cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lūksne
Funkcijas
Pēc augšanas perioda, kad meristēma ir pārstājusi darboties, lapas ir barības vielu avoti un uzkrājēj-orgāni ir krātuves. Attīstībā esošie sēklu nesējorgāni (piemēram, augļi) vienmēr ir krātuves. Dēļ daudzvirzienu plūsmas, kā arī dēļ fakta, ka sula nevar kustēties starp blakusesošiem sietstobriem, nav nekas neparasts, ka sula blakusesošos sietstobros plūst pretējos virzienos.
Kamēr koksnē ūdens un minerālu kustība lielākoties pārvietojas ar negatīvu spiedienu (spriegumu), kustība caur lūksnes vadaudiem notiek ar pozitīvu hidrostatisku spiedienu. Šo procesu sauc par pārvietošanu, un tas tiek paveikts ar procesiem, ko sauc lūksnes piepildīšanu un iztukšošanu. Šūnas cukura avotos ar aktīvā transporta palīdzību "pielādē" sietstobru šūnas ar izšķīdušajām molekulām. Tas izraisa osmozi — ūdens ieplūšanu šūnās, radot spiedienu, kas spiež sulu lejup pa vadaudiem. Cukura krātuvēs, šūnas aktīvi transportē šķīdumus ārā no sietstobriem, radot pilnīgi pretēju efektu.
Tomēr izrādās, ka daži augi ar aktīvo transportu nepiepilda lūksni. Šādi gadījumi zināmi kā polimēru slazda mehānisms, ko aprakstījis Roberts Turgeons. Šādos gadījumos mazie cukuri, kā piemēram saharoze, ieplūst starpšūnās caur plānajām plasmodesmām, kur tie polimerizējas par rafinozi (trisaharīds) un citiem lielākiem oligosaharīdiem. Tagad tie nav spējīgi pārvietoties atpakaļ, bet var doties cauri plānākām plasmodesmām uz sietstobriem.
Spiediena plūsmas hipotēze skaidro lūksnes sulas transporta mehānismu, lai gan ir bijušas arī citas skaidrojošas hipotēzes. Lūksnes sula spēlē arī svarīgu loma kā informatīvo signālu sūtītāja viscaur vaskulārajiem augiem. "Piepildīšanas un iztukšošanas modeli lielākoties nosaka vadītspēja un plasmodesmu skaits, un plazmas membrānas transporta proteīni, kuru funkcijas ir atkarīgas no pozīcijas.Nesenie pētījumi liecina ka mobilie proteīni un RNS ir daļa no auga lielas-distances komunikācijas signalizēšanas sistēmas. Eksistē arī pierādījumi par tiešu makromolekulu transportēšanu un kārtošanu, kad tās iziet cauri plasmodesmām."
Simplastiskā lūksnes piepildīšana (iepriekšminētais polimēru slazda mehānisms) ir lielākoties tropu lietus mežu augiem un tiek uzskatīts par primitīvāku mehānismu. Aktīvais transports, kas aploplastiski piepilda lūksni, tiek apskatīts kā daudz sarežģītāks mehānisms, kas ir atrodams vēlāk-evolucionējušos augos, it īpaši, mērenajos un sausajos klimata apstākļos. Šis mehānisms tādēļ atļauj augiem kolonizēties aukstākās vietās.
Organiskās molekulas kā cukuri, aminoskābes, noteikti hormoni un pat RNS ziņotāji tiek transportēti lūksnē caur sietstobru šūnām.
Joslojums
Lūksnes vadaudi atrodas ārpus koksnes lielākajā daļā augu, tāpēc kokus vai citus augus var efektīvi iznīcināt noraujot nost gredzena mizu stumbram vai stublājam. Ja lūksne ir iznīcināta, barības vielas nevar sasniegt saknes un koks/augs nomirs. Koki, kas atrodas tādās vietās, kur dzīvo dzīvnieki kā bebri, ir viegli ievainojami, jo bebri nograuž mizu ļoti precīzā augstumā. Šo procesu sauc par joslošanu un to var izmantot agrokulturāliem nolūkiem. Piemēram, milzīgie augļi un dārzeņi, ko var redzēt tirdziņos un karnevālos, ir audzēti joslojot. Zemkopis izgriež joslu no mizas pie liela zara pamatnes un nogriež visus, izņemot vienu augli/dārzeni no tā zara. Tādā veidā, visiem cukuriem, ko saražos lapas no tā zara nebūs kur uzkrāties (uzkrājēj-orgāni) kā tikai šajā vienā auglī/dārzenī, kas pārsniegs vairākas reizes savus normālos izmērus.
Veidošanās
Kad augs ir dīgļa stadijā, vadaudi rodas no prokambija audiem, kas ir dīgļa centrā, prokambija šūnām daloties un diferencējoties. Protofloēma pati par sevi parādās vidusdzīslā iespiežoties dīgļlapu izaugumā, kas ir pirmā lapas attīstības stadija segsēkļiem. Hormons auksīns, ko transportē proteīns PIN1, ir atbildīgs par protofloēmas šķiedru augšanu, signalizē par audu pēdējo stāvokli. SHORTROOT(SHR) un microRNS165/166 arī piedalās šajā procesā, kamēr Kallozes sintēze 3 (CALS3) nomāc vietu, kur SHORTROOT (SHR) un microRNS165 vajag doties.
Dīglī saknes lūksne attīstās patstāvīgi augšējā hipokotilā, kas atrodas blakus dīgļsaknei un dīgļlapai.
Dažās divdīgļlapju dzimtās (Apocynaceae, Convolvulaceae, Cucurbitaceae, Solanaceae, Myrtaceae, Asteraceae) lūksne veidojas arī uz iekšpusi no kambija; šajā gadījumā šī atšķirība starp ārējo lūksni un iekšējo lūksni rodas. Iekšējā lūksne ir lielākoties primārā un sāk diferencēšanos vēlāk kā ārējā floēma un protofloēma, lai gan tas ir ar izņēmumiem. Citās dzimtās (Amaranthaceae, Nyctaginaceae, Salvadoraceae) arī kambijs periodiski veidojas iekšpusē lūkšņu šķiedrām: šādas lūkšņu šķiedras sauc par iekļauto lūksni.
Lietošana uzturā
Priedes lūksne tiek lietota Somijā kā ēdiena aizstājējs bada laikos un pat labajos gados ziemeļaustrumos. Lūksnes krājumi no iepriekšējiem gadiem palīdzēja nenomirt badā lielajā badā 1860. gados. Lūksne tiek izžāvēta un sasmalcināta līdz miltiem (pettu somiski) un sajaukti ar rudziem izveidojot cietu tumšu maizi, mizas maizi. Vismazāk novērtētais bija silkko, maize veidota tikai no paniņām un pettu bez jebkādiem īstiem rudziem vai labības graudu miltiem. Nesen pettu ir nācis atkal modē dēļ ziņkārības un daži apgalvo, ka tas ir ļoti veselīgs. Tomēr, uzturvērtības ziņā tā enerģētiskā vērtība ir ļoti zema salīdzinot ar rudziem vai citiem graudiem.
Lūksne no Āra bērza (Nokarenais bērzs, Kārpainais bērzs) arī ir tikusi izmantota miltu veidošanai pagātnē.
Polārpētniecība
Polārpētniecība ir zinātniskās metodēs balstīta Zemes polāro apvidu — Arktikas un Antarktikas kompleksa izpēte. Kā patstāvīga zinību nozare sāka attīstīties 18. gadsimtā līdz ar jaunu tirdzniecības ceļu — Ziemeļaustrumu un Ziemeļrietumu jūras ceļu meklējumiem Ziemeļu ledus okeānā no Eiropas uz Āziju. Nozare tradicionāli attīstīta valstīs, kas cieši piekļaujas polārajiem apgabaliem (Krievija, Norvēģija, Zviedrija, Somija, Dānija, Kanāda, ASV), vai kurām šajos reģionos ir ģeopolitiskas vai rūpnieciskas intereses (Lielbritānija, Vācija, Francija, Argentīna, Čīle, Austrālija, Jaunzēlande, Dienvidāfrika, Ķīna u.c.).
Polārpētniecība tradicionāli iekļauj daudzas zinātnes nozares, no kurām galvenās ir ģeofizika, okeanogrāfija, glacioloģija, bioloģija un meteoroloģija. Pētniecībai tiek izmantotas kā tiešās izpētes metodes, organizējot ekspedīcijas, ierīkojot polārstacijas un izmantojot speciālus ledus klases kuģus, tā arī distantās izpētes metodes, izmantojot no satelītiem un lidaparātiem iegūto informāciju. Pētniecības darbu koordinēšanai valstiskā mērogā parasti tiek izveidotas speciālas zinātniskas institūcijas.
Tv3.lv
tv3.lv (agrāk skaties.lv) ir TV3 Group veidots interneta portāls. 2022. gada 18. janvārī SIA All Media Latvia uzsāka tv3.lv portāla darbību, aizvietojot portālu skaties.lv, kas darbojas kopš 2014. gada.
Ārējās saites
https://tv3.lv/
Patriks Šiks
Patriks Šiks (cz, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Šiks pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Leverkūzenes "Bayer" un Čehijas futbola izlasi.
Sasniegumi
Sparta Prague
IRIS-T
IRIS-T (en) ir īsa un vidēja darbības rādiusa infrasarkano starojumu uztveroša raķete, kas pieejama gan gaiss-gaiss, gan zeme-gaiss variantos. Raķešu izstrādi kopš 1995. gada veica NATO valstu militārais konsorcijs, kurā piedalījās Vācija, Itālija, Zviedrija, Grieķija, Kanāda un Norvēģija, vēlāk pievienojās arī Spānija.
Bundesvērs pirmās gaiss-gaiss raķetes IRIS-T saņēma 2005. gadā, īsa darbības rādiusa zeme-gaiss raķetes IRIS-T SLS 2015. gadā, bet vidēja darbības rādiusa IRIS-T SLM 2022. gadā.
Krievijas iebrukuma laikā Vācija 2022. gadā piegādāja Ukrainai trīs IRIS-T SLM palaišanas iekārtas ar 40 kilometru darbības rādiusu, no kurām katra pārvadā astoņas raķetes, kā arī komandierīces, kās spēj integrēt vairākus radara avotus un vienlaicīgi palaist un izsekot visas 24 raķetes. Ar IRIS-T spēj notriekt arī zemu lidojošās spārnotās raķetes, tostarp Kaļibr.
Garciema iela (Rīga)
Garciema iela ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona, Vecāķos. Garciema iela sākas krustojumā ar Paceplīša ielu un beidzas krustojumā ar Saulgriežu ielu.
Sabiedriskais transports
Vasaras sezonā pa Garciema ielu vienvirziena posmā no Pludmales ielas līdz Selgas ielai kursē 29. un 58. maršruta autobusi. Tāpat Garciema ielā atrodas abu maršrutu galapunkts "Vecāķi".
The Cad and the Hat
The Cad and the Hat ir amerikāņu animētā seriāla "Simpsoni" 28. sezonas 15. sērija. Sēriju sarakstīja Rons Zimmermans, režisēja — Stīvens Dīns Mūrs. Pirmoreiz tā tika pārraidīta Fox televīzijas kanālā.
Sižets
Simpsonu ģimene dodas uz pludmali, kur Līza nopērk sev cepuri. Tikmēr Džaspers piedāvā Homēram uzspēlēt šaha spēli uz naudu, jo domā, ka Homērs neprot spēlēt. Homērs uzvar Džasperu, sacīdams: "Vēl viens Budapeštas gambīta upuris". Pārējie Simpsonu ģimenes locekļi ir pārsteigti, ka Homērs prot spēlēt šahu, Homērs stāsta, ka bērnībā daudz spēlējis ar savu tēvu un grasās atkal uzspēlēt ar Ābrahamu.
Kad Simpsoni atbrauc mājās, Bārts izmet Līzas cepuri pa logu. Nākamajā dienā viņš nožēlo izdarīto.
Lielais Balkans
Lielais Balkans (tk) ir kalnu grēda Turkmenistānas rietumos. Izvietojies dienvidos no Garabogazkela līča, stiepjas 60 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Uzboja sausgultne dienvidaustrumos to atdala no Mazā Balkana un Kopetdaga. Veidots kā asimetriska kuesta ar stāvu ziemeļu nogāzi un lēzenu dienvidu nogāzi. Sastāv no kaļķakmens un smilšakmens iežiem. Ainavā dominē tuksnesis un kalnu stepe. Dienvidu nogāzē dziļas aizas, kurās aug krūmāji. Grēdas apkārtnē bagātīgas naftas iegulas.
Malzūbi
Malzūbi ir ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 278 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Oču ezers.
Ūdensgredzena vakuumsūknis
Ūdensgredzena vakuumsūknis ir mehānisms, kas tiek lietots tvaika, gāzu vai šķidruma maisījumu sūknēšanai. Pateicoties sūkņa konstrukcijai, darbs ar gāzēm, kurās ir ūdens pilieni un mazi mehāniskie piemaisījumi, negatīvi neietekmē iekārtas tehnisko stāvokli. Sūkņa nosaukums veidojies no tā, ka sūkņa korpusā ir darba šķidrums (par kuru visbiežāk tiek izmantots ūdens), kas nepieciešams sūkņa darbībai.
Aloizs Naglers
Aloizs Naglers (de; Cīrihe —  Cīrihe) bija Šveices šaha problēmists un šaha dzīves organizētājs.
Ūdensgredzena vakuumsūknis
Sūkņa darbības princips
Par darba šķidrumu parasti tiek izmantots ūdens vai viela, kas ir sastopama atsūktajos tvaikos, piemēram, kāds naftas produkts, ja vakuumsūknis tiek izmantots naftas destilācijas jomā. Darba škidrums tiek dzesēts ārējā dzesētājā, bet ja aparāta darba šķidrums ir ūdens, tad sūkni mēdz pieslēgt pastāvīgai ūdens padevei un nepārtraukti padot jaunu ūdeni no ūdensvada, uzkarsēto ūdeni novadot prom.
Aloizs Naglers
Biogrāfija
Par godu Naglera piemiņai 1998. gadā Cīrihē notika starptautisks šaha turnīrs, kurā Šveices komanda ar Verneru Hugu priekšgalā sacentās ar Pasaules meistaru komandu, kuras sastāvā bija Viktors Korčnojs, Svetozars Gligoričs, Bents Larsens, Vasilijs Smislovs un Volfgangs Uncikers.
Ūdensgredzena vakuumsūknis
Sūkņa darbības princips
Šāda veida vakumsūkņiem ir ļoti primitīva konstrukcija un maz kustīgo detaļu. Nav nepieciešama eļļošana, tāpēc saspiestais gāzu-šķidruma maisījums ir tīrs, bez eļļas piesārņojuma. Šāda tipa vakuuma sūkņus lieto vakuuma izveidošanai ar absolūto spiedienu līdz 3-5 kPa.
Sūkņa priekšrocības un trūkumi
Pie ūdensgredzena vakuumsūkņa priekšrocībām var pieskaitīt šādas īpašības:
Neskatoties uz to, šāda veida vakuumsūkņiem ir būtiski mīnusi:
Bazs Gaismasgads (filma)
"Bazs Gaismasgads" (en) ir 2022. gada ASV datoranimācijas zinātniskās fantastikas spraiga sižeta piedzīvojumu filma, ko veidojusi studija Pixar Animation Studios un izplata Walt Disney Studios Motion Pictures. Filma ir spinofs no "Rotaļlietu stāsta" filmu sērijas, kas kalpo kā izcelsmes stāsts izdomātajam izmēģinājuma pilotam/astronauta tēlam, no kura iedvesmojusies galvenajās filmās redzamā Baza Gaismasgada rotaļlieta, un tā tiek demonstrēta kā piedzīvojumu filma filmā, ko skatītos "Rotaļlietu stāsta" varoņi. Šis koncepts iepriekš jau izmantots 2000. gadā uzreiz video izdotajā filmā Buzz Lightyear of Star Command: The Adventure Begins, kas bija aizsākums televīzijas seriālam Buzz Lightyear of Star Command (2000—2001). Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Enguss Makleins. Galveno varoni ierunājis Kriss Evanss, parējos filmas varoņus ierunājuši Keke Palmere, Pīters Sons, Džeimss Brolins, Taika Vaititi, Deila Soulsa, Uzo Aduba, Mērija Makdonalda-Lūisa, Efrens Ramiress un Isaija Vitloks jaunākais.
Filmas "Bazs Gaismasgads" pirmizrāde ASV notika, bet Latvijā divas dienas agrāk. To demonstrē RealD 3D, 4DX, Dolby Cinema un IMAX formātos. Šī ir pirmā Pixar filma, ko rāda pasaules kinoteātros kopš filmas "Uz priekšu", kas iznāca 2020. gada martā, kā arī pirmā filma, kas veidota IMAX formātā. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā 226 miljoni ASV dolāru pie 200 miljonu ražošanas budžeta. Tā kopumā saņēmusi labvēlīgas kritiķu atsauksmes, kas slavē animāciju un balss aktierus, taču arī uzskata, ka sižets ir pārāk tradicionāls un neatbilst Pixar standartiem.
Nikolajs Rjabiņins
Nikolajs Rjabiņins (ru; dzimis ) — krievu, agrāk padomju, šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.
Šaha kompozīcija
Sastāda etīdes no 1980. gada. No 2017. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.
Piemērs
Etīdes risinājums:
Līdzīgā lapsaste
Līdzīgā lapsaste (la) ir augu suga graudzāļu dzimtā, kura ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā.
Anna (personvārds)
Anna ir grieķu izcelsmes sievietes vārds, kas cēlies no vārda Hanna. Annas vārda dienu svin 26. jūlijā kopā ar Ancēm un Annijām. Šis sievietes vārds dažādās formās ir populārs daudzās pasaules valstīs. Latvijā dzīvo 21 970 sievietes ar vārdu Anna, kurām ir viens vārds un aptuveni tūkstotis Annu, kurām ir 2 vārdi.
Alberts Filka
Alberts Filka (dzimis Majoros, miris  ) bija latviešu gleznotājs, Neatkarīgo mākslinieku vienības biedrs un skolotājs.
Biogrāfija
Alberts Filka dzimis 1891. gada 3. augustā Majoros zemnieku ģimenē. Mākslinieka izglītību ieguvis Jūlija Madernieka studijā(1909-1911,) Kazaņas mākslas skolā (1911-1912), Pēterburgas Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skolā (1913-1915). Iesaukts armijā pēdējā kursa laikā, piedalījies Ziemassvētku kaujās, kur 1916. gadā smagi ievainots un atbrīvots no dienesta. Devies uz Ziemeļkaukāzu, kur nodarbojies ar mākslu. Latvijā atgriezies 1920. gadā. Strādājis par dekoratoru Latvijas Nacionālajā operā un Latgales teātrī (1926-1927) un skolotāju Rīgā, Daugavpilī un Rēzeknē. Darbojies arī satīriskajā izdevumā "Rūgtās drapes". Bijis Neatkarīgo māksinieku vienības biedrs no 1920. līdz 1931. gadam. Miris 1938. gada 18. septembrī, apbedīts Rīgā, Raiņa kapos.
Mākslinieciskā darbība
Gleznojis galvenokārt žanriskas ainavas, attēlojot zvejnieku un zemnieku ikdienu un darbu, kā arī Rīgas un Rēzeknes ielas un tirgus skatus, ostas, zvejniekciemus un zirgus.
Izstādes
Izstādēs piedalījies no 1913. gada. Personālizstādes noritējušas Rīgā 1922. gadā, kur izstādīti arī kokgrebumi un zīmējumi, 1928., 1935., 1938/1939. gadā (pēcnāves izstāde), Rēzeknē 1924. gadā, kur norisinājās divas izstādes, no kurām viena bija kopā ar Francisku Varslavānu, Madlienā 1935. gadā, Valmierā 1936. gadā. Piedalījies Neatkarīgo mākslinieku vienības organizētajās izstādēs no 1924. gada.
Livorno
Livorno ir ostas pilsēta Toskānā, Itālijā, Ligūrijas jūras krastā. Tā ir Livorno provinces administratīvais centrs un tās iedzīvotāju skaits ir aptuveni 160 000 iedzīvotāju (2009). Tā ir Itālijas rietumu krasta otra lielākā osta un viens no kruīza kuģu pieturas punktiem uz Florenci un citiem galapunktiem Toskānā un Umbrijā.
Koncerts
Būtisks koncerta rašanās priekšnoteikums bija vairāku solistu, orķestra pretnostatījums, ko pirmoreiz plaši pielietoja Venēcijas skolas pārstāvji, balsu un instrumentu partiju izcelšana vokāli simfoniskajos skaņdarbos. Vissenākie koncerti no 16. un 17. gadsimtu mijas.
Pirmie instrumentālie koncerti radās 17. gadsimtā Itālijā. 18. gadsimta otrajā pusē nostiprinājās instrumentālā koncerta klasiskais tips ar divkāršo ekspozīciju pirmajā daļā. Pats koncertēšanas princips galvenokārt izpaudies tematiskā materiāla izkārtojumā. Klasisko koncertu izveidojuši Volfgangs Amadejs Mocarts, Ludvigs van Bēthovens. Pēc Bēthovena iezīmējas divi koncerta paveidi: virtuozais un simfonizētais. Abi šie koncerta paveidi ir stingri nodalīti, visbiežāk ir vienoti (F. Lista, P. Čaikovska, A. Glazunova, S. Rahmaņinova darbos). 20. gadsimta koncertos dažkārt iezīmējas virtuozitātes pārsvars (D. Šostakovičs, R. Šcedrins).
Citā nozīmē publisks skaņdarbu atskaņojums pēc iepriekš sastādītas programmas. Ir solokoncerti, kamermūzikas, estrādes u.c. veida koncerti.
Sējas lucerna
Sējas lucerna (Medicago sativa) ir tauriņziežu dzimtas lakstaugs. Sējas lucernas dabiskais izplatības areāls ir Dienvidrietumāzija. Mūsdienās to kā lopbarības augu kultivē visā pasaulē. Bieži sastopams sējumos, kā arī atmatās, ceļmalās un grāvjos.
Sējas lucernas stublājs ir stāvs un kails. Lapas uz stublāja izkārtotas pamīšus, trīsstaraini saliktas no iegarenām līdz lineārām lapiņām. Lapu garums ir 1-2,5 cm, bet platums 0,3-1,2 cm. Ziedi atrodas īsos, blīvos, iegarenos vai ieapaļos ķekaros. Parasti vienā ķekarā ir no 10 līdz 30 ziediem. Ziedi var atrasties arī žāklēs. Zied no jūnija līdz septembrim. Sējas lucernas auglis ir pāksts.
Lommača
Lommača ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Meisenes apriņķī.
Cilvēki
Lommača ir komponista Roberta Folkmaņa (Robert Volkmann, 1815-1883) dzimtā pilsēta. Pilsētā bērnu dienas pavadīja aktieris Terenss Hills (Terence Hill, 1939).
Nozieguma dzīve
"Nozieguma dzīve" (en) ir 2013. gada ASV kriminālkomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Daniels Šekters. Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Anistone, Jasīns Bejs, Aila Fišere, Vills Forts, Marks Būns Juniors, Tims Robinss, Džons Hokss un Deivids Servero. Filmas pirmizrāde notika Toronto Starptautiskais kinofestivālā.
Divi noziedznieki saņem vairāk nekā gaidījuši pēc tam, kad viņi nolaupa sievu korumpētam nekustamo īpašumu attīstītājam, kurš nav ieinteresēts maksāt vienu miljonu dolāru lielu izpirkuma maksu.
Primo Levi
Primo Levi (dzimis, miris ) bija ebreju izcelsmes itāļu rakstnieks un ķīmiķis. Primo Levi pazīstamākais darbs ir 1947. gadā izdotais "Ja šis ir cilvēks" (Se questo è un uomo), kurā Levi aprakstījis savu pieredzi Aušvicas koncentrācijas nometnē.
Dzimis Turīnā turīgu ebreju ģimenē. Mācījās ģimnāzijā Turīnā. No 1933. gada, kā vairums tā laika pusaudžu, darbojās fašistu avangardistu (Opera Nazionale Balilla) organizācijā (fašistiskajā Itālijā tolaik ebreju tiesības nebija ierobežotas). 1934. gadā iestājās licejā, kas bija slavens ar savu antifašistisko nostāju (tajā darbojās Norberto Bobio un Čēzare Pavēze). 1937. gadā iestājās Turīnas Universitātē. 1938. gada jūlijā vairāki itāļu zinātnieki un intelektuāļi publicēja t. s. Rases manifestu (Manifesto della razza), kas bija sākums ebreju tiesību ierobežošanai Itālijā. Ebrejiem tika aizliegts iestāties universitātēs, tomēr tiem, kuri jau studēja, tika ļauts mācības turpināt.
1941. gadā pabeidza studijas universitātē un sāka strādāt azbesta raktuvēs Baladžero, Pjemontā, vēlāk strādāja Turīnā. Kad 1943. gadā nodibinājās Itālijas Sociālā republika, Primo Levi iesaistījās partizānu kustībā Giustizia e Libertà. Tomēr visai drīz tika arestēts un ieslodzīts nometnē pie Modēnas, bet 1944. gada 21. februārī transportēts uz Aušvicas koncentrācijas nometni.
No nometnes atbrīvots 1945. gada 27. janvārī, mājās Turīnā atgriezās 1945. gada 19. oktobrī caur Poliju, Baltkrieviju, Ukrainu, Rumāniju, Ungāriju, Austriju un Vāciju. Sāka strādāt ķīmijas uzņēmumā DuPont, paralēli rakstīja atmiņas par dzīvi nometnē. 1947. gada septembrī atmiņas tika publicētas 2000 eksemplāros un netika izpirktas. 1957. gadā atmiņas pārpublicēja izdevniecība Einaudi, un interese par darbu pieauga. Kopš 1963. gada, kad Levi publicēja atmiņu grāmatu La tregua par ceļu uz mājām no nometnes, publicējis romānus, stāstus, esejas un citus darbus. Miris 1987. gadā.
Kāpu prospekts (Rīga)
Kāpu prospekts ir prospekts Rīgā, Ziemeļu rajona, Vecāķos. Kāpu prospekts sākas un beidzas strupceļā. Satiksmes kustība norit vienā joslā.
Ielu savienojumi
Kāpu prospekts ir savienots ar šādām ielām:
Sabiedriskais transports
Pirms COVID-19 pandēmijas vasaras sezonā pa Kāpu prospektu kursēja 300. maršruta mikroautobusi vienvirziena posmā no Pludmales ielas līdz Selgas ielai.
Maļiki
Maļiki ir ciems Bērzgales pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 253 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A13.
Futbols Turcijā
Futbols Turcijā ir populārākais sporta veids.
Turcijas nacionālās izlases pirmā spēle bija 1923. gadā ar Rumānijas izlasi. Slaveni Turcijas futbola klubi ir Stambulas "Galatasaray", Stambulas "Fenerbahçe" un Stambulas "Beşiktaş".
2000. gadā Stambulas "Galatasaray" klubs, izcīnot UEFA kausu un Superkausu, nostiprināja savas pozīcijas kā ievērojams Eiropas futbola klubs.
Divus gadus vēlāk 2002. gada Pasaules kausa finālturnīrā Turcijas futbola izlase ieguva trešo vietu, savukārt 2008. gada Eiropas čempionātā izlase iekļuva pusfinālā, kur piekāpās Vācijas futbola izlasei.
Ataturka Olimpiskajā stadionā Stambulā notika 2005. gada UEFA Čempionu līgas fināls, bet Šikri Saradžoglu stadionā Stambulā notika 2009. gada UEFA kausa fināls.
Does Your Mother Know
Does Your Mother Know ir Zviedrijas popmūzikas grupas ABBA singls. Dziesmas autori ir Bjērns Ulveuss, Benni Andešons, bet vokālo sniegumu veido Bjērna Ulveusa, Angnētas Feltskūgas un Anni Fridas Lingstades balsis. Šī dziesma tika ierakstīta 1979. gada februārī un izdota tā paša gada aprīlī albuma Voulez-Vous sastāvā. Singla B-pusē bija dziesma Kisses of Fire, kas arī atradās albuma sastāvā.
Kompozīcija
Does Your Mother Know autori ir Benni Andešons un Bjērns Ulveuss. Oriģināli dziesmas nosaukums bija plānots I Can Do It. Šī dziesma ir veidota 1960. gadu rokenrola stilā un dziesmas vārdi ir veidoti par vīrieša attieksmi par jaunākas meitenes mīlestību pret viņu. Atšķirībā no citiem ABBA singliem, šīs dziesmas galveno vokālu veido Bjērna balss un tikai piedziedājumā pievienojas Angnēta Feltskūga un Anni Frida Lingstade — grupas galvenās vokālistes.
Singlam oriģināli bija 30 sekunžu garš instrumentālais ģitāras ievads, bet tas vēlāk tika krietni saīsināts, un kādā no ierakstu sesijām 1979. gada marta beigās dziesmas ievads tika nomainīts uz Benni sintizatora pavadījumu, kā arī šajā sesijā notika ievērojamas dziesma stila izmaiņas. Dziesmas veidošanai tika izmantotas vairākas sastāvdaļas no grupas iepriekš sacerētajām dziesmām — Dream World, Olle Olle, I Want You, Rock 'n' Roll. Olle Olle tika sacerēta tajā pat laikā, kad tika veidota dziesma Dancing Queen un Fernando — 1975. gada nogalē.
Dziesmas video
Režisors Lase Halstrems, tas pats, kas vadīja lielāko daļu grupas video, režisēja arī šo mūzikas klipu. Dziesmas video redzami grupas dalībnieki, izpildot dziesmu jauniešu auditorijas priekšā, kas dejo pie šīs dziesmas. Četri kvarteta dalībnieki redzami, dejojot vienkāršu horeogrāfiju uz skatuves. Visi grupas dalībnieki ir ģērbti baltos kostīmos, kurus arī viņi izmantoja citās dziesmas izpildīšanas reizēs. Dziesma tika izpildīta Vemblija arēnā, grupas pēdējās koncerttūres laikā, kā arī tā ir albuma ABBA Live at Wembley sastāvā. Does Your Mother Know video tika augšuplādēts vietnē Youtube 2009. gada 8. oktobrī, kopā ar vairākiem citiem ABBA video, kanālā AbbaVEVO. 2015. gada jūnijā video jau bija sasniedzis 5 miljonus skatījumu.
Dziesmas popularitāte
Does Your Mother Know bija kārtējais ABBA hits, sasniedzot 1. vietu Beļģijā un tiekot top 10 dziesmu sarakstā 8 valstīs. Šī dziesma bija viens no daudzajām, ko ABBA izpildīja Eiropas un Amerikas koncerttūres laikā 1979. gadā.
Allmusic.com recenzents Donalds A. Guarisko recenzējot minēja, ka šī ABBA dziesma balasē dziesmas roka elementus kopā ar deju mūzikas elementiem, kas kopā veido intriģējošu deju/roka mūzikas hibrītu.
Citas versijas
Šis singls arī ir sastāvdaļa no 1999. gadā veidotā mūzikla Mamma Mia! un 2008. filmu adaptācijas ar šo pašu nosaukumu. Filmā dziesmu iedzied aktrise Kristīne Baranski. Šī dziesma arī ir atrodama Just Dance spēļu sērijas spēlē ABBA: You Can Dance. Filmā "Džonijs Anglis" aktieris Rovans Atkinsons sinhroni plātīja lūpas pie šīs dziesmas vārdiem.
Ringolds Beinarovičs
Ringolds Beinarovičs ir Latvijas jurists, ierēdnis un sabiedrisks darbinieks. Bijušais valsts sekretārs Ekonomikas un Labklājības ministrijās, Nodarbinātības valsts aģentūras direktors, Sabiedrības integrācijas fonda direktora vietnieks. Kopš 2019.gada ir labklājības ministres Ramonas Petravičas biroja vadītājs. .
Biogrāfija
Dzimis Madonā, mācījās Kuldīgā. 1989.-1994. gadā studēja Liepājas Pedagoģiskā augstskolā, ieguva augstākās izglītības speciālās skolas skolotāja specialitāti, pēc tam 1996.-1997. gadā turpināja studijas Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā, ieguva pedagoģijas maģistra grādu skolvadības nozarē. 2016. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti, iegūstot bakalaura grādu tiesību zinātnē.
Karjera
Karjeru valsts pārvaldē sāka 1994 .gadā kā Izglītības un zinātnes ministrijas Jaunatnes lietu departamenta vecākais referents. Posmā no 1996. līdz 2004. gadam vadīja Valsts jaunatnes iniciatīvu centru. No 2004. līdz 2008. gadam vadīja Nodarbinātības valsts aģentūru, no 2008. gada februāra līdz 2012. gada janvārim ir bijis Labklājības ministrijas valsts sekretārs. 2015. gada jūnijā izvirzīts un vēlāk apstiprināts par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāru, ko tajā laikā vadīja Dana Reizniece-Ozola. VII, VIII un IX Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku rīcības komitejas izpilddirektors. Danai Reizniecei-Ozolai kļūstot par finanšu ministri, sāka darbu kā viņas biroja vadītājs, pārtraucot darbu Ekonomikas ministrijā. Nākamais ekonomikas ministrs Arvils Ašeradens attiecībā uz šo amatu maiņu izteicās, ka viņam ir atstāta "tukša ministrija". Līdz ar finanšu ministra maiņu 2019.gada janvārī atstāja Finanšu ministriju.
Jaungulbenes muiža
Jaungulbenes pils ir Tjudoru neogotikas stilā celta muižas kungu māja Jaungulbenē, kas vēlāk atkārtoti pārbūvēta. Līdz 1920. gada agrārajai reformai muiža bija Tranzē-Rozeneku dzimtas īpašumā.
Vēsture
Pirmo muižu sāka celt Otto Vilhelma Leopolda fon Tranzē (1806-1879) apmēram ap 1850. gadu un tolaik tā bija tikai puse no tagadējās pils. Tā sākotnēji bijusi celta Tjudoru neogotiskajā stilā. 1878. gadā to savā īpašumā ieguva Otto fon Tranzē-Rozeneka jaunākais dēls Pauls fon Tranzē-Rozeneks (1853.-1928.) Tai pašā vai 1879. gadā Pauls licis pilij piebūvēt otru spārnu. Līdz pat mūsdienām torņa fasādē redzams īpašnieku fon Tranzē-Rozeneku ģerbonis. 19. gadsimta otrajā pusē pie pils uzbūvēja plašu saimniecības ēku kompleksu, kurš ir saglabājies līdz pat mūsdienām: tajā ir staļļi, kūtis, pienotava, kalpu veikals, krogs, brūzis,  kalēja māja u.c. Pie pils izveidoja 39 hektārus lielu ainavu parku ar romantisma laika pieminekļiem. Pie pils izveidoja 39 hektārus lielu ainavu parku ar romantisma laika pieminekļiem. Līdz mūsdienām saglabājušies Velna vārti ar mākslīgām pilsdrupām (1889). Vārtu vērtnes bijušas rotātas ar figurāliem veidojumiem.
Pauls fon Tranzē-Rozeneks, kurš bija Rīgas Mākslas biedrības biedrs, Jaungulbenes pilī iekārtoja bagātīgu Vīnes un Minhenes gleznošanas skolas gleznu, kā arī skulptūru, grafikas, mēbeļu u.c. mākslinieciski vērtīgu priekšmetu kolekciju. Ap 1900. gadu pils rietumu galā uzcēla piebūvi smagnējā romāņu stilā, bet ap 1903. gadu pabeidza austrumu spārna piebūvi, likvidējot gotikas elementus. 1904. gadā Pauls fon Tranzē-Rozeneks muižas parkā uzcēla laukakmeņu kapelu savas mirušās sievas Adas piemiņai (tagad Jaungulbenes evaņģēliski luteriskā baznīca). 1907. gadā pils kreisajā spārnā uzcēla torni, pēc Mēdlingera projekta 1914. gadā pārbūvēja pils labo spārnu. Pēc 1905. gada revolūcijas viņš šo kolekciju pakāpeniski pārveda uz sev piederošo namu Aleksandra bulvārī 3a (tagad Brīvības bulvārī 32) Rīgā, 1908. gadā lielu daļu atdāvināja Rīgas Pilsētas muzejam (tagad gleznas atrodas mākslas muzejā "Rīgas birža").
Pēc 1920. gada zemes reformas Jaungulbenes muiža ar Jauno, Silto, Dronenieku, Stukmaņu, Līgo, Bērziņu, Madernieku, Cīrabiržu, Abravas, Gulbīša, Liedeskalna un Siladzirnavu pusmuižām tika sadalīta 511 vienībās (no tām 167 bija rentes mājas) 12 246,28 ha kopplatībā. Jaungulbenes pils izmantota kā selekcijas stacija, vēlāk kā mājturības skola.
1927. gadā muižas pilī iekārtoja lauksaimniecības skolu, ko 1990. gados pārcēla uz jaunām ēkām. 2006. gadā Jaungulbenes pagasta pašvaldība pili esot pārdevusi, tā pēc īpašnieku maiņām pieder Krievijas privātpersonu īpašumā esošai SIA Jaungulbenes pils un ilgstoši netika remontēta. Uz 2019. gadu ēkā ar būvatļauju bija veikti konservācijas, kā arī jumta un fasādes atjaunošanas darbi.
Mazā Lubānas iela
Mazā Lubānas iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Maskavas forštatē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Mazā Lubānas iela sākas pie krustojuma ar pievadceļiem un beidzas pie krustojuma ar Saikavas ielu. Kopējais ielas garums ir 318 metri.
Vēsture
Pirmo reizi Rīgas adrešu sarakstos tika minēta 1861. gadā ar nosaukumu Mazā Lubānes iela. Savu tagadējo nosaukumu Mazā Lubānas iela ieguva 1923. gadā.
Ielu savienojumi
Mazā Lubānas iela krustojas ar šādām ielām:
Jānis Dripe
Jānis Dripe (dzimis Rīgā) ir latviešu arhitekts, pasniedzējs, politiķis un diplomāts. Latvijas Republikas Kultūras ministrs (1993—1995), Latvijas vēstnieks Zviedrijā (1996—2001), vēlāk Apvienotajā Karalistē (2002—2005). No 2006. līdz 2011. gadam J. Dripe bija Rīgas pilsētas galvenais arhitekts.
Dzīvesgājums
Dzimis 1953. gadā Rīgā skolotāju Andreja Dripes un viņa sievas Zigrīdas ģimenē. Bērnībā dzīvoja Palsmanē, no 1960. gada dzīvoja pie tēva vecākiem Rīgā, sāka mācīties Rīgas 44. vidusskolā, tad pārcēlās uz Cēsīm, kur viņa tēvs līdz 1969. gadā strādāja Cēsu darba kolonijā nepilngadīgajiem.
Studēja Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras fakultātē, bija Latvijas Radošo savienību Kultūras padomes priekšsēdētāja vietnieks, vēlāk priekšsēdētājs (1991—1993) un Latvijas Arhitektu Savienības priekšsēdētājs (1993—1996). 1993. gadā J. Dripe kļuva par kultūras ministru Valda Birkava valdībā. 1994. gadā saglabāja amatu arī sekojošajā Māra Gaiļa valdībā. Bija partijas "Latvijas Ceļš" biedrs.
1996. gadā viņš kļuva par Latvijas vēstnieku Zviedrijā. 2001. gadā J. Dripe atgriezās Latvijā un kļuva par Ārlietu ministrijas Valsts protokola vadītāju, vēlreiz atgriežoties šajā amatā 2004. gadā. 2002. gadā viņš tika norīkots par Latvijas vēstnieku Lielbritānijā un Ziemeļīrijā.
2006. gadā J. Dripe kļuva par Rīgas pilsētas galveno arhitektu, būdams amatā līdz 2011. gadam, kad Rīgas domes priekšsēdētājs Nils Ušakovs viņu atbrīvoja no amata. Drīz pēc tam J. Dripe kļuva par kultūras ministres Žanetas Jaunzemes-Grendes padomnieku.
Darbi
J. Dripe ir publicējis vairāk nekā 300 rakstu par arhitektūru un kultūru Latvijas un ārvalstu presē. Viens no žurnāla "Latvijas Architektūra" dibinātājiem.
Koits Tome
Koits Tome (, dzimis Tallinā) ir igauņu dziedātājs. Koits pārstāvēja Igauniju 1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Birmingemā ar dziesmu Mere lapsed, kas ierindojās 12. pozīcijā. Pēc uzvaras Eesti laul 2017 kopā ar Lauru Peldveri ar dziesmu Verona pārstāvēja Igauniju arī 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Pusfinālā viņi ieguva 14. vietu, kas neļāva viņiem kvalificēties finālam.
Jaroslavs Šaitars
Jaroslavs Šaitars (cs; Ostrava — ) bija Čehijas starptautiskais lielmeistars šahā (1985).
Biogrāfija
1950. gadu sākumā bijis viens no Čehoslovākijas vadošajiem šahistiem. 1952. gada Čehoslovākijas šaha čempionātā izcīnījis sudraba medaļu. Pārstāvējis Čehoslovākijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1952-1954). Piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla zonas turnīros, kuros 1951. gadā dalījis 7.-8. vietu, bet 1954. gadā dalījis 10.-12. vietu. 1938. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Krakovā, bet 1947. gadā Varšavas starptautiskajā šaha turnīrā dalījis 2.-5. vietu ar Isāku Boļeslavski, Vasiliju Smislovu un Ludeku Pahmanu (uzvarēja Svetozars Gligoričs). Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Šaitaram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1985. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu.
Pēc 1956. gada beidzis aktīvā šahista gaitas. 1954. gadā ievēlēts par FIDE prezidija locekli. No 1970. līdz 1974. gadam bijis FIDE biroja loceklis. No 1956. līdz 1978. gadam bijis FIDE viceprezidents. 1966. gadā ievēlēts par Čehoslovākijas šaha federācijas ģenerālsekretāru. Bijis šaha nodaļu redaktors laikrakstā Mladá fronta (1945—1949 un 1951—1960) un žurnālā Československý sport (1968—1982). 1955. gadā saņēmis FIDE starptautiskā tiesneša nosaukumu. Tiesājis vairākus nozīmīgus starptautiskos šaha turnīrus, tajā skaitā bijis 17. šaha olimpiādes un 18. šaha olimpiādes galvenais tiesnesis.
Ladislavs Krejči
Ladislavs Krejči (cz, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Krejči pārstāv Čehijas 1. līgas komandu Prāgas "Sparta" un Čehijas futbola izlasi.
Čehijas futbola izlases sastāvā Krejči ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
Sparta Prague
Avatars: Ūdensceļš
"Avatars: Ūdensceļš" (en) ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džeimss Kemerons. Šī ir otrā filma Kemerona "Avatara" filmu sērijā pēc filmas "Avatars" (2009). Kemerons kopā ar Džonu Landau ir filmas producenti, Riks Džafa un Amanda Silvera kopā ar Kemeronu ir scenārija autori. Aktieri Sems Vortingtons, Zoja Saldana, Stīvens Lengs, Džoels Deivids Mūrs, Sī Sī Eidža Pounndere, Džovani Ribisi, Dilīps Rao un Mets Džeralds atkal atveido tēlus no filmas pirmās daļas, bet Sigurnija Vīvere filmā atveido jaunu lomu. Pārējās lomas atveido Keita Vinsleta, Klifs Kērtiss, Edija Falko un Džemeins Klements. Filmā Džeiks Salijs (Vortingtons) kopā ar savu ģimeni pēta Pandoras okeānus, kur sastopas ar Metkajinas klanu.
Kemerons, kas jau 2006. gadā teica, ka vēlas veidot "Avataru" vairākās daļās, ja filma būs komerciāli veiksmīga, 2010. gadā pēc filmas milzīgajiem kases ieņēmumiem paziņoja par divu turpinājumu veidošanu. Sākotnēji otrās daļas pirmizrāde bija plānota 2014. gadā. Tomēr saistībā ar nepieciešamību izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lai uzlabotu filmēšanu zem ūdens, viss process ievērojami iekavējās, un filmas veidošanas komandai bija vairāk laika, lai strādātu pie filmas scenārija, filmēšanas plānošanas un vizuālo efektu uzlabošanas. Iepriekšējā filmēšana sākās Manhatanbīčā, Kalifornijā, kam sekoja galvenā filmēšana, ietverot arī filmēšanu filmai "Avatars 3", Jaunzēlandē. Filmēšana norisinājās no līdz 2020. gada septembra beigām. Trīs gadus ilgo filmēšanas procesu ietekmēja arī COVID-19 pandēmijas ierobežojumi.
Filmas pirmizrāde pārcelta vairākas reizes. Tā notika Londonā, bet pasaules kinoteātros to sāka demonstrēt 16. decembrī. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā 2,2 miljardi ASV dolāru, padarot to par ienesīgāko 2022. gada filmu. Filma saņēmusi pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas izceļ filmas vizuālos efektus un tehniskos sasniegumus, tomēr atsevišķa kritika izteikta par pliekano sižeta līniju un filmas ilgumu. Tādas organizācijas kā National Board of Review un Amerikas Kinoinstitūts nosaukušas filmu "Avatars: Ūdensceļš" par vienu no desmit labākajām 2022. gada filmām. Tāpat filma saņēmusi vairākas nominācijas, tostarp 80. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākais režisors".
Salavata Julajeva Sporta pils
Salavata Julajeva Sporta pils ir ledus halle halle, kas atrodas Ufā, Krievijā, un tika atklāta 1967. gada 28. oktobrī.
Līdz 2007. gadam, kad tika atklāta Ufas arēna, tā bija Ufas "Salavat Julajev" mājvieta.
Hallē tiks aizvadītas 2013. gada Pasaules čempionāta hokejā junioriem spēles.
Mihajs Šube
Mihajs Šube (ro; dzimis, Bukarestē) ir Rumānijas starptautiskais lielmeistars šahā (GM, 1978), kas ir pārstāvējis Lielbritāniju (1988-1990).
Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Rumānijas junioru šaha čempionātā (1972, 1973). Trīs reizes bijis pirmais arī Rumānijas šaha čempionātos (1980, 1981, 1983). . 1982. gadā veiksmīgi piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Laspalmasā, kur palicis 3. vietā aiz uzvarētājiem Zoltāna Ribli un Vasilija Smislova un tikai puspunkts šķīris viņu no iekļūšanas pretendentu mačos. Vēlākajos gados uzvarējis spēcīgos starptautiskos turnīros Dortmundē (1983), Berlīnē (1985), Prāgā (1985). 1983. gadā dalījis 3. vietu P. Keresa memoriālā Tallinā (uzvarēja Mihails Tāls un Rafaels Vaganjans). 1985. gadā atkārtoti piedalījies starpzonu turnīrā Tunisijā, kurā ierindojies tikai 11. vietā. 1988. gadā pēc Londonas starptautiskā šaha turnīra lūdzis politisko patvērumu Lielbritānijā, kuru pēc tam pārstāvējis šaha turnīros. 1990. gadā pēc Nikolaje Čaušesku režīma krišanas atgriezies Rumānijā. 2003. gadā Pančevas (Serbija) starptautiskajā šaha turnīrā dalījis pirmo vietu kopā ar Ivanu Čeparinovu.
Vairākkārt pārstāvējis Rumānijas un Anglijas izlases lielākajos komandu šaha turnīros:
2011. gadā uzvarējis Eiropas senioru šaha čempionātā.
Byssacanthus dilatatus
Byssacanthus dilatatus ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja Austrumeiropas platformas ziemeļrietumu daļā vidusdevona laikā. Sugai nosaukumu 1844. gadā deva vācbaltiešu dabas pētnieks Kārlis Eihvalds kā Onchus dilatatus. B. dilatatus ir vienīgais savas ģints pārstāvis.
Galvas vairogs
Galvas vairogs trapecveidīgs, pēc formas līdzīgs Pterichthyodes un Asterolepis galvas vairogiem. Acu dobums ir samērā liels, orbitālais atvērums ir vienāds vai mazāks par suborbitālo atvērumu. Praemediale ir plata, ar nedaudz izliektu priekšējo malu. Uz iekšējās virsmas ir attīstīts šķērseniskais ķīlis, kas priekšpusē norobežo endokrānija preorbitālo izaugumu. Aizpineālais kauls (Pp) ir plats, īss un ar savām sānu malām, līdzīgi kā asterolepjiem, robežojas ar sānu kauliem (La). Pakauša kauls (Nu) pēc formas un uzbūves atgādina asterolepju pakauša kaulu. Šķērseniskā virsdeniņu vaga ir dziļa. Ductus endolymphatici atveres ir nelielas un atrodas tuvu viena otrai (ārpusē). Attālums starp d.end. Iekšējām atverēm ir samērā liels. Sānu kaulam nodalījums aiz orbītām ir īss un samērā šaurs. Vidusdaļas platums ir diezgan liels, bet priekšējā daļa ir gara.
Otiko-okcipitālās iedobes priekšējie sānu zari uz iekšējās virsmas aiziet līdz acu dobuma centrālās daļas līmenim un ir samērā šauri. B. dilatatus pakaļējie malas kauli (Pmg) pēc formas ir līdzīgi Gerdalepis rhenana kauliem. Priekšējā mala šaura. Platākā aizmugurējā mala savienojuma vietā ar ķermeņa bruņu uzguļ uz ADL kaula, taču nestiepjas tik tālu uz aizmuguri, kā, piemēram, Asterolepis ornata.
Žaunu vāks (Op) ir salīdzinoši liels, ar taisnu mediālo malu un noapaļotu, nedaudz izliektu, ventrālo malu. Pēc formas tā ir līdzīga A. ornata žaunu vākam. Vāka ārējā virsma klāta ar ļoti sīkām ribiņām, kas radiāli atiet no mediālās malas centrālās daļas. Byssacanthus dilatatus viscerālā skeleta daļas nav zināmas.
Ķermeņa bruņas
B. dilatatus ķermeņa bruņu kārba ir augsta un īsa. Tās muguras daļā atrodas muguras dzelksnis. Dzelkšņa līmenī leņķis starp muguras-sānu sieniņām ir 70°-75°. Sānu ribas, kas nodala muguras-sānu sieniņas no sānu sieniņām, atrodas zem sānu līnijas kanāla. Vēdera sieniņa ir pilnīgi plakana, ar garu subcefālo daļu. Subanālais nodalījums ir vidēji garš.
AMD kauls pēc formas ir tuvs ovālam, un tā priekšējās malas platums tikai ļoti nedaudz mazāks par aizmugurējās malas platumu. Sānu stūri atrodas kaulam pa vidu, vai arī nedaudz tuvāk aizmugurējai malai. Attiecīgi, kaula priekšējā daļa ir vienāda vai lielāka par aizmugurējo daļu. Muguras dzelksnis izvietots kaula aizmugurējā daļā. Tas pie pamatnes ir samērā plats, un atiet slīpi 70°-50° leņķī uz augšu un aizmuguri, pakāpeniski sašaurinoties. AMD biezajā, centrālajā daļā atrodas garenisks kanāls, kas, iespējams, sākas PMD kaulā, bet pēc tam pāriet uz AMD un turpinās zem tā dzelkšņa. Kanāla horizontālais atzars strupi nobeidzas dzelkšņa pamatnes priekšējā daļā, bet augšupejošais atzars ieiet dzelksnī un turpinās līdz tā pašam galam. Kanāls, domājams, aizvadīja asinsvadus, kas baroja dzelkšņa kaulu šūnas. Kaula izliekums priekšpusē nav liels, taču strauji pieaug dzelkšņa apgabalā un aiz dzelkšņa. Aizmugurējās sānu malas ir tādas pašas, kā remigolepidīdām vai arī dažiem Gerdalepis rhenana pārstāvjiem, t.i. AMD malas priekšējā daļa uzguļ uz MxL, bet aizmugurējā daļa paiet apakšā zem MxL.
PMD kauls ir velvjveidīgs, ar labi izteiktu mediālo ribu. Aizmugurēja ventrālā dzelkšņa uz iekšējās virsmas, tāpat, kā G. rhenana sugai, nav. ADL kauls ir ļoti plats un īss.
Sānu jauktais kauls (MxL) sastāv no diviem, reizēm gandrīz patstāvīgiem PDL un PL kauliem. Malai, kas robežojas ar AMD, ir raksturīga remigolepju malas uzbūve. Priekšejā mala ir ļoti plata. Gar PL kaulu, attiecīgi, zemāk par sānu līnijas kanālu, iet riba, kas nodala ķermeņa bruņas sānu sieniņu no muguras-sānu sieniņas. Uz iekšējās virsmas no malas, kas robežojas ar AMD, uz leju un atpakaļ aties slīpa riba. Līdzīga riba ir raksturīga Asterolepis estonica sugai, taču pēdējai tā turpinās arī uz AMD kaula. AVL kaula vēdera sieniņas platums tikai nedaudz pārsniedz sānu sieniņas platumu (augstumu). Sānu sieniņas dorsālās malas priekšējā daļā ir attīstīts dorsālais izaugums, kas uzguļ uz ADL kaulu. Krūšu spuras piestiprināšanās vieta pie kaula ir nedaudz īpatnēja. Margo limitans ir ļoti krasa, centrālā piltuve uz pars condyloides ir diagonāli izstiepta, bet sānos no tās atrodas izteikti padziļinājumi. Aiz aksiālās atveres atrodas attīstīta plata un salīdzinoši dziļa postaksiālā vaga. Uz subcefālā nodalījuma iekšējās virsmas ap rostro-kaudālo kanālu ir attīstītas kaula starpsieniņas. PVL kaulu veido salīdzinoši augsta sānu sieniņa un diezgan šaura vēdera sieniņa. Subanalā daļa ir vidēji gara. MV kauls ir salīdzinoši liels un gandrīz apaļš.
Krūšu spuras
B. dilatatus krūšu spuru uzbūve un forma ir tāda pati, kā citiem asterolepidīdiem — tās ir platas un īsas. Spuras proksimalajā daļā ir krasi izteikta gareniska ventro-mediāla riba. Pavisam maziem eksemplāriem tās ir stipri šaurākas. Uz Mm1 kaula ir attīstīts šķērseniskais izcilnis. Kad spura tika piespiesta pie ķermeņa, izcilnis iegāja AVL postaksiālajā vagā. Šādā stāvoklī spura varēja kustēties vertikālā plaknē. Postaksiālā vaga tādējādi, iespējams, norādīja uz spuras noliekšanās pakāpi uz augšu un uz leju. Spuras distālais segments ir maz pētīts. Terminālā kaula (terminale) uzbūve ir līdzīga kā Pterichthyodes milleri, t.i. kaula mediālā mala ir stipri izstiepta proksimālā virzienā, bet īsā sānu mala liecina par media laterale esamību.
Jutīgo kanālu sistēma
Uz antiarhu bruņu kauliem ir konstatējamas divu veidu jutīgo kanālu vagu veidi — dziļie un seklie. B. dilatatus sugai ir šādas dziļas, kaulā slīpi ieejošas vagas: augšējā zemacu kanāla (labā un kreisā) (ifc1), galvenās sānu līnijas īsie galvas nozarojumi (ptc) un galvenās sānu līnijas ķermeņa nozarojumi (lcg), kas stiepjas gar ADL un MxL. Uz galvas vairoga seklajām vagām attiecināmas: vidējā bedrīšu (mpg), īsā aizmugurējā bedrīšu (pp), virsdeniņu (stc) un nelielās semicirkulārās (cir) vagas, kas zināmas arī botriolepidīdiem. Pa ķermeņa bruņas kauliem iet priekšējās slīpās bedrīšu vagas (dlg1), kas zināmas tikai juvenilajām formām. Par šķērsenisko vēdera bedrīšu vagu nekas nav zināms. Vēl skaidri nosakāma bedrīšu līnija iet gar krūšu spuru mediālo sieniņu.
Kaulu ornamentējums
B. dilatatus bruņu kauli klāti ar salīdzinoši sīkiem, kupolveidīgiem, reizēm pamatnē zvaigžņveidīgiem pauguriņiem. Tie saguļ ļoti cieši cits pie cita, reizēm saplūstot izteiktās rindās, kas ir paralēlas vai biežāk perpendikulāras kaulu malām. Krasi izteiktas radiālas rindas vienmēr atīstās pie muguras dzelkšņa pamatnes. Pats dzelksnis klāts ar izteiktām gareniskām ribiņām, kuru skaits pakāpeniski samazinās virzienā uz dzelkšņa smaili. Uz galvas sānu kaula pie orbitālās malas izceļas trīsstūrveida apgabals, kurš klāts ar tieviem, paralēli malai orientētiem valnīšiem.
Izplatība
Suga izplatīta Igaunijā, Ziemeļlatvijā (Burtnieku ezers), Ļeņingradas apgabalā (Luga un Ļemovža), pie Marjinas ciema (Slavjanka). Ārpus Galvenā devona lauka B. dilatatus sastopami tikai Donbasā (Mokraja Volnovaha). Sugas ģeoloģiskā izplatība aptver vidusdevona pērnavas, narvas, arukilas un burtnieku svītas, kā arī Donbasā "Baltā devona" nogulumus.
Maļinovka (Feimaņu pagasts)
Maļinovka ir ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 228 km attālumā no Rīgas.
Balkana vilajets
Balkana vilajets (tk) ir viens no Turkmenistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībam. Izvietojies valsts rietumos Kaspijas jūras krastā Tas robežojas ar Kazahstānu un Uzbekistānu ziemeļos, Irānu dienvidos, kā arī Dašoguzas un Ahala vilajetiem austrumos. Izveidots 1992. gadā; nodēvēts pēc Balkana kalniem vilajeta vidusdaļā. Lielākās pilsētas ir Balkanabata (120 800, vilajeta administratīvais centrs), Gizilarbata (93 692) un Tirkmenbaši (73 803).
Liektā lapsaste
Liektā lapsaste (la) ir augu suga graudzāļu dzimtā. Suga ir līdzīga līdzīgajai lapsastei.
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika jauktajām komandām
Akrobātika jauktajām komandām bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou, 2022. gada 10. februārī. Sacensībās startēja 6 frīstaila komandas (18 sportisti) no 6 valstīm. Vienu frīstaila komandu veidoja trīs frīstaila slēpotāji. Šī bija pirmā reize, kad šī disciplīna bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.
Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 338.34 punkti) — Ešlija Koldvela, Kristofers Liliss, Džastins Šēnefelds. Sudraba medaļu ieguva Ķīnas frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 324.22 punkti) — Mentao Sju, Czuņjans Czia un Guanpu Ci. Savukārt bronzas medaļu ieguva Kanādas frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 290.98) — Meriona Teno, Miha Fontēns un Luīss Ērvings.
Kvalifikācija sacensībām
Kopā sacensībām kvalificējās līdz 8 komandām. Sacensībās varēja startēt jebkura valsts, kas frīstaila slēpošanā bija pārstāvēta vismaz ar trīs sportistiem (kurā ir vismaz viens vīrietis un viena sieviete).
1968. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm
1968. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm (EuroBasket 1968 Women) bija 11. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Itālijā laika posmā no līdz. Eiropas čempionātā piedalījās 13 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.
Berlīnes Humboltu universitāte
Berlīnes Humboltu universitāte (de) ir publiska universitāte Berlīnē, Vācijā. Tajā ir 11 fakultātes.
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika jauktajām komandām
Pārstāvētās valstis un sportisti
Sacensībās piedalījās 18 sportisti (6 komandas) no 6 valstīm.