cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
GRAU indekss
GRAU indeksi ir PSRS/Krievijas Aizsardzības ministrijas Galvenās raķešu un artilērijas pārvaldes bruņojuma kodēto nosaukumu sistēma.
Indeksu sistēma
Indekss sastāv no arābu cipariem un kirilicas burtiem šādā formā: , kam var sekot. Piemēram, 11С824Ф - raķešbloks Д-2 nesējraķetei Proton-K.
Of June
Of June ir pirmais ieraksts no sintpop muzikālā projekta Owl City. Ādams Jangs to augšuplādeja portālā MySpace.
Pēc negaidīti lielajiem Owl City otrā studijas albuma "Ocean Eyes" panākumiem, ierakstu kompānija Universal Republic pār izdeva "Of June".
Enderbiju Zeme
Enderbiju Zeme (en) ir dabas apgabals Austrumantarktīdā, Indijas okeāna krastā. Formāli daļa no Austrālijas Antarktiskās teritorijas. Austrumos robežojas ar Maka Robertsona Zemi, rietumos - ar Karalienes Modas Zemi. Pie Enderbiju Zemes dažkārt pieskaita arī Kempa krastu. Enderbiju Zeme plešas no Viljama Skorsbija līča austrumos līdz Šinnana glečerim rietumos. Galējais ziemeļu punkts ir Beterbija rags. Enderbiju Zemes piekrasti 1831. gada februārī atklāja Džons Bisko ar vaļu medību brigu Tula un nosauca par godu kuģa īpašniekiem brāļiem Čārlzam un Džordžam Enderbijiem, kas iedrošināja savus kuģu kapteiņus apvienot medības ar pētniecību.
Galvenie ģeogrāfiskie objekti piekrastē ir Amundsena un Keisija līči, Vaitailendas sala, Sakellari un Tenga pussalas. Piekrastē paceļa vairākas nelielas kalnu sistēmas, ievērojamākās no kurām ir Tulas kalni, Napjē kalni un Skota kalni.
Enderbiju zemes rietumos kopš 1962. gada darbojas Krievijas polārstacija Molodjožnaja, Tulas kalnos no 1975. līdz 1980. gadam darbojās Austrālijas vasaras stacija Mauntkinga.
Minerālvielas
Minerālvielas ir neorganiskās vielas cilvēku, dzīvnieku un augu organismos. Tās ir nepieciešamas organisma dzīvības procesiem un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, koloidālo šķīdumu sastāvdaļa, tās regulē osmotisko spiedienu, fermentu reakcijas un nervu impulsu pārvadīšanu.
Ģeoloģijā un mineraloģijā termins "minerāls" parasti tiek attiecināts uz minerālu sugām: kristāliskiem savienojumiem ar diezgan skaidri noteiktu ķīmisko sastāvu un specifisku kristāla struktūru. Tie minerāli, kuriem nav noteiktas kristāliskas struktūras, piemēram, opāls vai obsidiāns, tiek biežāk saukti par mineroīdiem.
Skatīt arī
Bioelement
D'Irvila jūra
D'Irvila jūra ir Dienvidu okeānam piederīga malas jūra Antarktīdas piekrastē, aptuveni starp 130 un 160° austrumu platuma grādiem, iepretī Austrālijai.
Nosaukta franču ceļotāja un pētnieka Žila Dimona d'Irvila vārdā. D'Irvila jūrā atrodas Dienvidu magnētiskais pols. Tai pieguļ Adelijas Zeme, Džordža V krasts, Klēras krasts. Jūrā no Antarktīdas ieplūst Ninnisa šļūdonis un Merca šļūdonis. Krastā atrodas Francijai piederošā Dimondirvilas polārā stacija.
Rietumos atrodas Mosona jūra, austrumos — Somova jūra.
Luksemburgas hokeja izlase
Luksemburgas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Luksemburgas Lielhercogisti Pasaules čempionātos hokejā. Luksemburgas izlases krāsas ir: zila, sarkana un balta. Luksemburgas hokeja izlase 2023. gadā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta III A divīzijā.
Plastmasas
Plastmasas (el2 — 'veidojams' + la — 'mīkla, masa') ir materiāli no lielmolekulāriem, parasti sintētiski iegūtiem, retāk ķīmiski apstrādātiem dabiskiem polimēriem. Plastmasu sastāvā ietilpst arī plastifikatori, pildvielas, krāsvielas, stabilizējošas vielas. Plastmasas ir cieti, amorfi (stiklveida) materiāli, kas izstrādājuma veidošanas laikā ir ļoti elastīgi vai šķidri un viskozi tekoši, bet pēc tam sacietē un saglabā piešķirto formu. Plastmasas izmanto dažādu saimniecības priekšmetu, iesaiņošanas materiālu un tehnisku izstrādājumu izgatavošanai. Galvenās plastmasu ražošanā izmantotās izejvielas ir nafta un dabasgāze.
Plastmasu sastāvs
Svarīgākā plastmasu sastāvdaļa vienmēr ir polimēri — lielmolekulāri ķīmiski savienojumi, kuru molekulas sastāv no daudzām vienādām vienībām.
Lai uzlabotu plastmasu mehāniskās, termiskās vai izolējošās īpašības, tām pievieno dažādas pildvielas (pat līdz 70% no kopējā daudzuma) — stikla šķiedru, audumu, smiltis, vizlu, papīru, koka miltus.
Lai plastmasas kļūtu elastīgākas un vieglāk pārstrādājamas, tām pievieno dažādas mazmolekulāras vielas — plastifikatorus.
Stabilizatoru pievienošana plastmasas padara noturīgākas pret mitruma un gaismas iedarbību. Lēts un efektīvs stabilizators ir kvēpi.
MacOS
macOS (agrāk: Mac OS X un OS X) ir grafisku operētājsistēmu līnija, kuru izstrādā un tirgo Apple Inc.; tās pēdējā versija tika pievienota visiem pašlaik piegādātajiem Macintosh datoriem. macOS ir pēctecis sākotnējai Mac OS, kas bija Apple primārā operētājsistēma kopš 1984. gada. Atšķirībā no priekšgājējiem, macOS ir Unix bāzēta operētājsistēma, kas izveidota uz NeXT 80. gadu otrajā pusē izstrādātas tehnoloģijas pamata, līdz Apple iegādājās kompāniju 1997. gada sākumā.
Pirmā izlaistā versija ir Mac OS X Server 1.0 1999. gadā un galda datoriem orientēta versija, Mac OS X 10.0, kas sekoja 2001. gada martā. Kopš tā laika ir izlaistas sešas atšķirīgas „gala lietotāja” un „servera” versijas, pēdējā no tām OS X 10.11 2015. gada septembrī. OS X izlaidumi bija nosaukti plēsīgo kaķu vārdos, piemēram, Mac OS X 10.5 parasti no Apple un lietotāju puses tiek pieminēts kā „Leopard” (latviski: leopards). Sākot no OS X 10.9 Mavericks, nosaukumos vairs nebija plēsīgo kaķu vārdi, bet gan Kalifornijas vietu nosaukumi. Kopš 2016. gada WWDC 2016 konferences, kad tika paziņots par operētājsistēmas nosaukuma maiņu uz macOS, Apple sāka izmantot savai jaunākajai operētājsistēmai vārdu "Sierra", kas spāņu valodā nozīmē "kalns".
Servera versija, Mac OS X Server, bija arhitektoniski ļoti līdzīga galda datora versijai, taču parasti tika darbināta uz Apple Macintosh servera līnijas aparatūras. OS X servera versijā ir iekļauti grupu pārvaldības un administrācijas programmatūras rīki, kas nodrošina iespēju ērti piekļūt pie galvenajiem tīkla servisiem, tai skaitā, pasta serverim, Samba serverim, direktorija serveriem un DNS serverim. 2012. gadā Apple paziņoja, ka maina nosaukumu no Mac OS X uz OS X.
Apple ražo arī pielāgotas macOS versijas, kas paredzētas lietošanai kādā no trim speciālajām ierīcēm — Apple TV, iPhone un iPod touch. Modificētā OS ietver tikai to, kas nepieciešams šai attiecīgajai ierīcei (nevajadzīgie draiveri un komponentes ir noņemtas), lai arī daži avoti norāda, ka ar vienkāršiem paņēmieniem tos varēja uzinstalēt arī apgrieztajā Mac OS versijā.
WWDC 2016 konferencē Apple paziņoja, ka mainīs operētājsistēmas nosaukumu uz macOS, lai tas būtu līdzīgs citiem Apple operētājsistēmu nosaukumiem, kā iOS, watchOS un tvOS.
Vēsture
OS X ir bāzēts uz Mach kodola un atvasināts no BSD Unix implementācijas Nextstep ietvaros. Nextstep bija objektorientēta operētājsistēma, ko izstrādāja Stīva Džobsa kompānija „Next”, pēc tam, kad viņš 1985. gadā pameta Apple. Kamēr Džobss bija aizgājis no Apple, Apple centās radīt nākamās paaudzes OS ar Taligent un Copland projektiem, taču bez panākumiem.
Galu galā NeXT izveidotā operētājsistēma — tajā laikā saukta par OpenStep — tika izvēlēta par pamatu Apple jaunajai OS un Apple pilnībā iegādājās NeXT kompāniju. Stīvs Džobss atgriezās Apple kā pagaidu CEO un vēlāk atkal kļuva par CEO, vadot programmētājiem draudzīgās Openstep pārveidošanu par tādu sistēmu, kuru pieņemtu Apple pamata tirgus — mājas lietotāji un radošie profesionāļi. Projekts sākotnēji bija pazīstams kā Rhapsody, vēlāk tas tika pārdēvēts par Mac OS X.
Ar katru jaunu versiju OS X pakāpeniski samazina uzmanību attiecībā uz savietojamību ar iepriekšējām OS X versijām un palielina uzsvaru uz „digitālā dzīves stila” lietojumprogrammām, piemēram, iLife komplektu, uzlabotām biznesa lietojumprogrammām (iWork), integrētu mājas izklaides (Front Row) mediju centru. Katra versija ietver arī izmaiņas vispārējā saskarnē, piemēram, sukātā metāla (brushed metal) āriene tika pievienota versijā 10.2, vienotās virsrakstjoslas āriene versijā 10.4, un nelielas izmaiņas „ielas gaismu” pogu ārienē.
Apraksts
OS X ietver vairākas iezīmes, kas bija paredzētas, lai OS padarītu stabilāku un uzticamāku, nekā Apple iepriekšējās operētājsistēmas. Piemēram, prioritārais vairākuzdevumu režīms un atmiņas aizsardzība uzlabo sistēmas spēju darbināt vairākas lietotnes vienlaikus bez to savstarpējas pārtraukšanas vai sagrozīšanas. Vairāki OS X arhitektūras aspekti ir atvasināti no Openstep, kas tika plānots kā pārnesams no vienas platformas uz citu. Piemēram, Nextstep tika pārnests no sākotnējām 68k-bāzētām NeXT darba stacijām un citu arhitektūru, pirms Apple nopirka NeXT, un Openstep vēlāk tika pārnests uz PowerPC arhitektūru kā daļa no Rhapsody projekta.
Pati redzamākā izmaiņa ir Aqua tēma. Noapaļoto stūru, caurspīdīgu krāsu un iesvītrojuma lietojums — līdzīgi, kā pirmajā iMac korpusa dizainā — dod vairāk tekstūru un krāsu, salīdzinot ar to, ko piedāvāja OC 9 „Platinium” lietotāja saskarne. Daudzi operētājsistēmas vecāko versiju lietotāji nopēla jauno izskatu kā klīrīgu un bez profesionālas elegances. Taču citi uzskatīja Aqua par drosmīgu un inovatīvu soli uz priekšu, laikā, kad lietotāju saskarnes tika uzskatītas par „blāvām un garlaicīgām”. Neskatoties uz strīdīgo diskusiju, izskats bija tūlīt atpazīstams un pat vēl pirms tam, kad tika izlaista pirmā OS X versija, citi izstrādātāji sāka veidot izskatus pielāgojamām lietotnēm. kas atdarināja Aqua izskatu. Zināmā mērā Apple izmantoja veiksmīgo pāreju uz šo jauno dizainu kā līdzekli, vairākkārt draudot ar tiesu darbiem pret personām, kas radīja vai izplatīja programmatūru ar saskarni, ko kompānija uzskatīja par atvasinātu no tās ar autortiesībām aizsargātā dizaina.
Programmatūra
OS X atbalsta Java kā „priekšrokas programmatūras pakotni” — praksē tas nozīmē, ka lietojumprogrammas, kas ir sarakstītas Java, iekļaujas operētājsistēmā pēc iespējas glītāk, lai arī joprojām ir savietojama starp platformām un ka lietotāja saskarne, kas ir sarakstīta Swing, izskatās gandrīz tieši tāpat kā dabīgā Cocoa saskarne. Tradicionāli, Cocoa programmas pārsvarā ir sarakstītas Objective-C, un Java ir kā alternatīva. Taču 2005. gada 11. jūlijā Apple paziņoja, ka „iezīmes, kas ir pievienotas Cocoa OS X versijās vēlāk kā 10.4, netiks pievienotas Cocoa-Java programmēšanas saskarnei.”
Tā kā OS X ir bāzēts uz UNIX, vairums programmatūras pakotņu, kas sarakstītas lietošanai BSD vai Linux, var tikt pārkompilētas lietošanai OS X. Tādi projekti, kā Fink, MacPorts un pkgsrc nodrošina jau sakompilētas vai saformatētas pakotnes. Kopš 10.3 versijas OS X ietvēra X11.app, X Window System grafisko saskarni Unix programmām Apple versiju, kā izvēles komponenti instalācijas laikā. Līdz OS X (Tiger) ieskaitot, Apple implementācija bija bāzēta uz X11 licenses XFree86 4.3 un X11R6.6. Visas sakomplektētās X11 versijas, kas ietver logu pārvaldnieku, kas ir līdzīgs OS X izskatam un bija samērā labi integrēts OS X, arī lieto dabisko Quartz renderēšanas sistēmu. Agrākās OS X versijas (kurās X11 netika iekļauts) arī vaējar izpildīt X11 lietojumprogrammas izmantojot XDarwin.
Aparatūra
Agrīnākajām OS X versijām, standarta atbalstītā aparatūras platforma ir pilna Macintosh datoru līnija (pārnēsājamie, galda vai serveri), kas bāzēti uz PowerPC G3, G4 un G5 procesoriem. Vēlākās versijas pārtrauca atbalstu atsevišķai vecākai aparatūrai, piemēram, Panther neatbalsta „smilškrāsas” G3 procesorus un Tiger neatbalsta sistēmas, kas tika izlaistas, pirms Apple ieviesa FireWire portus. OS X versija Leopard bija pārtraukusi atbalstu visiem PowerPC G3 un PowerPC G4 procesoriem ar takts frekvenci, kas ir zemāka kā 867 MHz. Ieviešot MacBook Air, kam nav FireWire portu, Leopard nav nepieciešams FireWire ports. Tomēr trešās puses ir izstrādājušas tādus rīkus, kā XPostFacto un ielāpus, kas uzlikti instalācijas diskam, lai dotu iespēju instalēt OS X jaunākas versijas uz sistēmām, ko Apple oficiāli neatbalsta, tai skaitā atsevišķas pirms G3 sistēmas. Izņemot iezīmes, kurām ir nepieciešama specifiska aparatūra (piemēram, grafiskā akcelerācija un DVD rakstīšana), operētājsistēma piedāvā tādu pašu funkcionalitāti uz visām atbalstītām aparatūrām.
Daži lietotāji bija pārsteigti, ka OS X tika atbalstīts uz sistēmām, kas nāca ar G3 vai vēlāku procesoru no rūpnīcas, taču netika atbalstītas mašīnas ar trešās puses procesoru kartēm. Piemēram, Power Mac 7300, ja tā procesors sabojājās, to varēja viegli atjaunināt ar G3 procesoru uz meitas plates, kas bieži maksāja gandrīz tikpat, kā identiska oriģinālās shēmas aizvietošana. Lietotājs vēlāk varēja doties uz to pašu veikalu un iegādāties OS X jauninājumu uz CD, lai arī nav garantēts, ka šī procedūra noteikti strādās.
Apple pāreja uz Intel procesoriem
2005. gada 6. jūnijā Stīvs Džobss apstiprināja šīs baumas, paziņojot savā runā gadskārtējās Apple Pasaules izstrādātāju konferences (Apple WWDC) laikā, ka Apple veiks pāreju no PowerPC uz Intel procesoriem nākamo divu gadu laikā un ka Apple atbalstīs abas platformas pārejas laikā. Iepriekšējā reizē, kad Apple mainīja procesoru saimes no Motorola 68K procesora uz IBM/Motorola PowerPC — Apple iekļāva jaunajā OS Motorola 68K emulatoru, kas nodrošināja gandrīz visu 68K programmatūru darbību automātiski uz jaunās aparatūras. Apple atbalstīja 68K emulatoru 11 gadus, un pārtrauca atbalstu pārejas uz Intel procesoriem laikā. Jaunajā OS, kas paredzēta Intel bāzētajiem Makiem, ir iekļauts Rosetta binārās translēšanas slānis, kas nodrošina, ka PowerPC kompilētās programmatūras darbību uz Intel OS X mašīnām, tomēr jaunajos Intel Mac datoros Apple pārtrauca atbalstu Classic režīmam. Trešās puses emulācijas programmas kā Mini vMac, Basilisk II un SheepShaver nodrošina atbalstu agrākajām Mac OS versijām arī uz Intel datoriem. Xcode jaunā versija un tās pamata komandrindas kompilatori atbalsta universālā koda izveidi, kas darbotos uz abām arhitektūrām.
Programmatūra, kas ir tikai pieejama PowerPC, tiek atbalstīta ar Rosetta, taču Apple mudina izstrādātājus veidot universālos kodus ar atbalstu gan PoverPC, gan x86. Uz Intel bāzētajiem Makiem universālā koda programmatūrai vajadzētu darboties ātrāk nekā programmatūrai, kas ir paredzēta tikai PowerPC, un darbināta ar Rosetta. Turklāt atsevišķa PowerPC programmatūra, kā kodola paplašinājumi un sistēmas uzstādījumu spraudņi, netiek atbalstīta uz Intel Makiem. Lai gan un Intel Makintošiem var darbināt PowerPC, x86 un universālos kodus, PowerPC Maki atbalsta tikai universālos un PowerPC kodus.
Mac OS X v10.5 saglabājas atbalsts PowerPC platformai. Džobss ir arī apstiprinājis baumas, ka Apple visu izstrādes laiku ir bijušas OS X versijas, kas ir darbināmas uz Intel procesoriem. Kā jau tika minēts, šāda starp platformu iespēja jau eksistēja no pašiem OS X iesākumiem. Openstep tika portēts uz vairākām arhitektūrām, tai skaitā x86, un Darwin ietvēra atbalstu gan PowerPC, gan x86. Apple izstrādātais OS X nedarbojas uz citiem Intel kompjūteriem, tādēļ OSx86 kopiena izstrādā modificētas OS X versijas un īpašu programmatūru, kas ļauj darbināt šo sistēmu arī uz citiem Intel x86 datoriem. Lai gan ar minēto programmatūru iespējams instalēt oriģinālu, legāli iegādātu Mac OS uz ne-Apple datoriem, pats instalēšanas process uz ne-Makintoša pārkāpj Apple lietotāja vienošanos (EULA)..
Versijas
Rakstzīme X ir romiešu cipars, un oficiāli tiek izrunāta kā „desmitais”. Tas ir nākamais izlaidums, sekojot iepriekšējo Macintosh operētājsistēmu numerācijā (piemēram, Mac OS 8 un Mac OS 9).
OS X versijas bija nosauktas plēsīgo kaķu vārdos līdz 10.9 versijai kad Apple sāka lietot OS X nosaukumos Kalifornijas vietas. Apple iekšējai lietošanai versijai 10.0 pirms izlaišanas bija segvārds „Cheetah (latv. "gepards"), un 10.1 versija bija ar segvārdu „Puma. Pēc nebeidzamajām baumām ap 10.2 versiju ar segvārdu „Jaguar”, Apple produktu mārketinga nodaļa sāka atklāti lietot šo segvārdu, lai sekmētu operētājsistēmas pārdošanu. Versija 10.3 tika izplatīta kā „Panther", 10.4 kā „Tiger, 10.5 „Leopard,10.6 "Snow Leopard", 10.7 Lion, 10.8 Mountain Lion  un 10.9 Mavericks . "Panther", "Tiger, "Leopard" un "Snow Leopard"ir reģistrētas kā Apple' preču zīmes, taču "Cheetah", "Puma" un "Jaguar''" netika reģistrētas. Tāpat Apple ir reģistrējusi preču zīmes "Lynx" (latv. lūsis) un "Cougar" (latv. kuguārs).
Datoru mazumtirgotājs Tiger Direct iesūdzēja Apple par nosaukuma „Tiger” lietošanu, taču 2005. gada 16. maijā ASV federālā tiesa lēma, ka Apple, lietojot šo nosaukumu, neierobežo Tiger Direct preču zīmes tiesības.
Mac OS X 10.5 (Leopard)
Mac OS X v10.5 "Leopard" tika izlaists 2007. gada 26. oktobrī. Apple to dēvēja par lielāko Mac OS X atjauninājumu. Tas ietvēra vairāk kā 300 jaunas iespējas. Leopard atbalsta gan PowerPC gan Intel x86 bāzētos Macintosh datorus. Viens DVD darbojas uz visiem atbalstītajiem Makiem (tai skaitā uz 64-bitu mašīnām). Jaunās iespējas ietver atjaunināto Finder, Time Machine, Spaces, Boot Camp, pilnu atbalstu 64-bitu lietojumprogrammām (tai skaitā grafiskās lietojumprogrammas), jaunas iespējas tādās lietojumprogrammās kā Mail un iChat un vairākas jaunas drošības iespējas.
Leopard ir UNIX 03 specifikācijai atbilstošs produkts. Tā ir arī pirmā uz BSD bāzētā OS, kas ir saņēmusi UNIX 03 sertifikāciju. Standarta Mac OS jaunākā atjauninājuma pakotne par nelielu piegādes un apstrādes samaksu ir pieejama visiem patērētājiem, kas 2007. gada 1. oktobrī vai vēlāk no Apple vai Apple autorizētā izplatītāja ir iegādājušies atbilstošu Macintosh sistēmu.
Mac OS X 10.7 (Lion)
Mac OS X v10.7 Lion  tika izlaists 2011. gada 20. jūlijā. Tas atnesa uzlabojumus iekš Apple iOS, kā piemēram: vieglāk navigāciju displejam priekš instalētajām aplikācijām un citas jaunas funkcijas.
Solaris Urbino 18 Hybrid
Solaris Urbino 18 Hybrid ir zemās grīdas savienotais autobusu modelis, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai pilsētas robežās. To ražo Polijas autobūves uzņēmums Solaris Bus & Coach Polijā Boļehovo-Osedlē (netālu no Poznaņas), Lielpolijas vojevodistē. Solaris Urbino 18 Hybrid bija viens no pirmajiem hibrīdautobusu modeļiem Eiropā, tā sērijveida ražošana tika uzsākta 2006. gadā. Autobuss ir aprīkots ar diviem elektrodzinējiem un vienu dīzeļdzinēju.
Dīzeļdzinējs
Par vienīgo autobusa Solaris Urbino 18 Hybrid dīzeļmotoru kalpo firmas Cummins ražotais dzinējs. Ražotājs piedāvā izvēli starp 8,9 litru ISLe4 dzinējs, kurš var attīstīt 340 Zs lielu jaudu, vai ISBe4 dzinēju, kurš var attīstīt 250 Zs lielu jaudu. Transportlīdzeklis atbilst Euro-4 izmešu gāzu normai.
MacOS
OS X 10.10 (Yosemite)
OS X v10.10 Yosemite  tika izlaists 2014. gada 16. oktobrī. Šajā versijā tika ieviests jauns dizains kurš bija līdzīgs iOS 7 versijai, kurš paredzēts, lai iezīmētu vairāk minimālu, teksta pamatā platu dizainu ar caurspīdīguma efektiem un intensīvāki piesātinātām krāsām. Apple jaunā iezīme Yosemite operētājsistēmā ir Handoff, kas atļauj lietotājiem kuri lieto iPhone ar iOS 8.1 vai jaunāku versiju, atbildēt uz telefona zvaniem, saņemt uz sūtīt īsziņas un pabeigt nepabeigtus ē- pastus uz savu Mac datoru.
Solaris Urbino 18 Hybrid
Elektrodzinējs
Par autobusa galveno tehniskā aprīkojuma sastāvdaļu var uzskatīt divus elektromotorus, kuri katrs var attīstīt 75kW lielu jaudu. Elektriskā piedziņa sver 417 kg.
MacOS
OS X 10.11 (El Capitan)
OS X v10.11 El Capital  tika izlaists 2015. gada 30. septembrī. Apple nodēvēja šo versiju kā Precizējumi priekš Mac pieredzes un Uzlabojumi sistēmas darbībai, nekā jaunas funkcijas. Uzlabojumi iekļauj publisko transportu karšu lietotnē, GUI uzlabojumi piezīmju lietotnē, San Francisko kā sistēmas fona attēls un iepazīstināšanu ar Sistēmas Integritātes Aizsardzību. Metal API, lietotne uzlabojot programmatūru, tika atklāta šajā operētājsistēmas versijā, kurš pieejams visos Mac datoros no 2012. gada.
Solaris Urbino 18 Hybrid
Rekuperācijas funkcija
Autobusa dzinēja nodalījumā ir uzstādīta 437 kg smaga Niķeļa-Metālhidrāta baterija, kura transportlīdzekļa bremzēšanas laikā neizlietoto elektromotora saražoto enerģiju spēj uzkrāt, tādējādi samazinot enerģijas zudumus un padarot efektīvāku elektromotora darbību. Autobusam uzsākot braukšanu, uzkrātā enerģija tiek patērēta. Pateicoties šādam baterijas darbības principam, tā nav ārēji jāuzlādē. Ražotājs ir paziņojis, ka baterijas kalpošanas ilgums varētu būt aptuveni seši gadi.
Izmēģināšana Rīgā
2012. gada februārī Rīga izmēģināšanas nolūkos no Polijas pilsētas Poznaņas saņēma Solaris Urbino 18 Hybrid autobusu. Tā svinīgā prezentācija notika 2012. gada 21. februārī RP SIA "Rīgas Satiksme" 7. autobusu parkā Vestienas ielā. Pasākumā piedalījās arī pārstāvji no uzņēmuma Solaris Bus & Coach. No 2012. gada 17. līdz 26. februārim transportlīdzeklis kursēja pa 40. autobusu maršrutu. 28. februārī to nosūtīja atpakaļ uz Poznaņu, kur tas strādāja līdz 2021. gadam.
MacOS
macOS 10.12 (Sierra)
macOS v10.12 Sierra  tika izlaista WWDC 2016 konferencē. Apple paziņoja ka mainīs operētājsistēmas nosaukumu no Mac OS X uz macOS, lai jaunais nosaukums būtu līdzīgs citām Apple operētājsistēmām, kā piemēram: iOS, watchOS un tvOS. Jaunās funkcijas ir: Siri Mac datoros, optimizēta datora glabātuve un uzlabojumi attēlu, īsziņu un iTunes aplikācijās.
Edvarda VII pussala
Edvarda VII pussala ir ap 350 gara un vidēji 160 km plata pussala Mērijas Bērdas Zemē Antarktīdā. Atrodas starp Rosa jūru un Rosa šelfa ledāju. Pussalas ziemeļu piekraste pieder pie Sondersa krasta un tam piekļaujas Svinbērna šelfa ledājs. Tālākais ziemeļu punkts ir Kolbeka rags. Rietumu krastu apskalo Okumas līcis. Dienvidu piekraste ar Prestruda līci pieder pie Širases krasta. Pussalas augstākais punkts ir 1174 m augstā Lagorsa smaile.
Jaucējtabula
Datorzinātnē jaucējtabula jeb heštabula ir datu struktūra, kura izmanto jaucējfunkcijas, lai sasaistītu identificējošas vērtības, zināmas kā atslēgas (piemēram, personas vārds) ar tām piesaistītajām vērtībām (piemēram, telefona numuriem). Līdz ar to heštabula ir asociatīva masīva realizācija. Hešfunkcijas izmanto, lai pārveidotu atslēgu par indeksu masīva elementam, kurā tiek glabāta atbilstošā vērtība.
Edvarda VII pussala
Pussalu 1902. gada 30. janvārī atklāja britu polārpētnieka Roberta Skota ekspedīcija un nosauca par Karaļa Edvarda VII Zemi (King Edward VII Land) par godu tā laika Lielbritānijas karalim Eduardam VII. Pirmo izkāpšanu krastā veica japāņa Nobu Širases ekspedīcija 1912. gadā. Pēc 20. gadsimta 30. gadu amerikāņu polārpētnieka Bērda ekspedīcijām, kas noteica, ka zemei ir pussalas raksturs, to pārdēvēja par Edvarda VII pussalu.
Jaucējtabula
Ideālā gadījumā hešfunkcijai vajadzētu piesaistīt katru iespējamo atslēgu unikālam indeksam, bet praksē tas tiek sasniegts reti (ja vien atslēgas ir fiksētas, t.i. pēc tabulas izveides netiek pievienoti jauni ieraksti). Tā vietā vairums heštabulu realizāciju pieņem, ka ''atslēgu kolīzija — atšķirīgas atslēgas, kuras norāda uz to pašu indeksu - notiks un šī problēma kaut kādā veidā ir jāatrisina.
Edvarda VII pussala
Lielākā daļa pussalas ietilpst Jaunzēlandes pretenzijā Rosa Teritorijā.
Jaucējtabula
Labi veidotā heštabulā vidējās izmaksas (katrai vērtības atrašanai nepieciešamais instrukciju skaits) ir neatkarīgas no tabulā uzglabāto vērtību skaita. Daudzas heštabulu realizācijas pieļauj arī iespēju ievietot un dzēst esošus atslēgu un vērtību pārus ar konstantām vidējām (amortizētām ) izmaksām uz darbību.
Daudzās situācijās heštabulas izrādās efektīvākas kā meklēšanas koki vai jebkura cita meklēšanas tabulas struktūra. Šā iemesla dēļ tās tiek plaši izmantotas dažādās datorprogrammās, galvenokārt asociatīviem masīviem, datubāžu indeksiem, kešošanai un kopu datu struktūrām.
Antikomunisms
Antikomunisms ir ideju kopums, ideoloģija, doktrīna, kas atrodas opozīcijā pret komunismu, jo īpaši pret marksismu.
Antikomunisms savu popularitāti ieguva līdz ar kreiso spēku popularitātes pieaugumu 20. gadsimta sākumā. Šai ideoloģijai pastāv vairāki virzieni. Katram no tiem ir noteiktas idejas, kas ir pretstatā komunistiskās ideoloģijas idejām. Piemēram, komunistu starpā ir populāra ateisma sludināšana, kas rada nesaskaņas ar dažādu reliģiju pārstāvjiem, komunisti ir pret nacionālismu, tā vietā proponējot šķiras, kas rada nesaskaņas ar nacionālistiem.
Tāpat antikomunisms bija un ir saistīts ar noteiktu politisko spēku pretestību un opozīciju klaji komunistiskām valstīm. Tāpēc antikomunisms ieņēma svarīgu lomu starp valstīm, kas Aukstā kara laikā nostājās pret PSRS un tās sabiedrotajām valstīm un satelītiem. Tam par iemeslu bija šīs valsts totalitārais režīms.
Lietus mežs
Lietus mežs ir mežs, kuram raksturīgs augsts nokrišņu daudzums. Minimālajam nokrišņu daudzumam ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala mitrajos tropu mežos un mērenajos lietus mežos. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir ģeogrāfiskā platuma grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk ekvatoram, bet mērenie atrodas mērenajā joslā. Lietus meži atrodas Āzijā, Austrālijā, Amerikā, Centrālajā un Dienvidāfrikā. Lielākais lietus mežs pasaulē ir Amazones lietus mežs, kas atrodas Dienvidamerikā. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no planētas virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - liānas, orhidejas, gumijkoki, zeltainie lauvpērtiķi, morfīdi, koati, kāpelētājvardes, sliņķi, boa čūskas, iguānas, jaguāri, lemuri, tapiri, tukani u.c.
Raksturojums
Lietus meži sastāv no stāviem. Augšējā stāvā augstākie koki paceļas virs mūžzaļu platlapainu koku lapotnes. Ja gaisma kļūst cauri šai lapotnei, to absorbē pamežs, ko veido krūmi. Šo gaismu saņem arī paparžu un lakstaugu zemsedze.
Galvenokārt dzīvnieki dzīvo lapotnē. Putni, piemēram, tukani un makao, izdzīvo no augļiem, pumpuriem un ziedputekšņiem. Citi putni, piemēram, kolibri, barojās ar nektrāru no epifītiem- augiem, kas aug uz kokiem. Zīdītājus, kuri arī dzīvo lapotnē, piemēram, sliņķus un zirnekļpērtiķus, medī jaguāri. Pie lapotnes dzīvniekiem skaita klāt tauriņus un kokvardes. Uz zemes dzīvo čūskas, zirnekļi un skudras.
Vairāki dzīvnieki, piemēram, sikspārņi, ir aktīvi tikai naktī.
Apdraudējums
Cilvēki iznīcina lietus mežus peļņas nolūkos. Daudzus kokus nocērt to vērtīgās koksnes dēļ. Milzīgas meža teritorijas izcērt dažādas firmas derīgo izrakteņu vai naftas atradņu meklējumos. Citas teritorijas atbrīvo no kokiem, lai ierīkotu lauksaimniecības platības, tomēr jau pēc dažiem gadiem šī zeme pārvēršas tuksnesī. Lietus mežu izciršana var paātrināt globālo sasilšanu.
Līdz ar lietus mežu izciršanu iet bojā daudzi dzīvnieki, jo tie zaudē savas mājvietas un barošanās vietas. Daudz dzīvnieki tiek arī nomedīti vai sagūstīti un kontrabandas ceļā pārdoti kā mājdzīvnieki.
Grafs
Grafs matemātikā ir punktu (kurus sauc par virsotnēm) kopa kopā ar šķautnēm, kas tos savieno. Datorzinātnē grafs ir nelineāra datu struktūra. Tādējādi grafs ir svarīgs diskrētās matemātikas un datorzinātnes jēdziens. Grafus un to īpašības pēta grafu teorija.
Matemātiskais apraksts
Par grafu sauc sistēmu (V; E), kur V ir netukša kopa, bet E - divu argumentu funkcija kopā V. E katram pārim (x; y) no VxV piekārto kādu kopu E(x; y) tā, ka: ja šie pāri ir viens otram apgriezti: (x; y) = (y1; x1).
Kopas V elementi ir grafa virsotnes, kopā (x; y) atrodas šķautnes.
Grafu uzdošana
Grafu var uzdot ar incidences matricu, incidences sarakstu vai arī kā zīmējumu.
Grafu veidi
Matemātikā, grafu teorijā un citur ir svarīgi šādi grafu veidi:
Algoritmi darbam ar grafiem
Pazīstami vairāki grafa apstaigāšanas algoritmi: apstaigāšana dziļumā (DFS), apstaigāšana plašumā (BFS).
Romēns Grožāns
Romēns Grožāns (dzimis Ženēvā, Šveicē) ir Šveices franču autosportists, kurš pārstāv Franciju. 2007. gadā viņš kļuva par F3 Eirosērijas čempionu,. gadā kļuva par Āzijas GP2 čempionu. Pašlaik piedalās Formula 1 sacīkstēs. Kopš 2012. gada pārstāv Lotus F1 komandu. Grožānam ir gan Šveices, gan Francijas pilsonība.
Karjera
2003. gadā Romēns uzvarēja visos 10 Šveices Formula Renault posmos un 2004. gadā pārcēlās uz Francijas Formula Renault. Pirmajā sezonā Grožāns bija septītais ar vienu uzvaru, otrajā sezonā viņš kļuva par čempionu, izcīnot desmit uzvaras. Viņš piedalījās arī Formula Renault Eirokausā, kur divreiz finišēja uz goda pjedestāla. Franciju pārstāvošais braucējs debitēja Formula 3 sacīkstēs 2005. gadā, Makau posmā, kur kvalificējās 19. vietā un finišēja devītais. Visu 2006. gada sezonu Grožāns piedalījās F3 Eirosērijas sacīkstēs, tomēr šis viņam bija grūts gads un šveicietis tikai reizi kāpa uz goda pjedestāla, kopvērtējumā finišējot 13. pozīcijā. Nākamajā sezonā viņš nokļuva spēcīgajā ASM Formule 3 komandā, pateicoties kurai Romēns sezonas vidū izvirzījās čempionāta vadībā un vēlāk kļuva par čempionu. Prestižajā Formula 3 Masters sacīkstē sportists kvalificējās pirmajā vietā, tomēr sakarā ar problēmām startā sacīksti beidza četrpadsmitais. Grožāns izcīnīja uzvaras pirmajos divos 2008. gada Āzijas GP2 posmos. Kopš 2008. gada viņš ir arī Renault Formula 1 komandas testpilots, aizvietojot Nelsinju Pikē, kurš kļuva par pamatsastāva pilotu.
2008. gadā viņš izcīnīja Āzijas GP2 čempiona titulu divas sacīkstes pirms sezonas beigām. Togad viņš sāka piedalīties GP2 čempionātā, kurā ieguva 4. vietu kopvērtējumā. Šajā čempionātā viņš piedalījās arī nākamajā sezonā, tomēr tās vidū, būdams 2. vietā kopvērtējumā, kļuva par F1 pilotu. Grožāns sākot ar aizvieto no komandas atlaisto Nelsinju Pikē.
. gada sezonā Romēns Grožāns vairākas reizes bija uz goda pjedestāla. Kopvērtējumā viņš palika 8. vietā.
2013. gada 29. novembrī tika apstiprināts, ka Grožāns paliks Lotus komandā. gada sezonā.
gada sezonā tika pieņemts jauns likums - braucēji var izvēlēties savu formulas numuru, kuru jāizmanto līdz F1 karjeras beigām. Grožāns izvēlējās skaitli 8. Ungārijas Grand Prix Grožāna formula sagriezās un avarēja, kamēr viņš sekoja drošības mašīnai.
Formula 1 rezultāti
* Pašreizējā sezona.
1756. gads
1756. (MDCCLVI) bija garais gads, kurš pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.
OMX Helsinki 25
OMX Helsinki 25 (OMXH25, agrāk HEX25) ir Somijas fondu biržas Nasdaq Helsinki indekss. Tas rāda lielākos indeksus 25 uzņēmumiem ar visvairāk pārdotajām akcijām.
Akciju indekss tiek atjaunots divas reizes gadā (1. februārī un 1. augustā), un akcijas svērtas četras reizes gadā (1. februārī, 1. maijā, 1. augustā un 1. novembrī),
Sastāvs
Indeksā ietilpstošie 25 uzņēmumi (pēc 2023. gada 1. februāra datiem).
Istalsna (nozīmju atdalīšana)
Istalsna var būt:
Latvijas futbola izlases pretinieku saraksts
Latvijas futbola izlase savā pastāvēšanas vēsturē ir oficiāli spēlējusi pret 62 citu valstu izlasēm.
Spēles pret citām izlasēm
Pēdējoreiz atjaunots (par Turciju un Islandi)
1572. gads
1572. gads (MDLXXII) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.
Massospondylus
Massospondylus ir prozauropodu apakškārtas dinozauru ģints. Tie dzīvoja agrā juras laikmeta periodā, t.i., pirms 200-183 miljons gadiem.
Amundsena jūra
Amundsena jūra ir Dienvidu okeānam piederīga malas jūra Antarktīdas piekrastē.
Jūru Norvēģijas polārās ekspedīcijas vadītājs Nilss Larsens 1929. gada februārī nodēvēja ievērojamā norvēģu ceļotāja Roalda Amundsena vārdā. Amundsena jūra plešas Antarktīdas piekrastē aptuveni no 100 līdz 124°R garuma grādiem. Austrumos atrodas Tērstona sala, rietumos — Dārta rags. Tai iepretī ziemeļos plešas Klusā okeāna plašumi, tuvākā sauszeme ziemeļos no Amundsena jūras ir Lieldienu sala. Antarktīdas piekrastē iepretī Amundsena jūrai atrodas Mērijas Bērdas zeme, jūrā dziļāk iestiepjas Bēra pussala. Aptuveni 1/3 krasta līnijas aizņem šelfa ledāji.
Ūdens virsējā slāņa temperatūra no —1,8 °C līdz 0,2 °C, sāļums 32—34‰. Jūrā, iepretī Antarktīdas krastiem atrodas pastāvīgs zema atmosfēras spiediena apvidus, kas sekmē iekšzemē radušās mitruma transportu uz Amundsena jūru, tāpēc to lielāko daļu gada klāj ledus. 2002. gadā Amundsena jūrā no ledāja atdalījās 3400 km² liels aisbergs.
Amundsena jūrai ir salīdzinoši plats kontinentālais šelfs, tāpēc tā ir sekla. Jūrā vai tās krastos nav meteoroloģiskās stacijas, tāpēc trūkst tuvāku datu par klimata apstākļiem šajā reģionā. Jūras gultnes tektoniskā uzbūve ir ļoti interesanta un pēdējos gados uzsākti plaši pētījumi, lai tuvāk to izpētītu.
Austrumos atrodas Belinshauzena jūra, rietumos — Rosa jūra.
Smagais ūdens
Vēsture
Smago ūdeni dabiskajā ūdenī pirmais atklāja amerikāņu fizikālķīmiķis Harolds Jūrijs 1932. gadā, bet tīrā veidā izdalīja Gilberts Lūiss (Gilbert Newton Lewis) 1933. gadā.
Atrašanās dabā
Dabā esošajā ūdenī ir vidēji 1 D2O molekula uz 41 miljonu ūdens molekulu. Daudz vairāk (1 molekula uz 3200 H2O molekulām) ir tā sauktā pussmagā ūdens (DHO), kura molekulā ir viens deitērija un viens protija atoms.
Izmantošana
Smago ūdeni lieto kodolenerģētikā kā siltumnesēju un neitronus bremzējošu materiālu. To lieto arī elementārdaļiņu fizikā neitrīno detektēšanai (modernie neitrīno detektori satur simtiem tonnu smagā ūdens).
Saaukstēšanās
Saaukstēšanās (la), arī akūts nazofaringīts, ir akūta augšējo elpceļu (deguna, mutes dobuma, rīkles, balsenes) saslimšana aukstuma iedarbībā, kas reizēm izplatās arī uz apakšējiem elpceļiem un var izraisīt sekundāras infekcijas acīs un vidusausī. Ir reģistrēti vairāk nekā 200 dažādi vīrusi, kas izraisa saaukstēšanos, lai gan 30-35% saaukstēšanās gadījumu izraisa rinovīrusi (Rhinovirus, tulkojumā "deguna vīrusi").
Izpausmes
Saaukstēšanās simptomi ir iesnas, klepus, šķaudīšana, kakla sāpes, laušanas sajūta locītavās, svīšana, paaugstināta ķermeņa temperatūra. Saaukstēšanās ir visizplatītākā cilvēku infekcijas slimība. Vidēji pieaugušie saaukstējas 2–3 reizes gadā, bet bērni vēl biežāk, tas ir, 6–12 reizes gadā. Saaukstējas visbiežāk ziemā.
Agrāk visas slimības ar paaugstinātu ķermeņa temperatūru, piemēram, gripu, plaušu karsoni, angīnu, neiralģiju, reimatismu sauca par drudzi.
Altāra Mī c
Altāra Mī c (arī Mu Arae c) ir citplanēta, kas atrodas 15,6 pc attālumā no Zemes Altāra zvaigznājā. Planēta riņķo ap zvaigzni Altāra Mī vidēji 0,091 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,1721. 1 gads uz planētas ilgst 9,639 Zemes dienas ilgi un tā sver 10,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā "superzeme". Planētu atklāja 2004.gada 25.augustā.
2009. gada Jūrmalas domes vēlēšanas
'''2009. gada Jūrmalas domes vēlēšanas''' notika 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Jūrmalas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 14 kandidātu saraksti, kas veidoti no 225 kandidātiem. Jūrmalā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.
Altāra Mī c
Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat karsti, kā ugunskurā, bet patiesībā tā tas ir — uz planētas karstums ir pietiekams, lai apdedzinātu keramiku, jo zvaigzne Altāra Mī ir Saulei līdzīga zvaigzne, kas ģenerē atbilstošu siltuma apjomu. Planētas vidējā temperatūra ziemā ir 737 °C, bet vasarā karstums sasniedz pat 929 °C. Īsā apriņķošanas perioda dēļ planētas eksistētu dienas un nakts puslodes. Nakts pusē diemžēl būtu diezgan vēss, bet dienas pusē temperatūras svārstītos no 600 °C un vasarās gaiss varētu uzkarst pat līdz 1000 °C.
Gravitācija uz šīs planētas varētu ~2 reizes pārsniegt Zemes pievilkšanas spēku.
Frenela biprizma
Frenela biprizma ir optiska ierīce divu koherentu gaismas staru kūļu iegūšanai. Tā ir simetriska platleņķa prizma no stikla un tās laušanas leņķis ir ļoti mazs - ap 10 leņķa minūtes (šāda biprizma sastāv it kā no divām ar īsākajām malām kopā saliktām taisnleņķa prizmām ). Lai novērotu koherento staru radīto interferences ainu, sākotnējo gaismas avotu novieto pirms Frenela biprizmas uz tās simetrijas ass. Gaisma, kas lūst prizmā, sadalās divos kūļos, kuri it kā nāk no gaismas avota šķietamajiem attēliem.
Frenela biprizmu izmanto gaismas viļņa garuma noteikšanai.
Kazahstānas ģerbonis
Kazahstānas Republikas valsts ģerbonis (kk) tika apstiprināts par Kazahstānas valsts simbolu 1992. gada 4.jūnijā.
Ģerbonim ir apaļa forma un tajā dominē zilā un zelta krāsas. Vidū attēlots šaniraks (kk; ru) — kazahu jurtas jumts. Šaniraks simbolizē gan bagāto mantojumu, gan cerīgo nākotni. Pa labi un kreisi uz ģerboņa ir divi spārnoti zirgi Tulpari (Тұлпар). Apakšējā ģerboņa daļā ir valsts nosaukums kazahu valodā: ҚA3AҚCTAH. Ģerboņa autori ir arhitekti Žandarbeks Melibekovs (Жандарбек Мәлiбеков) un Šotamans Velihans (Шот-Аман Уәлихан).
Istalsna
Istalsna ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā Istalsnas upes un Istalsnas ezera krastā pie autoceļa P136 8 km no pagasta centra Martišiem, 11 km no novada centra Ludzas un 276 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Istalsnas muižas (Istalno) centra. Muiža vēstures avotos pirmoreiz minēta 1784. gadā. Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā padomju saimniecības «Istalsna» centrālais ciemats. Istalsnā atrodas klubs, pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca.
Laikapstākļi
Laikapstākļi ir meteroloģisko parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.
Atmosfēras parādības: Lielumi, kas nosaka "komforta temperatūru": Lielumi, kuri ir svarīgi transporta un lauksaimniecības nozarēs:
Laikapstākļu tipi
1. tips. Labvēlīgs. Komfortabls laikapstākļu tips, bezvējš, mērena gaisa temperatūra, ne pārāk liels gaisa mitrums.
2. tips. Labvēlīgs. No 1. tipa atšķiras ar nelielām novirzēm sliktajā pusē.
3. tips. Nelabvēlīgs. Pirms ciklona parādīšanās, straujas spiediena izmaiņas, vēja paātrināšanās.
4. tips. Īpaši nelabvēlīgs. Straujš ciklons. Stiprs putenis, vējš, straujas spiediena izmaiņas.
Atmosfēra
Atmosfēra ir Zemes gaisa apvalks, kas sastāv no gāzu maisījuma. Tā sākas no sauszemes vai okeāna virsmas un pakāpeniski (aptuveni 1600 km augstumā) pāriet starpplanētu telpā. Atmosfēra visu laiku spiež uz mums, jo augšējo slāņu gaiss spiež uz zemākajiem slāņiem. Atmosfērā izšķir slāņus, starp kuriem nav izteiktu robežu. Šo slāņu biezums, temperatūra un sastāvs atšķiras.
Atmosfēras gaisa lielākā daļa atrodas atmosfēras apakšējajā slānī — troposfērā. Gaiss ir gāzu maisījums. Tā sastāvs ir raksturots tabulā.
Piedevām troposfērā ir nedaudz ūdeņraža (mainīgs lielums), ozona, ksenona un sēra dioksīda. Troposfēras sastāvā esošo ūdens tvaiku, putekļu un piesārņojošo vielu daudzums var mainīties.
Atmosfēras slāņi
Atmosfēra sadalās piecos dažādos slāņos pēc augstuma.
Troposfēra
Atmosfēras apakšējais slānis pie poliem līdz 8 km augstumam, bet ekvatora tuvumā — līdz 16 km. Tas ir Zemei tuvākais un blīvākais atmosfēras slānis. Tajā atrodas 80% no visas atmosfēras gaisa masas. Šajā gaisa slānī veidojas laikapstākļi un pastāv dzīvība. Gaisa temperatūra troposfērā pazeminās par 0,65 °C katros 100 metros.
Stratosfēra
Stratosfēra plešas 16—50 km augstumā. Šādā augstumā pārvietojas militārās lidmašīnas. Gaisa temperatūra stratosfēras apakšējajā daļā ir gandrīz nemainīga (-56 °C), bet tā pieaug līdz -2 °C, tuvojoties gaisa slāņa augšējai robežai — stratopauzei. Stratosfērā 20—25 km augstumā atrodas ozona slānis.
Mezosfēra
Mezosfēra plešas 50—85 km augstumā. To var sasniegt tikai augstākie meteoroloģiskie baloni. Gaisa temperatūra atkal pazeminās, mezopauzē (uz slāņa augšējās robežas) sasniedzot -92 °C. Mezosfērā var redzēt meteoru gāzu atstātās pēdas.
Termosfēra
Termosfēra stiepjas no 85 km līdz aptuveni 500 km augstumam. Šajā ārējā atmosfēras slānī gaisa blīvums ir miljards reižu mazāks nekā jūras līmenī. Slānī atrodas arī jonosfēra, kura atstaro no Zemes radītos radioviļņus. Termosfērā veidojas polārblāzma. Arī meteorus var sākt saskatīt tiem sasniedzot termosfēru.
Ekosfēra
Ekosfēra sakas aptuveni 500 km augstumā un pamazām pāriet kosmiskajā telpā. Gaiss ir ļoti retināts, un gāzu molekulu ir tik maz, ka to sadursmes notiek ļoti reti.
Pilsēta
Pilsēta ir apdzīvota vieta ar ievērojamu iedzīvotāju skaitu, rūpniecisku, tirdzniecības, kultūras un administratīva vai politiska centra nozīmi. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām pilsētas tiesībām, kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Pilsētām ir raksturīga ēku koncentrācija un pilsētas infrastruktūra: ielas, laukumi, transporta tīkls, enerģijas, ūdensapgādes, atkritumu apsaimniekošanas un citas sistēmas. Pat neliela pilsēta nevar iztikt bez medicīnas institūcijām, glābšanas, sociālās palīdzības un citām struktūrām. Pilsētās koncentrējas arī izglītības un kultūras objekti: bērnudārzi, skolas, universitātes, muzeji, teātri u.c.
Pazīmes
Zinātnē pieņemti vairāki pilsētas raksturojoši kritēriji:
Pirmkārt, iedzīvotāju skaits pilsētās mērāms vismaz vairākos tūkstošos. Antīkās pasaules mazākās pilsētas parasti apdzīvoja 2—3 tūkstoši iedzīvotāju. Dažās lielākajās pilsētās, piemēram, Romā, iedzīvotāju skaits, iespējams, pārsniedzis 1 miljonu;
Treškārt, pilsētu no laukiem atšķir arī tās organizatoriskā struktūra. Pat mazākajās pilsētās ir īpašas institūcijas, kas atbild par iekšējo kārtību, pilsētas aizsardzību un attiecībām ar ārpasauli. Katrā seno laiku pilsētā bija arī vairāk vai mazāk monumentālas celtnes — vismaz aizsargsiena, templis vai vietējā valdnieka rezidence.
Veidošanās priekšnosacījumi
Pilsēta veidošanās bez vispārējiem ģeoklimatiskiem, saimnieciskiem, politiskiem u.c. apstākļiem ir atkarīga arī no virknes savstarpēji saistītu lokālo faktoru. Svarīgākie no tiem — ūdens pieejamība, kurināmais, zemkopībai piemērotas zemes, ganības un pļavas mājdzīvnieku nodrošināšanai ar pārtiku, aizsardzības iespējas pret ienaidnieku uzbrukumiem, celtniecības materiālu pieejamība, aizsargātība no dabas katastrofām (plūdiem, viesuļvētrām u.c.), satiksmes iespējas u.c.
Būtisks faktors, kas veicināja apdzīvotu vietu un pilsētu veidošanos, bija cilvēku populāciju izdzīvošanai nepieciešamās zemes platības. Tiek lēsts, ka senajiem cilvēkiem, kas pārtiku sev nodrošināja medījot un vācot savvaļas augus, izdzīvošanai vajadzējis vismaz vienu divus kvadrātkilometrus katram. Pieaugot iedzīvotāju skaitam, izmantojamā teritorija arvien vairāk saruka. Attīstoties zemkopībai un lopkopībai, radās iespēja izmantot arī mazākas zemes platības, lai nodrošinātu to pašu nepieciešamo pārtikas daudzumu. Līdz ar to apdzīvotības līmenis pakāpeniski arvien vairāk pieauga, samazinājās ar barības meklējumiem saistītā cilvēku migrācija. Dzīves vietai kļūstot vairāk vai mazāk pastāvīgai, mainījās cilvēku mājokļu uzbūve. Tie kļuva lielāki un masīvāki. Tos sāka būvēt arvien tuvāk viens otram. To veicināja arī nepieciešamība veidot efektīvāku aizsardzību pret ienaidnieku uzbrukumiem. Savukārt samazinoties attālumam starp atsevišķām saimniecībām, ciešāki un pastāvīgāki kļuva kontakti, lielākas kļuva savstarpējās kooperācijas iespējas. Pirmās apdzīvotās vietas un pilsētas veidojās, kur minēto faktoru savstarpējās kombinācijas bija visizdevīgākās cilvēku pastāvēšanai. Kādas tieši no šīm kombinācijām izrādījās optimālākās, tika noskaidrots praksē daudzu gadu desmitu un simtu laikā, cilvēkiem, galvenokārt stihiski, pārvietojoties (migrējot) no vienas apdzīvotas vietas (pilsētas, reģiona) uz citu.
Pirmsākumi
Neskatoties uz šo procesu sarežģītību jāatzīmē, ka tie notika relatīvi strauji. Tā, gar Vidusjūras austrumu piekrasti (Levantu) Ledus laikmeta beigās, tātad pirms apmēram 10 tūkstošiem gadu, saskaņā ar dažu zinātnieku pētījumiem, dzīvojuši daži desmiti tūkstoši iedzīvotāju. Apmēram divu nākamo gadu tūkstošu laikā, Neolīta revolūcijas gaitā, iedzīvotāju skaits sasniedzis jau vairākus simtus tūkstošu. Grūti viennozīmīgi apgalvot — vai šī reģiona iedzīvotāju straujais pieaugums ir Neolīta revolūcijas rezultāts, vai, varbūt otrādi, apdzīvotības blīvuma palielināšanās un bada draudu dēļ kļuva nepieciešams būtiski mainīt pārtikas ieguves veidus un avotus. Visticamāk, ka abi šie faktori, viens otru papildinādami, veicināja civilizācijas progresu noteiktā virzienā.
Raugoties šodienas acīm, tik straujš iedzīvotāju skaita pieaugums šajā reģionā varētu likties visai pārsteidzošs, tā kā šeit pārsvarā ir visai sauss un karsts klimats. No Jeruzalemes līdz Vidusjūras piekrastei ir tikai kādi 50 kilometri. Apmēram tikpat daudz ir līdz Sīrijas tuksneša sākumam austrumos. Piemēram, Izraēlā, lietus vasaras mēnešos ir visai reta parādība. Gada vidējais nokrišņu daudzums svārstās no 510 mm Telavivā un Jafā, līdz kādiem 1000 mm Galilejā. Taču, kā rāda pētījumi, pirms 8-10 tūkstošiem gadu, Ledus laikmeta beigās, tas šinī reģionā bijis manāmi vēsāks un mitrāks. Tātad labvēlīgāks Neolīta revolūcijas straujākai norisei.
Pilsētbūvniecība, kā viens no civilizācijas attīstības faktoriem, masveidā aizsākās bronzas laikmetā. Šajā laikmetā, atšķirībā no mūsdienām, viena no galvenajām pilsētas nozīmēm un funkcijām bija aizsardzība pret ienaidniekiem. Izmantojot efektīvākus darbarīkus kļuva iespējama spēcīgu, sarežģītu aizsardzības būvju, it sevišķi cietokšņu izbūve, kas bija piemēroti gan aizsardzībai no ienaidnieku uzbrukumiem, gan profesionāla karaspēka vienību izvietošanai, kā arī dzīvošanai un reprezentācijai. Pilsētu dzīve kļuva daudz drošāka, kad varēja uzbūvēt stiprākas pilsētas aizsardzības sienas un, protams, arī ēkas un būves pašā pilsētas teritorijā. Līdz ar to dažādos pasaules reģionos sāka strauji pieaugt pilsētu skaits, tās sāka veidoties ne tikai grūti pieejamās vietās — augstu pauguru vai kalnu virsotnēs, uz upju un ezeru salām utt., bet arī atklātos līdzenumos. Līdz ar to kļuva pieejamas jaunas, plašas teritorijas, piemērotas apdzīvotu vietu un pilsētu būvniecībai.
Par vienu no vecākajām pasaules pilsētām uzskata Jēriku. Savukārt, augstu aizsardzības būvju inženiertehnisko līmeni Bronzas laikmetā bija sasniegušas Mikēnas. Mikēnu pilsētas aizsargāja biezas aizsargmūru sienas, izbūvētas no ļoti lieliem neregulāras formas akmens bluķiem (šādu būvniecības metodi sauca par „ciklopisko”).
Loma civilizācijas attīstībā
Ja pilsētas nevarēja izveidoties agrāk, kamēr nebija apgūta vismaz bronzas tehnoloģija ar attiecīgiem darbarīkiem, celtniecības iemaņām, kā arī ieročiem, nepieciešamiem šo pilsētu aizstāvēšanai, tad arī valstiski organizēta sabiedrība varēja izveidoties tikai tad, kad pilsētu attīstība bija sasniegusi zināmu pakāpi, tās bija pietiekamā skaitā lai aptvertu noteiktu teritoriju un, pieaugot darba ražīgumam dažādās nozarēs, tajās sākusies specializācija. Līdz ar to arī sabiedrība strukturējās kā sarežģīta daudzdimensiju matrica. No vienas puses parādījās specializētas profesijas, — zemnieki, amatnieki, karavīri, administratori, utt. No otras, sabiedrība noslāņojās vairākās šķirās, atkarībā no īpašuma vai varas attiecībām. Šajā sabiedrībā strukturējās arī zināšanas, iemaņas un prasmes. Tās kļuva gan specializētākas, gan arī abstraktākas — likumdošana, politika, filozofija, māksla, utt.
Saimnieciskais pamats
Pirmatnējo sabiedrību strukturizēšanās dēļ arvien sarežģītāka kļuva to hierarhiskā uzbūve. Tas izskaidrojams ar regulāru nepieciešamību racionēt un pārdalīt ierobežotos pārtikas un citus resursus. Cīņa par izdzīvošanu lielā mērā noteica arī nepieciešamību paplašināt un padziļināt darba dalīšanu un specializāciju. Tas, savukārt, veicināja zemkopības un lopkopības tālāko pilnveidošanos, ļāva tālāk paaugstināties darba ražīgumam un uzkrāt arī zināmus pārtikas pārpalikumus. Tādējādi sāka veidoties pilsētu saimnieciskais pamats — amatniecība — aušana, podniecība, izejvielu ieguve, koka un metālapstrāde. Tādējādi pilsētu veidošanās un izaugsme deva spēcīgu impulsu vēl vienam jaunievedumu vilnim un otrādi, daudzie, viens otru papildinošie, saimnieciski lietojamie uzlabojumi dažādās sadzīves jomās vecināja arvien straujāku pilsētu veidošanos.