta centrs atrodas Sikšņos. Dunikas pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi, 5 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Rucavas pagasts
Rucavas pagasta centrs atrodas Rucavā. Rucavas pagastā atrodas 17 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 4 mazciemi, 10 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Žironas province
Žironas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļaustrumos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ļeidas provinci un ar Barselonas provinci rietumos un ar Franciju ziemeļos. Provinci austrumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Žirona. Žironas provinces kopējā platība ir 5910 kvadrātkilometri, 2011. gada beigās provincē dzīvoja 756 810 iedzīvotāju. Tā ir sīkāk sadalīta 221 municipalitātē.
Rundāles novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Rundāles novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rundāles novads sastāv no Rundāles, Svitenes un Viesturu pagastiem. Rundāles novadā kopā atrodas 20 ciemi.
Kārlis Ziediņš
Kārlis Ziediņš (1885—1919) bija latviešu jūrnieks un lielinieku partijas vadošs darbinieks. Vadīja revolucionāro matrožu vienību Oktobra revolūcijas laikā Petrogradā (1917). Piedalījās Brestļitovskas miera sarunās (1917). Baltijas kara flotes revolucionārās kara padomes loceklis, LSPR Jūrlietu pārvaldes priekšnieks (1919).
Rundāles novada ciemu uzskaitījums
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Kārlis Ziediņš
Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 27.(15.) jūlijā Mežotnes pagasta Glāznieku mājās zemnieka Jāņa Ziediņa ģimenē. Pusaudža gados atstājis mājas un Rīgas ostā slepus uzlavījies uz tirdzniecības kuģa, kur pieņemts par jungu, vēlāk par matrozi. 1903. gadā uzsāka mācības Mangaļu jūrskolā, kur iestājās Jāņa Daumaņa (Gavēņa, vēlāk Юрий Петрович Гавен) vadītajā sociāldemokrātu pulciņā. 1904. gadā uzņemts Latvijas Sociāldemokrātiskajā Strādnieku partijā, pēc 1905. gada revolūcijas sakāves 1910. gadā pabeidza Mangaļu jūrskolu. Strādāja par stūrmani uz kuģiem, nelegāli veda uz Rīgas, Pēterburgas un Odesas ostām revolucionāro literatūru un ieročus.
Rundāles novada ciemu uzskaitījums
Rundāles pagasts
Rundāles pagasta centrs atrodas Pilsrundālē, kas ir arī novada centrs. Rundāles pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi un 6 mazciemi.
Kārlis Ziediņš
Dzīvesgājums
Pirmā pasaules kara laikā dienēja Krievijas Impērijas Melnās jūras kara flotē, pabeidza praporščiku skolu. 1916. gadā ievainots krievu flotes uzbrukuma laikā Trabzonai. Pēc Februāra revolūcijas praporščiku Ziediņu ievēlēja par Viskrievijas kara flotes centrālkomitejas locekli un viņš 1917. gada jūnijā piedalījās Pirmajā Viskrievijas padomju kongresā. Vadīja Krievijas kara flotes centrālās izpildkomitejas (Центрофлот) boļševiku spārnu un Oktobra revolūcijas laikā vadīja matrožu grupu, kas ieņēma Ziemas pili 1917. gada 7. novembrī un cīnījās Pulkovas augstienēs.
Rundāles novada ciemu uzskaitījums
Svitenes pagasts
Svitenes pagasta centrs atrodas Svitenē. Svitenes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.
Kārlis Ziediņš
Dzīvesgājums
1917. gada decembrī kā Krievijas Jūras ministrijas Augstākās pārvaldes Militāri politiskās daļas loceklis piedalījās Brestļitovskas miera sarunās. No 1917. gada decembra bija Sevastopoles Revolucionārās kara komitejas priekšsēdētāja vietnieks, vadīja Jaltas ieņemšanas operāciju. 1918. gada janvārī kā Odesas Revolucionārās kara komitejas loceklis bija viens no Odesas Padomju Republikas dibinātājiem. Pēc vācu karaspēka intervences Ukrainā un Donas kazaku sacelšanās 1918. gada 10. maijā ar Trocka pavēli iecelts par Ziemeļkaukāza kara apgabala štāba komisāru, bet kara apgabala militārais vadītājs bija krievu ģenerālis Andrejs Sņesarevs, kurš savā dienasgrāmatā 13. maijā ierakstīja: ''pa ceļam mūs panāca politiskais komisārs Karls Ivanovičs Zedins, latvietis, kara flotes praporščiks. Latvietis kā latvietis, vienkāršs, lietišķs, nedaudz fantazētājs; strādā pie atskaites "flotes nacionalizācija"''. . No jūlija K. Ziediņš bija Voļskas Volgas kara flotiles komisārs, cīnījās pret Donas kazaku armiju pie Caricinas. 23. septembrī atbrīvots no Ziemeļkaukāza kara apgabala štāba komisāra amata.
Rundāles novada ciemu uzskaitījums
Viesturu pagasts
Viesturu pagasta centrs atrodas Bērstelē. Viesturu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 2 vidējciems un 3 mazciemi.
Kārlis Ziediņš
Dzīvesgājums
1918. gada decembrī Ziediņu iecēla par Baltijas kara flotes revolucionārās kara padomes locekli un viņš lielinieku pusē piedalījās Latvijas brīvības cīņās. 1919. gada 4. aprīlī viņu iecēla par LSPR Jūrlietu pārvaldes priekšnieku.
1919. gada 22. maijā Rīgā K. Ziediņš krita ielu cīņās ar Niedras valdībai formāli pakļauto fon der Golca karaspēku.
Piemiņa
Latvijas PSR pastāvēšanas laikā K. Ziediņa vārdā bija nodēvēts Latvijas Jūras kuģniecības motorkuģis "Kārlis Ziediņš".
Rugāju novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Rugāju novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rugāju novads sastāv no Lazdukalna un Rugāju pagastiem. Rugāju novadā kopā atrodas 117 ciemi (111 ciemi pašlaik pastāv, bet 6 ciemi ir daļēji izzuduši).
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Lazdukalna pagasts
Lazdukalna pagasta centrs atrodas Benislavā. Lazdukalna pagastā atrodas 49 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 47 skrajciemi.
Salas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Salas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Salas novads sastāv no Salas un Sēlpils pagastiem. Salas novadā kopā atrodas 46 ciemi. Varbūt vairāk.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Salas pagasts
Salas pagasta centrs atrodas Salā. Salas pagastā atrodas 30 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 1 vidējciems, 18 mazciemi, 4 skrajciemi un 3 vasarnīcu ciemi.
Sēlpils pagasts
Sēlpils pagasta centrs atrodas Sēlijā. Sēlpils pagastā atrodas 28 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 22 mazciemi, 3 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.
Gvadalaharas province
Gvadalaharas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Kvenkas provinci ziemeļos, ar Madrides autonomo apgabalu rietumos, ar Segovijas provinci ziemeļrietumos, ar Sorijas provinci ziemeļos, ar Saragosas provinci ziemeļaustrumos un ar Tervelas provinci austrumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Gvadalahara. Provinces kopējā platība ir 12 167 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 259 537 iedzīvotāju. Province ir sīkāk sadalīta 288 municipalitātēs.
Salaspils novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Salaspils novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Salaspils novads sastāv no Salaspils pagasta un Salaspils pilsētas. Salaspils novadā kopā atrodas 30 ciemi (29 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Salaspils pagasts
Salaspils pagasta centrs atrodas Salaspils pilsētā. Salaspils pagastā atrodas 30 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 4 vidējciemi, 5 mazciemi, 7 skrajciemi un 12 vasarnīcu ciemi.
Ropažu novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Ropažu novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ropažu novads sastāv no Garkalnes, Ropažu un Stopiņu pagastiem un Vangažu pilsētu. Pēc LĢA datiem, Ropažu novadā kopā atrodas 43 ciemi.
Garkalnes pagasts
Garkalnes pagasta centrs atrodas Berģos, kas atrodas Rīgas pilsētā. Garkalnes pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 6 lielciemi, 6 vidējciemi, 1 mazciems un 2 skrajciemi.
Ropažu pagasts
Ropažu pagasta centrs atrodas Ropažos. Ropažu pagastā atrodas 19 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 3 vidējciemi, 3 mazciemi, 6 skrajciemi un 3 vasarnīcu ciemi.
Stopiņu pagasts
Stopiņu pagasta centrs atrodas Ulbrokā. Stopiņu pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 7 lielciemi, 1 vidējciemi un 1 skrajciemi.
Larga ronis
Izplatība
Larga ronis mājo arktiskajos un subarktiskajos ūdeņos, vairošanās sezonas laikā uzturoties dreifējošā ledus ārējā joslā. Izplatības areāls plešas Klusā okeāna ziemeļos un pieguļošajā Ziemeļu ledus okeāna daļā, ietverot Austrumsibīrijas jūras dienvidaustrumdaļu, Čukču un Boforta jūras dienviddaļu, austrumu virzienā sasniedzot Makenzi upes deltu Kanādā, Beringa jūras ziemeļus, Ohotskas un Japāņu jūru, dienvidu virzienā sasniedzot Bohai jūru un Dzeltenās jūras ziemeļdaļu. Larga ronis sastopams no Kanādas ziemeļrietumiem un Aļaskas, sākot ar Bristoles līča dienvidaustrumiem, līdz Japānai, un gar Krievijas Tālo Austrumu krastiem.
Izskats
Larga ronis ir neliels ronis ar apaļu galvu, šauru purnu un salīdzinoši šaurām, īsām airkājām. Salīdzinot ar plankumaino roni, nedaudz mazāks. Tēviņi un mātītes kopumā līdzīgi, bet lielākie īpatņi parasti ir tēviņi. Tēviņa ķermeņa garums 161—176 cm, svars 85—110 kg, mātītes ķermeņa garums 151—169 cm, svars 65—115 kg. Kažoka matojums ļoti gaišs (no sudrabaini pelēka līdz gaiši pelēkai) ar tumšiem, neregulāriem plankumiem. Mugurpuse nedaudz tumšāka nekā vēders. Mazuļi piedzimst ar dzeltenīgi baltu kažoku, kas laikā, kad māte to pārtrauc zīdīt, jau ir nomainījies ar matojumu, kas līdzīgs pieaugušajiem īpatņiem. Larga ronis vizuāli ir ļoti līdzīgs plankumainajam ronim, tādēļ tos var viegli sajaukt vietās, kur to izplatība pārsedzas (Bristoles līcī pie Aļaskas).
Populācijas
Larga ronim izdala trīs lielas populācijas: Beringa jūras populācija ar apmēram 100 000 īpatņiem, mazuļi dzimst gan Beringa jūras rietumdaļā (Kamčatkas tuvumā un Anadiras līcī), gan austrumdaļā (pie Aļaskas); Ohotskas un Japāņu jūras populācija ar apmēram 100 000 īpatņiem, mazuļi dzimst minēto jūru salās un piekrastēs; Dzeltenās jūras un Japāņu jūras populācija ar apmēram 3300 īpatņiem, mazuļi dzimst Liaodunas līcī Ķīnas piekrastēs Dzeltenajā jūrā un Pētera Lielā līcī Krievijas piekrastēs Japāņu jūrā. Ir vēl viena pavisam neliela populācija ar 300 īpatņiem, mazuļi dzimst vientuļās Dienvidkorejas salās Dzeltenās jūras rietummalā.
Barošanās
Larga ronis galvenokārt barojas ar visdažādākajām zivīm un vēžveidīgajiem, bet nelielos daudzumos arī ar galvkājiem. Lokālie barošanās ieradumi starp populācijām līdz šim nav pētīti un salīdzināti, bet dažu sugu zivis ir nozīmīgas visiem larga roņiem — Klusā okeāna siļķes, mintaji, Klusā okeāna mencas, moivas un arī vēžveidīgie. Kopumā jaunie roņi pārsvarā barojas ar vēžveidīgajiem, pieaugušie ar zivīm. Larga ronis nemēdz nirt lielā dziļumā un barojas seklos ūdeņos.
Vairošanās
Larga roņa abi dzimumi dzimumgatavību sasniedz apmēram 5 gadu vecumā, bet mātīte var nobriest ātrāk — jau 3 gados, tēviņš — 4 gados. Atkarībā no izplatības areāla mazuļi dzimst periodā no janvāra līdz aprīlim — areāla dienvidos mazuļi dzimst ātrāk nekā ziemeļos. Larga roņi veido monogāmus pārus un netipiski roņu dzimtai vairošanās sezonas laikā veido ģimenes grupu, kas sastāv no mātītes, tēviņa un mazuļa. Pāris izveidojas neilgi pirms mazuļa dzimšanas. Tiklīdz mātīte ir beigusi zīdīt mazuli tā ir gatava pāroties. Pārošanās notiek zem ūdens.
Grūsnības periods ilgst 10—12 mēnešus, bet embrija attīstībā ir apmēram 3 mēnešus garš pārtraukums (latentais periods). Tādējādi mazulis dzimst vispiemērotākajā laikā. Piedzimst viens mazulis, kas sver 7—12 kg. Māte to zīda ar pienu 3—6 nedēļas. Šajā laikā mazulis pieņemas svarā, kas ir apmēram 3 reizes lielāks, nekā tam piedzimstot. Jaunais ronis peldēt sāk, kad māte to ir beigusi zīdīt un kad tā mazuļa baltais kažoks ir nomainījies ar pieaugušā matojumu. Vienatnē uz ledus paiet dažas nedēļas, līdz ronēns uzsāk peldēt, nirt un medīt patstāvīgi. Larga ronis var sasniegt 30—35 gadu vecumu.
Maijvaboles
Maijvaboles (Melolontha) ir Eiropā un Āzijā dzīvojošo plākšņtaustekleņu jeb skarabeju dzimtas kukaiņu ģints. Līdz piecdesmito gadu vidum tie bija ļoti izplatīti un, būdami augu kaitēkļi, dažos gados radīja ievērojamu kaitējumu lauksaimniecībai. Pesticīdu masveida izmantošanas dēļ to populācija ir krasi samazinājusies, un dažos reģionos tie ir pilnībā izzuduši. 80. gadu sākumā pēc tam, kad bija aizliegts izmantot vairākus pesticīdus, to skaits sāka atjaunoties.
Apraksts
Ģints pārstāvjiem ir raksturīgi diezgan lieli izmēri līdz 31,5 mm. Tiem ir izliekts, iegarens vai iegareni ovāls ķermenis ar melnu vai sarkanbrūnu krāsojumu, galvenokārt ar sarkanbrūniem vai dzelteni brūniem segspārniem. Galva un pronotums dažreiz ar vāji zaļganu nokrāsu, sānos 1—5 vēdera sternīti ar baltiem trīsstūrveida plankumiem, ko veido mazi biezi matiņi, galvenokārt lieli un asi, retāk mazi un ne tik asi. Ķermenis ir nosēts ar sīkiem vai smalkiem punktiņiem un nelieliem blakus esošiem matiņiem vai bālganām, dzeltenīgām vai pelēcīgām matveidīgām zvīņām, vienmēr vairāk vai mazāk blīvi nosētām (nesen no kūniņām iznākušiem), reizēm ļoti biezi saaugušām, aizklājot galveno fonu. Galvu un pronotumu parasti klāj garāki, izvirzīti matiņi, kas pārsvarā koncentrējas garenvirzienā orientētās joslās. Pakaļspārni arī bieži klāti ar retiem, gariem matiņiem. Pēdējais žokļu taustekļa segments ir iegarens, virsotnē noasināts, nedaudz izliekts, ar iespiedumu augšdaļā. Antenām ir 10 segmenti ar pagarinātu 3. segmentu, tēviņam ar lielu, stipri izliektu vālīti, kas sastāv no 7 vienādām plāksnēm.
Vairodziņš ir liels, ovālveidīgs, gluds, spīdīgs, dažreiz ar vairāk vai mazāk blīvu punktējumu un maziem matiņiem vai zvīņām. Segspārni iegareni ovāli, ar 5 šaurām, diezgan spēcīgām vai vājām ribām, starpās ar biezām smalkām punktētām līnijām un grumbām. Pigidijs ir liels, slīps, trīsstūrveida vai arī noapaļots un pāriet izstieptā izaugumā. Tēviņiem tas vienmēr ir garš, labi attīstīts, mātītēm vienmēr ir īsāks.
Krūtis klātas ar gariem dzeltenīgiem matiņiem. Vēders bez parastajiem mazajiem blakus esošajiem matiņiem un zvīņām, ir pārklāts ar daudziem vai retiem gariem, izvirzītiem matiņiem, vai dažreiz bez tiem. Kājas ir klātas ar matiņiem, kas augšdaļā ir garāki. Kāju pēdas noslēdzas ar 2, retāk ar 3 nadziņiem.
Dzīves cikls
Maijvaboļu kāpuri pieder pie hipogēnā tipa kāpuriem, ar resnu, apakšējā daļā izliektu ķermeni un trīs kāju pāriem. Galva ir bāli dzeltena, rūsgani dzeltena vai sarkanbrūna, noapaļota liela. Pieaugšana notiek 3—5 gadu laikā. Kāpuri dzīvo augsnē un barojas ar dažādu zālaugu un koku augu saknēm, bez šauras pārtikas specializācijas.
Kūniņa vienmēr atrodas no augsnes veidotā kokonā, kas atrodas augsnē 30—50 cm dziļumā, un pieder brīvo kūniņu veidam. Pēc formas ir līdzīga pieaugušajai vabolei, bet ar īsiem spārniem, galva ir saliekta zem krūtīm. Krāsa ir dzeltenīga. Kūniņas fāze ilgst no 2 nedēļām līdz mēnesim. Vabole, kas izšķiļas no kūniņas rudenī vai vasaras beigās, paliek augsnes kokonā līdz nākamajam pavasarim.
Pieaugušie īpatņi barojas ar koku un krūmu lapām.
Sugas un izplatība
No zināmajām Melolontha sugām lielākā daļa ir tipiska paleearktiskajam reģionam, un tikai sešas sugas ir Indo-Malaizijas reģionā. Sugas ir izplatītas gandrīz visā Eiropā, Mazāzijā, Kaukāzā, Sibīrijas taigas lielākajā daļā un Vidusāzijā, Sīrijā un Ziemeļirānā, Indijā, Japānā, Ķīnā, tostarp arī Tibetā, Indoķīnā un Filipīnu salās.
Maijvaboļu ģints sugas:
Ekonomiskā vērtība
Daudzu sugu kāpuri un vaboles ir mežu, augļkoku un lauksaimniecības kultūru kaitēkļi.
Veskas province
Veskas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļaustrumos, Aragonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Navarras autonomo novadu rietumos, ar Saragosas provinci dienvidrietumos, ar Ļeidas provinci austrumos un ar Franciju ziemeļos. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Veska. Veskas provinces kopējā platība ir 15 626 kvadrātkilometri, 2010. gada beigās provincē dzīvoja 228 566 iedzīvotāju. Tā ir sestā lielākā province Spānijā un ir sīkāk sadalīta 202 municipalitātēs.
Sējas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Sējas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.
Sējas novads
Sējas novada centrs atrodas Lojā. Sējas novadā atrodas 8 ciemi, no tiem 4 vidējciemi, 2 mazciemi un 2 vasarnīcu ciemi.
Salacgrīvas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Salacgrīvas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Salacgrīvas novads sastāv no Ainažu, Liepupes, Salacgrīvas pagastiem, Ainažu un Salacgrīvas pilsētām. Salacgrīvas novadā kopā atrodas 34 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Ainažu pagasts
Ainažu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 mazciems un 4 skrajciemi.
Liepupes pagasts
Liepupes pagasta centrs atrodas Mustkalnos. Liepupes pagastā atrodas 16 ciemi, no tiem 5 vidējciemi, 9 mazciemi un 2 skrajciemi.
Salacgrīvas pagasts
Salacgrīvas pagasta centrs atrodas Salacgrīvas pilsētā, kas ir arī novada centrs. Salacgrīvas pagastā atrodas 13 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 6 mazciemi un 4 skrajciemi.
Rihards Marenis
Rihards Marenis (dzimis ) ir latviešu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2020) spēlē Zviedrijas 1. divīzijas komandas Kiruna IF rindās.
Spēlētāja karjera
Junioru vecumā Marenis pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur vairākus gadus spēlēja dažādās zemāka līmeņa junioru līgās. 2012.—13. gada sezonā uzsāka profesionāļa karjeru, 10 spēles aizvadot NAHL. 2013. un 2014. gadā kļuva par NA3HL čempionu. No 2014. līdz 2018. gadam spēlēja Auroras universitātes komandā, kas piedalījās NCAA trešajā divīzijā.
2018. gada vasarā pievienojās KHL klubam Rīgas "Dinamo" uz pārbaudes laiku, taču to neizturēja. Sezonu uzbrucējs sāka Latvijas čempionāta komandā HK MOGO, taču jau pēc septiņām aizvadītām spēlēm uzbrucējs noslēdza līgumu ar "Dinamo". "Dinamo" sastāvā aizvadīja 33 spēles, tajās atzīmējoties ar pieciem punktiem. Maijā pagarināja līgumu ar "Dinamo" uz vēl vienu sezonu.
Latvijas hokeja izlases sastāvā debitēja 2015. gada 6. novembra pārbaudes spēlē.
Pārstāvēja Latvijas izlasi 2019. un 2021. gada Pasaules hokeja čempionātā.
Spānijas provinces
Spānijas provinces ir Spānijas otrā līmeņa politiskais iedalījums, kas ir izveidots saskaņā ar Spānijas konstitūciju. Spānija kopš 1833. gada ir sadalīta 50 provincēs, kas ir apvienotas 17 autonomajos apgabalos.
Saulkrastu novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Saulkrasta novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Saulkrastu novads sastāv no Saulkrastu un Sējas pagastiem un Saulkrastu pilsētas. Saulkrastu novadā kopā atrodas 35 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Saulkrastu pagasts
Saulkrastu pagasta centrs atrodas Saulkrastu pilsētā. Saulkrastu pagastā atrodas 27 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 skrajciems un 25 vasarnīcu ciemiem.
Sējas pagasts
Sējas pagasta centrs atrodas Lojā. Sējas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 4 vidējciemi, 2 mazciemi un 2 vasarnīcu ciemi.
Skrīveru novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Skrīveru novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Skrīveru novads
Skrīveru novada centrs atrodas Skrīveros. Skrīveru novadā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 4 mazciemi un 1 aprūpes ciems.
Saterlends
Saterlends (en) var būt:
Terenss Džonss
Terenss Aleksanders Džonss (en; dzimis ) ir amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2014) pārstāv NBA klubu Hjūstonas "Rockets".
Spēlējis NCAA, kur pārstāvēja Kentuki Universitātes basketbola komandu "Wildcats", ar kuru 2012. gadā tika izcīnīts NCAA čempiontituls. 2012. gada NBA draftā Džonsu Hjūstonas "Rockets" izraudzījās pirmajā kārtā ar 18. kārtas numuru. Daļu debijas sezonas aizvadīja D-Līgas klubā Rio Grande Valley Vipers. 2014. gadā piedalījās Rising Stars Challenge spēlē NBA visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē.
Gulbenes novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Gulbenes novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Gulbenes novads sastāv no Beļavas, Daukstu, Druvienas, Galgauskas, Jaungulbenes, Lejasciema, Litenes, Lizuma, Līgo, Rankas, Stāmerienas, Stradu, Tirzas pagastiem un Gulbenes pilsētām. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 199 ciemi.
Uzskatījumā ir iekļauti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Beļavas pagasts
Beļavas pagasta centrs atrodas Beļavā. Beļavas pagastā atrodas 16 ciemi, no tiem 5 vidējciemi, 7 mazciemi, 3 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Daukstu pagasts
Daukstu pagasta centrs atrodas Staros. Daukstu pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 4 mazciemi un 3 skrajciemi.
Druvienas pagasts
Druvienas pagasta centrs atrodas Druvienā. Daukstu pagastā atrodas 18 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 9 mazciemi un 8 skrajciemi.
Galgauskas pagasts
Galgauskas pagasta centrs atrodas Galgauskā. Galgauskas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 5 mazciemi un 1 skrajciems.
Jaungulbenes pagasts
Jaungulbenes pagasta centrs atrodas Gulbītī. Jaungulbenes pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 9 mazciemi.
Lejasciema pagasts
Lejasciema pagasta centrs atrodas Lejasciemā. Lejasciema pagastā atrodas 37 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 26 mazciemi un 9 skrajciemi.
Litenes pagasts
Litenes pagasta centrs atrodas Litenē. Lejasciema pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 5 mazciemi un 1 skrajciems.
Lizuma pagasts
Lizuma pagasta centrs atrodas Lizumā. Lizuma pagastā atrodas 19 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 16 mazciemi un 1 skrajciems.
Līgo pagasts
Lizuma pagasta centrs atrodas Līgo ciemā. Līgo pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.
Stāmerienas pagasts
Stāmerienas pagasta centrs atrodas Stāmerienā. Stāmerienas pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 4 vidējciemi, 4 mazciemi un 3 skrajciemi.
Stradu pagasts
Stradu pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi, 9 mazciemi un 2 skrajciemi.
Tirzas pagasts
Tirzas pagasta centrs atrodas Tirzā. Tirzas pagastā atrodas 17 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 12 mazciemi un 3 skrajciemi.
Guinness
Guinness var būt:
Rona (nozīmju atdalīšana)
Rona var būt: