cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Jelgavas novada pašvaldības vadītāji. Jelgavas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Valgundes novadam, Elejas, Glūdas, Jaunsvirlaukas, Lielplatones, Līvbērzes, Platones, Sesavas, Svētes, Vilces, Vircavas, Zaļenieku pagastus un Kalnciema pilsētu ar lauku teritoriju. 2021. gada 1. jūlijā, Jelgavas novadam pievienoja arī Ozolnieku novada teritoriju (Cenu, Sidrabenes un Ozolnieku pagastus)
Uzskaitījums
{{legend| #647A28| Zaļo un Zemnieku savienība |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #EFC800| Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #FFDD00| Latvijas attīstībai |border=1px solid #AAAAAA}}
Logans Brauns
Logans Brauns (en, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Brauns pārstāv NHL komandu Otavas "Senators".
2016. gada NHL draftā Braunu ar kopējo 11. numuru izvēlējās Otavas "Senators". Vairākas sezonas spēlējis Otavas fārmklubā Belevilas "Senators".
ASV jauniešu hokeja izlases sastāvā Brauns piedalījās 2018. gada Pasaules junioru čempionātā.
Rubas luterāņu baznīca
Rubas Evaņģēliski luteriskā baznīca ir pamests Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Saldus novadā, mūsdienās saglabājušās baznīcas drupas. Atrodas autoceļu V1660 un V1661 krustojumā, 900 metrus no Lietuvas robežas.
Precīzs baznīcas celšanas gads nav zināms, bet ir liecības par to jau no 17. gadsimta. 1815. gadā baznīcas toreizējā koka ēka nodega pilnībā, bet 1820. gadā tika atklāta pašreizējā mūra ēka. Baznīca Otrā pasaules kara laikā cieta, bet 1949. gadā draudze to iespēju robežās atjaunoja. Baznīca tika pamesta 1960. gados, kad beidza pastāvēt vietējā draudze. Līdz mūsdienās ir saglabājušās tikai drupas.
1991. gadā atjaunota draudze, un 1993. gadā drupas un apkārtne sakopti tādā mērā, lai tur varētu notikt brīvdabas dievkalpojumi.
Autoceļš P97
P97 autoceļš Jelgava—Dobele—Annenieki ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A8 Jelgavā caur Dobeli ar autoceļu A9 Anneniekos. Autoceļa kopējais garums ir 45,4 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Jelgavas pilsētu un Jelgavas un Dobeles novadus.
Jānis Roze (uzņēmums)
Jānis Roze ir 1914. gadā dibināts grāmatniecības uzņēmums Latvijā kuru nodibināja Jānis Roze. Vēl uzņēmumam pieder "Jāņa Rozes apgāds" kas tika dibināts 2001. gada beigās un ir grāmatu izdevniecība, kas izdod oriģinālliteratūru, tulkoto daiļliteratūru, praktisko literatūru, mākslas un kultūras ceļvežus, kā arī ceļojumu grāmatas, mācību grāmatas augstskolām un bērnu grāmatas. Apgāda izdotās grāmatas nopērkamas 34 grāmatnīcās "Jānis Roze", kā arī citās grāmatu tirdzniecības vietās visā Latvijā.
"Jāņa Rozes apgāds" izdevis Umberto Eko, Sandro Veronēzi, Paulu Koelju, Mišela Velbeka, Jeļenas Kostjukovičas, Stīvena Hokinga, Maikla Bruksa un citu pasaulslavenu autoru darbus. Apgāda izdotās latviešu oriģinālliteratūras autori ir Edvīns Raups, Aleksandrs Tauriņš, Ilze Jurkāne, Lato Lapsa u. c.
Juris Silovs (politiķis)
Juris Silovs (dzimis ) ir latviešu regbists, jurists un politiķis. Bijušais Garkalnes novada domes priekšsēdētājs un 10. Saeimas deputāts. Pārstāvējis politisko partiju "Saskaņa" un apvienību "Saskaņas Centrs".
Izglītība, karjera sportā un darbs
1984. gadā Juris Silovs pabeidza Rīgas 19. PPTCV, ieguva vidējo profesionālo izglītību apmetēja-flīzētāja specialitātē.
No 1991. līdz 2000. gadam Juris Silovs ir spēlējis Latvijas regbija izlasē. Viņš ir bijis vairākkārtējs Latvijas čempions un kausa ieguvējs regbija kluba "Miesnieki" sastāvā. Spēlējis arī RAF komandā.
Pēc tam bijis Latvijas Bankas aizsardzības pārvaldes vecākais bruņojuma inspektors, kā arī agrofirmas "Ādaži" celtnieks. 2003. gadā Juris Silovs Sociālo tehnoloģiju augstskolā ieguva jurista kvalifikāciju. 2004. gadā viņš pabeidza Latvijas Universitātes Nekustamā īpašuma vērtēšanas skolu.
Laikā no 2010. līdz 2013. gadam bijis Latvijas Regbija federācijas prezidents.
Politiskā darbība
2005. gada Garkalnes pagasta padomes vēlēšanās tika ievēlēts pašvaldībā no "Jaunā Centra" saraksta. 2006. gadā kļuva par Garkalnes novada domes priekšsēdētāju. Tajā pašā gadā piedalījās 9. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, taču netika ievēlēts. 2009. gada Garkalnes novada domes vēlēšanās uzvarēja SC, un J. Silovs vēlreiz kļuva par domes priekšsēdētāju.
2010. gadā Silovs kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts Saeimā Vidzemes vēlēšanu apgabalā no "Saskaņas Centra" saraksta. Darbojās Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā, kā arī Saimnieciskajā komisijā.
2010. gada 14. jūnijā Latvijas Ekonomikas policija par krāpšanu lielā apmērā apsūdzēja 10. Saeimas deputātu J. Silovu un viņa sievu. Silovs, vēl būdams Garkalnes novada domes priekšsēdētājs, slēpis pēdas avārijai, ko alkohola reibumā izraisījis ar dienesta auto, un izkrāpis no apdrošinātājiem naudu. 2011. gada 12. aprīlī J. Silovs nolika Saeimas deputāta mandātu. 2014. gada 10. oktobrī Rīgas rajona tiesa J. Silovam piesprieda trīs gadu cietumsodu, ko viņš pārsūdzēja, turpinot strādāt Garkalnes novada domes nākamajā sasaukumā un saglabājot Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu. 2017. gada 4. decembrī lietas iztiesāšana tika pabeigta, tiesai reālo cietumsodu aizstājot ar 19 000 eiro soda naudu. Līdz ar notiesājošo spriedumu J. Silovs zaudēja Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu,  ko viņš bija ieguvis pēc tam, kad 2013. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Garkalnes novada domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta.
2017. gada Latvijas pašvalību vēlēšanās atkārtoti ievēlēts Garkalnes novada domē no partijas "Saskaņa" saraksta. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz deputāta vietu Ropažu novada domē no partijas "Vienoti Latvijai" saraksta, taču tas nesaņēma pietiekošu vēlētāju atbalstu.
Privātā dzīve
Juris Silovs ir dzimis. Dzīvo Upesciemā. Sieva Jeļena ir mājsaimniece. Pārim ir divas meitas un dēls.
Mušu valdnieks
"Mušu valdnieks" ir 1957. gadā izdots alegorisks romāns, ko sarakstījis Nobela prēmiju ieguvušais britu rakstnieks Viljams Goldings. Romānā ir stāstīts par britu zēnu grupu, kuri ir nokļuvuši uz neapdzīvotas salas un mēģinājumiem vadīt grupu ar katastrofāliem rezultātiem. Romānā ir aizskarti strīdīgi jautājumi par cilvēka dabu un individuālo labklājību pret kopējo labumu.
"Mušu valdnieks" bija pirmais Goldinga romāns. Neskatoties uz to, ka uzreiz pēc iznākšanas tas neguva tūlītēju popularitāti, drīz kļuva par bestselleru. Trīs reizes "Mušu valdnieks" tika adaptēts filmā - divas reizes angļu valodā un vienu reizi filipīniešu valodā.
2005. gadā žurnāls Time to atzina par vienu no 100 labākajiem romāniem angļu valodā laika posmā no 1923. gada līdz 2005. gadam. Tā ieguva vietu abos Modern Library 100 labāko romānu sarakstos - 41 vietu redaktoru sarakstā un 25. vietu lasītāju sarakstā. 2003. gadā romāns tika iekļauts BBC saraksta The Big Read 70. vietā.
Strautnieks
Strautnieks var būt:
2014.—2015. gada Eirolīgas sezona
2014.—2015. gada Eirolīgas sezona bija 15. starptautiskā basketbola vīriešu klubu sezona Eiropā ULEB pārvaldībā.
Bunčova
Bunčova (arī Bunčeva) ir ciems Svariņu pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 280 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Speilukolna ezers, Šņucinovas ezers.
2014.—2015. gada Eirolīgas sezona
Par Eirolīgas čempionu kļuva Madrides "Real" klubs no Spānijas ACB līgas, kas finālā uzvarēja Grieķijas klubu Olympiacos ar rezultātu 78—59.
Artemjevs
Artemjevs (ru, no personvārda Artjoms (Артём); sieviešu dzimtē Artemjeva (Арте́мьева)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Latvijas Bibliotekāru biedrība
LBB mērķis ir saliedēt Latvijas bibliotekāro sabiedrību, motivēt profesionālajai pilnveidei, veicināt bibliotēku nozares attīstību valstī, celt bibliotekāra profesijas prestižu un aizstāvēt bibliotēku un bibliotekāru tiesības un intereses.
2018. gada janvārī biedrībā darbojās 390 individuālie biedri un 50 institucionālie biedri. Biedrība izvērš savu darbību caur četru reģionālo nodaļu (Vidzeme, Latgale, Zemgale, Kurzeme) aktivitātēm un piedāvā biedriem iesaistīties dažādu profesionālo interešu sekciju darbā.
LBB ir Starptautiskās bibliotēku asociāciju un institūciju federācijas (International Federation of Library Associations and Institutions, IFLA) un Eiropas Bibliotēku, informācijas un dokumentācijas biroja (European Bureau of Library Information and Documentation Associations, EBLIDA) biedre un darbojas kā Latvijas bibliotēku un bibliotekāru pārstāve šajās starptautiskajās organizācijās.
LBB ir izvērsta sadarbība ar daudzām nacionālajām bibliotekāru biedrībām. Sadarbība ar Lietuvas un Igaunijas bibliotekāru biedrībām notiek jau kopš LBB darbības sākuma (1923. gada). Lai stiprinātu ciešāku tālāku sadarbību, 2015. gada 27. aprīlī Viļņā Lietuvas 15. nacionālās bibliotēku nedēļas laikā tika parakstīts sadarbības memorands starp Lietuvas Bibliotekāru biedrību, Latvijas Bibliotekāru biedrību un Igaunijas Bibliotekāru biedrību.
Valde
LBB valde tiek ievēlēta LBB kongresā uz trim gadiem. 2017. gada 24. aprīlī Latvijas bibliotekāru 12. kongresā tika ievēlēta jaunā biedrības valde 8 locekļu sastāvā: 2017. gada 12. maija valdes sēdē par LBB valdes priekšsēdētāju ievēlēta Māra Jēkabsone, par valdes priekšsēdētājas vietniecēm — Dace Ūdre un Daiga Puķīte. Revidente: Evija Vjatere (LNB). Sekretāre: Kristīne Deksne (LNB).
Iepriekšējais valdes sastāvs ievēlēts 2014. gada 29.—30. aprīlī Latvijas bibliotekāru 11. kongresā. Valdē darbojās: Uldis Zariņš (LNB), Evija Vjatere (LNB), LBB Jauno speciālistu sekcijas izveidotāja un ilggadējā vadītāja Dace Ūdre (LNB), Kristīne Pabērza (Kultūras informācijas sistēmu centrs), Daiga Rokpelne (Valmieras bibliotēka), Astra Pumpura (Ventspils bibliotēka), Daiga Orbidāne (Salaspils novada bibliotēka) un Laima Ostele (Kuldīgas Galvenā bibliotēka). 2014. gada maijā par valdes priekšsēdētāju tika ievēlēta Kristīne Pabērza, priekšsēdētajas vietnieki starptautiskajos un lokālajos jautājumos — Uldis Zariņš un Daiga Rokpelne. Revidente: Anda Lamaša (LNB). Sekretāre: Liene Miķelsone (Kultūras informācijas sistēmu centrs). 2016. gada nogalē Kristīne Pabērza izstājas no LBB valdes, lai turpinātu darbu IFLA birojā Hāgā. Par valdes priekšsēdētāju līdz nākamajām valdes vēlēšanām 2017. gada aprīlī tiek ievēlēts Uldis Zariņš.
Valdes sastāvs no 2011. gada 13. aprīļa līdz 2014. gada 30. aprīlim: Silvija Tretjakova (LNB), kura atkārtoti kļuva par valdes priekšsēdētāju, Gunta Romanovska (Cēsu Centrālā bibliotēka), Dzintra Mukāne (LNB), Dzintra Justa (Limbažu Galvenā bibliotēka), Baiba Tormane (Bauskas Centrālā bibliotēka), Astra Pumpura (Ventspils bibliotēka), Doloresa Veilande (Rīgas Centrālā bibliotēka) un Antra Sprudzāne (Gulbenes bibliotēka). Revidente: Jeļena Šapkova (Latgales Centrālā bibliotēka). Sekretāre: Ilze Čilipāne (LNB).
Valdes priekšsēdētāji
1923—1928 bibliotēku nozares entuziasts Teodors Līventāls
1928—1934 Valsts bibliotēkas (tagad — LNB) Bibliogrāfijas un kataloģizācijas nodaļas vadītājs Voldemārs Caune
1934—1940 Valsts bibliotēkas direktors Mārtiņš Stumbergs (bija spiests atkāpties drīz pēc padomju okupācijas)
1989—1992 Latvijas Valsts bibliotēkas (tagad — LNB) direktora vietnieks Aldis Ābele
1992—1996 Kārlis Krēsliņš
1996—2002 LNB Pētniecības nodaļas galvenā bibliotekāre Silvija Liniņa
2002—2008 LNB Bibliotēku attīstības institūta direktore Anna Mauliņa
2008—2014 LNB Bērnu literatūras centra vadītāja Silvija Tretjakova
2014—2016 Kultūras informācijas sistēmu centra projektu vadītāja Kristīne Pabērza (izstājas no LBB valdes, lai turpinātu darbu IFLA birojā Hāgā)
2017.I—2017.IV LNB Attīstības departamenta direktors Uldis Zariņš
2017—pašlaik LNB Bibliotēku attīstības centra galvenā bibliotekāre Māra Jēkabsone
Reģionālās nodaļas
LBB darbojas 4 reģionālās nodaļas:
Sekcijas
Gadu gaitā LBB ir bijušas dažādas tematiskās sekcijas, kuras apvienoja dažādu bibliotekārā darba virzienu interesentus. Pirmās LBB sekcijas ir dibinātas 1926. gadā: Bibliogrāfijas sekcija, Bibliotēku vēstures sekcija un Bibliotēku tehnikas sekcija.
Šobrīd LBB ir 7 sekcijas: Vēsturiski LBB bijušas arī šādas sekcijas: Bibliogrāfijas sekcija (vadītāji: Kārlis Egle, Laimdota Prūse, Baiba Mūze), Bibliotēku vēstures sekcija (vadītājs: Teodors Līventāls), Bibliotēku tehnikas sekcija (vadītājs: Voldemārs Caune), Bibliotekārās izglītības sekcija, Tūrisma un ekskursiju sekcija, Sekcija sadarbībai ar radiofonu, Kataloģizācijas sekcija (vadītāja Mārīte Purmale).
Vēsture
'''1920. gada 8. maijs''' — Latvijas bibliotekāru pirmo kursu lektoru un klausītāju sapulce, kurā pausta bibliotekāru biedrības nepieciešamība
'''1923. gada 29. aprīlis''' — LBB dibināšanas sapulce
'''1923. gada 18.—20. augusts''' — Latvijas bibliotekāru 1. kongress un Latvijas grāmatu izstāde ar 2000 eksponātiem
Vladislavs Ardzinba
Vladislavs Ardzinba (ab, ka; dzimis, miris ) bija Abhāzijas pirmais prezidents, vēsturnieks.
Latvijas Bibliotekāru biedrība
Vēsture
1924. gads — pēc LBB ierosinājuma dibināta Latvijas Bibliotēku padome — konsultatīva organizācija bibliotēku nozarē
1926. gads — LBB darbojas 100 biedri
Vladislavs Ardzinba
No 1960. līdz 1980. gadiem Ardzinba darbojās kā vēsturnieks-orientālists. 1985. gadā ieguva vēstures zinātņu doktora grādu.
Latvijas Bibliotekāru biedrība
Vēsture
'''1926. gada 28. jūnijs—3. jūlijs''' — Prāgā notiek Starptautiskais bibliotekāru un grāmatu draugu kongress, kurā piedalās arī LBB pārstāvji. Pasākumā aplūkojama profesionālās literatūras izstāde, kurā eksponētas arī Latvijā un latviešu valodā izdotās grāmatas par bibliotēku nozari. Kongresa laikā tiek nolemts dibināt starptautisku bibliotekāru organizāciju
11. tramvaju maršruts (Ščecina)
11. tramvaju maršruts ir Ščecinas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursē no Ludova (Ludowa) līdz Pomožani (Pomorzany). Šis maršruts izveidots 1972. gada 15. decembrī.
Latvijas Bibliotekāru biedrība
Vēsture
'''1926. gada 21.—22. augusts''' — Latvijas bibliotekāru 2. kongress, ap 120 dalībnieku
11. tramvaju maršruts (Ščecina)
11. tramvaju maršrutu apkalpo "Tramwaje Szczecińskie" Golencin tramvaju depo.
Latvijas Bibliotekāru biedrība
Vēsture
'''1927. gada 27. februāris''' — sākas Rīgas pilsētas valdes un LBB organizētie kursi praktikantiem un jaunākajiem bibliotekāriem. 15.jūnijā notiek kursu noslēguma vakars. Kursus apmeklēja 60 personas, bet pārbaudījumu izturēja 27 topošie bibliotekāri
11. tramvaju maršruts (Ščecina)
Maršruts
Virzienā Ludova — Pomožani tramvaji brauc pa šādām ielām:
Ludova iela, Drucka-Lubecka iela, Pavla Stalmaha iela, Tomaša Nočnicka iela, Teofila Firlika iela, Staņislava Dibua iela, Parka iela, Jacka Malčevska iela, Jana Matejko iela, Juzefa Pilsudska iela, Pjastu avēnija, Lielpolijas nemiernieku avēnija un Budišinas iela.
Virzienā Pomožani — Ludova tramvaji brauc pa šādām ielām: Budišinas iela, Lielpolijas nemiernieku avēnija, Pjastu avēnija, Juzefa Pilsudska iela, Jana Matejko iela, Jacka Malčevska iela, Parka iela, Staņislava Dibua iela, Teofila Firlika iela, Andžeja Antoseviča iela, Tomaša Nočnicka iela, Pavla Stalmaha iela, Drucka-Lubecka iela un Ludova iela
Pieturvietas
11. tramvaju maršrutā pavisam kopā ir 39 pieturas. Virzienā Ludova — Pomožani ir 19 pieturas, bet virzienā Pomožani — Ludova ir 20 pieturas.
Latvijas Bibliotekāru biedrība
Vēsture
1929. gads — LBB kļūst par IFLA biedri (paziņojumu par vēlmi iestāties Starptautiskajā bibliotēku un bibliogrāfijas komitejā (International Library and Bibliographical Committee) LBB iesūta jau 1928. gada rudenī; Starptautiskā bibliotēku un bibliogrāfijas komiteja dibināta 1927. gadā Edinburgā un ir IFLA priekštece, tāpēc 1927. gads tiek uzskatīts par IFLA dibināšanas gadu)
1929. gada 15.—30.jūnijs — LBB delegācija piedalās 1. Starptautiskajā bibliotekāru un bibliogrāfu kongresā Itālijā. Kongresā pieņemts lēmums par Starptautiskās bibliotēku un bibliogrāfijas komitejas nosaukuma maiņu, un tā kļūst par Starptautisko bibliotēku asociāciju federāciju — International Federation of Library Associations, IFLA)
'''1930. gada 12.—13. oktobris''' — 1. Latvijas, Igaunijas un Lietuvas bibliotekāru konference. Tā notiek Rīgā, un to organizē LBB
'''1935. gada 5.—7. oktobris''' — LBB delegācija piedalās 2. Baltijas bibliotekāru konferencē Tallinā un Tartu
1937. gada aprīlis — iznāk žurnāla “Bibliotekārs” pirmais numurs (līdz 1940. gadam iznāk 13 numuri)
'''1938. gada 10.—12. jūnijs''' — LBB delegāti piedalās 3. Baltijas bibliotekāru konferencē Kauņā, Marijampolē un Šauļos
1940. gada jūlijs — LBB iestājas Latvijas PSR arodbiedrību savienībā un kļūst par arodbiedrību
'''1940. gada 28. novembris''' — Latvijas PSR bibliotekāru arodbiedrība iekļauta Valsts iestāžu darbinieku arodbiedrībā, un tās darbība tiek pārtraukta
'''1989. gada 19. janvāris''' — LBB atjaunošanas grupas sanāksme (pēc republikas centrālo bibliotēku un zonālo zinātnisko bibliotēku direktoru sanāksmes lēmuma tika izvirzīti 7 pārstāvji: V. Anaparts (Saldus), A. Biedre (Ogre), A. Dzilnava (Bauska), E. Kleščinska (Daugavpils), L. Lupiķe (Gulbene), viņiem pievienojās I. Briņķe un R. Brante (Ventspils), O. Liepiņš (Talsi), A. Auziņa, A. Ābele, A. Birkmane, Ā. Brempele, V. Brūvere, O. Dengina, T. Karma, I. Klekere, I. Lecinska, S. Liniņa, I. Mīlgrāve, B. Papendika, Ā. Puriņš, S. Runce, B. Sporāne, V. Šķiņķe, J. Turlajs, J. Veikšina, A. Vilks, V. Zanders)
'''1989. gada 5. maijs''' — Latvijas bibliotekāru 3. kongress, kura dalībnieki nobalso par LBB atjaunošanu; par LBB priekšsēdētāju kļūst Aldis Ābele
2007. gada jūlijs — LBB kļūst par EBLIDA biedri
'''2008. gada 28. februāris''' — LBB 9. kongress Rīgas Latviešu biedrības namā
'''2009. gada 15. aprīlis''' — dibināta Jauno speciālistu sekcija, par vadītāju iecelta Dace Ūdre
'''2011. gada 12.—13. aprīlis''' — Latvijas bibliotekāru 10. kongress Rīgas Latviešu biedrības namā
'''2014. gada 29.—30. aprīlis''' — Latvijas bibliotekāru 11. kongress Rīgas Stradiņa universitātē
'''2014. gada 18. septembris''' — LBB Jauno speciālistu sekcijas 18. sapulces laikā paziņoti tiešsaistes vēlēšanu rezultāti, par vadītāju iecelta Elīna Sniedze
'''2015. gada 20. aprīlis''' — izveidota LBB tīmekļvietne www.bibliotekari.lv
'''2015. gada 27. aprīlis''' — Viļņā Lietuvas 15. nacionālās bibliotēku nedēļas laikā parakstīts sadarbības memorands starp Lietuvas Bibliotekāru biedrību, Latvijas Bibliotekāru biedrību un Igaunijas Bibliotekāru biedrību
'''2015. gada 13. oktobris''' — parakstīts Baltijas valstu bibliotekāru biedrību sadarbības memorands ar Ukrainas Bibliotekāru biedrību
'''2017. gada 24. aprīlis''' — Latvijas bibliotekāru 12. kongress Latvijas Nacionālajā bibliotēkā
Saites
LBB tīmekļvietne www.bibliotekari.lv
LBB “Facebook” lapa https://www.facebook.com/latvijas.bibliotekaru.biedriba
LBB JSS blogs https://lbbjss.wordpress.com
LBB JSS “Facebook” lapa https://www.facebook.com/lbbjss
Vladislavs Ardzinba
1990. gadā Vladislavs Ardzinba ievēlēts par Abhāzijas PSR Augstākās Padomes priekšsēdētāju, kad tika proklamēta Abhāzijas Padomju Sociālistiskā Republika, deklarējot neatkarību no Gruzijas PSR PSRS sastāvā.
1994. gadā ievēlēts par Abhāzijas prezidentu. 1999. gadā ievēlēts par prezidentu atkārtoti. Sakarā ar smagu slimību prezidenta amatu Ardzinba atstāja 2004. gadā.
2010. gada 26. februārī Ardzinbu smagā stāvoklī nogādāja Maskavā ārstēšanai. 4. martā Vladislavs Ardzinba mira Maskavas Centrālajā klīniskajā slimnīcā.
! colspan="3" style="background:#a8bb22;" | Amati
Baltastes tropu jūrasputns
Baltastes tropu jūrasputns, arī baltastes faetonputns (Phaethon lepturus) ir tropu jūrasputnu dzimtas (Phaethontidae) suga, kas dzīvo okeānu tropu un subtropu joslā gandrīz visā pasaulē. Ligzdo kolonijās tropu salās.
Izplatība
Baltastes tropu jūrasputns ligzdo ļoti plašā areālā Atlantijas, Klusā un Indijas okeānu tropos, kā arī dažviet Karību jūras salās.
Izskats
Baltastes faetonputns ir vismazākais kārtas pārstāvis. Garums 35 — 45 cm. Ārēji līdzinās zīriņiem. Apspalvojums balts ar melniem plankumiem uz spārniem un ap acīm; divas izteikti garas, baltas astes spalvas. Tēviņu apspalvojumam dažos reģionos ir sārta nokrāsa. Knābis no oranži dzeltena līdz oranži sarkanam. Kājas īsas, atrodas ķermeņa pakaļdaļā, tādēļ pa sauszemi tas pārvietojas ar grūtībām.
Dzīvesveids
Lielāko daļu mūža pavada, lidojot virs atklātas jūras. Barības meklējumos veic simtiem kilometru un nereti nokļūst reģionos, kur ir ļoti maz zivju, — no šādām vietām parasti izvairās lielākā daļa jūrasputnu. Taču nelielie tropu putnu pat tādā vietā atrod sev barību. Bieži vien pietuvojas kuģiem un, strauji vēzējot spārnus, lidinās virs klāja.
Barība
Pārtiek no mazām vai vidēja lieluma zivīm, kalmāriem un astoņkājiem. Pateicoties veiklajam lidojumam, ķer arī lidojošas zivis. Ieraudzījis atbilstošu lomu, viņš plivinās uz vietas apmēram desmit metru augstumā un, nogaidījis īsto brīdi, strauji metas ūdenī. Ienirst līdz pat 15 — 20 metru dziļumā.
Spēcīgo triecienu pret ūdens virsmu samazina gaisa "spilveni", kas baltastes tropu jūrasputnam atrodas zem ādas uz krūtīm. Šie "spilveni" arī ļauj putnam iznirt ar noķerto lomu knābī. Knābis ir nedaudz saliekts, un abām tā malām ir asas malas, tādēļ no knābja neizslīd arī slidens medījums.
Vairošanās
Nav pastāvīga pārošanās perioda. Ola tiek dēta ik pēc deviņiem mēnešiem. Ja pāris zaudē olu vai putnēnu, nākamo olu mātīte var izdēt jau pēc pieciem mēnešiem. Vecāki dodas uz salu, kurā atrodas ligzda, jau divas līdz sešas nedēļas pirms olas izdēšanas. Atbilstošu vietu nav daudz, tādēļ putni veido ligzdošanas kolonijas.
Riesta laikā redzamas desmitiem tropu putnu grupas — putni skaļi ķērc un klaigā, riņķodami virs klinšu nokarēm, kas būtu atbilstošas ligzdošanai. Viens no putniem vienmēr uzlido līkumainā lidojumā virs otra un saliec spārnus partnera virzienā, kurš paceļ savus spārnus.
Arnolds Spekke
Arnolds Spekke (1887—1972) bija latviešu filologs, vēsturnieks, diplomāts. Latvijas Universitātes filoloģijas doktors un profesors (1922). Latvijas vēstures pētnieks.
Baltastes tropu jūrasputns
Vairošanās
Vienīgo olu perē abi putna vecāki. Izšķīlušos putnēnu klāj pelēkbaltas zīdainas pūkas. Sākumā vecāki viņu cītīgi baro, taču pēc tam atlido ar barību ne biežāk kā vienu reizi dienā. Putnēns var pacelties spārnos tikai pēc diviem mēnešiem. Dzimumgatavību sasniedz viena gada vecumā.
Arnolds Spekke
Viens no aktīvākajiem latviešu trimdas darbiniekiem pēc Otrā pasaules kara, piedalījās Latvijas Atjaunošanas komitejas Eiropas centra dibināšanā Londonā (1951). Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs trimdā (1963—1970), vienlaikus arī pilnvarotais lietvedis, Latvijas Republikas sūtniecības Vašingtonā vadītājs un ģenerālkonsuls ASV.
Baltastes tropu jūrasputns
Pasugas
Zināmas sešas pasugas
Arnolds Spekke
Dzīves gājums
Dzimis 1887. gada 14. jūnijā Bauskas apriņķa Vecmuižas pagastskolas pārziņa Andreja Spekkes ģimenē. Mācījās Iecavas pagastskolā, no 1906. gada Jelgavas reālskolā. Uzsāka studijas Rīgas Politehniskajā institūtā, bet tad izlēma doties uz Maskavu, kur no 1909. līdz 1915. gadam studēja senās romāņu valodas Maskavas Universitātes Romāņu filoloģijas fakultātē. Pirmā pasaules kara laikā strādāja par lektoru Arheoloģijas institūtā un par latīņu valodas skolotāju vairākās Maskavas ģimnāzijās. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada vasarā Spekke atgriezās Latvijā un 1919. gadā strādāja par skolotāju Jelgavā un Liepājā, tad vadīja jaundibināto Pirmo valsts vidusskolu Rīgā (1920—1922). Līdztekus no 1919. gada viņš strādāja par Latvijas Universitātes romāņu filoloģijas docētāju. 1927. gadā Spekke ieguva filoloģijas doktora grādu, bija Filoloģijas un filozofijas fakultātes dekāns un LU prorektors studentu lietās. 1932. gadā kā Rokfellera stipendiāts papildinājās Polijā un Itālijā.
1933. gadā A. Spekki iecēla par Latvijas Republikas sūtni Itālijā, Grieķijā, Bulgārijā un Albānijā un viņš pārcēlās uz dzīvi Romā. Pēc Latvijas okupācijas viņš 1940. gada 27. jūlijā iesniedza protesta notu Itālijas valdībai un 9. augustā atstāja sūtņa amatu. Līdz Otrā pasaules kara beigām strādāja par skolotāju, bibliotekāru un tulku Milānā un Romā, rakstīja grāmatu "Latvijas vēsture", kas iznāca 1948. gadā. Kopā ar Jāzepu Čamani nodibināja un vadīja Latviešu bēgļu komiteju Romā (1945—1950), 1951. gadā izdeva savas grāmatas tulkojumu angļu valodā "History of Latvia".
1954. gadā Spekke pārcēlās uz ASV, kur bija Latvijas sūtniecības vadītājs Vašingtonā, bet no 1963. līdz 1970. gadam Latvijas Republikas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs.
Miris Vašingtonā 1972. gada 27. jūlijā. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņa pīšļi apglabāti Vecumnieku kapsētā.
Librets
Librets (it — ‘grāmatiņa’) ir literārais pamats laicīgajiem vai reliģiska satura (operām, baletiem, operetēm, kantātēm) mūzikas darbiem. Parasti librets tiek rakstīts dzejā, ar atskaņām. Biežāk par muzikālu darbu libretiem tiek pārveidoti prozas darbi, retāk — oriģināldarbi. Dažos gadījumos par libreta autoru kļūst pats daiļdarba autors, piemēram, Rihards Vāgners, kas ir daudzu savu darbu libretu autors. Librets ir operas pārstāsts, ko lasot komponists rada operu.
Ai, manu kumeļu
Ai, manu kumeļu ir Emiļa Melngaiļa vīru kora dziesma ar Andrieva Niedras vārdiem, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos.
Šalkas (Kocēnu pagasts)
Šalkas ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pie Valmieras robežam, pagasta austrumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A3 un P16 krustojuma.
Līkumi
Līkumi (agrāk arī Līkummuiža un Stablitene) ir aprūpes ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā, Daugavas kreisajā krastā iepretim Pļaviņām, autoceļa V777 (Ceļinieki—Pļavnieki) galā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Līkumu muižu (Gut Stabliten). Līkumos līdz 2019. gadam atradās sākotnēji bērnu un bāreņu nams, vēlāk Salas novada Ģimenes atbalsta centrs "Saulstari", kuru pārveido par centru bērniem ar veselības traucējumiem.
Zēbergs
Zēbergs (de, no See — 'jūra' un Berg — 'kalns'; sieviešu dzimtē Zēberga) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Stancmuiža
Stancmuiža ir ciems Gulbenes novada Stāmerienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V420, Stāmerienas ezera krastā.
Lūcijs
Lūcijs var būt:
Bungas (Mākoņkalna pagasts)
Bungas ir ciems Mākoņkalna pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 283 km attālumā no Rīgas.
Bēla Varga
Bēla Varga (hu; dzimis, miris ) bija ungāru grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1912. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs, trīskārtējs Ungārijas čempions.
Bungas (Mākoņkalna pagasts)
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes: Maltečkas dzirnavu ezers, Bungu ezers.
Dendera
Dendera (nl) jeb Dandra (fr) ir 65 kilometrus gara Šeldas labā krasta pieteka Beļģijā.
Komlo
Komlo (hu) ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Komlo apriņķa centrs.
Dendera
Izveidojas pie Atas, satekot 22 kilometrus garajai Rietumu jeb Mazajai Denderai un 39 kilometrus garajai Austrumu Denderai. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Šeldā pie Dendermondes. Upes krastos atrodas Ata, Gerārtsbergena, Ninove, Ālsta un Dendermonde.
Komlo
Komlo rakstos pirmoreiz minēta 1256. gadā. 20. gadsimtā Komlo izveidojās par vienu galvenajiem no Ungārijas ogļu ieguves centriem. Sevišķi strauji attīstījās sociālistiskās Ungārijas laikā pēc Otrā pasaules kara. 1951. gadā ieguva pilsētas tiesības. Pilsētas apkaimē 1983. gadā atklāja juras perioda dzīvnieka pēdas, kas tika nosaukts pilsētas vārdā par komlozauru (Komlosaurus). 2000. gadā tika slēgta pēdējā ogļu atradne. Pilsētā ietilpstošā Šikonda (Sikonda) mūsdienās ir spa centrs.
Lūcijs I
Pāvests Lūcijs I (la; dzimis ap 200. gadu, miris ) bija Romas bīskaps no 253. gada jūnija līdz 254. gada martam un līdz ar to katoļticības tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Maz ir zināms par Lūciju I pirms viņš kļuva par Romas bīskapu. Saskaņā ar "Pāvestu grāmatu" (Liber Pontificalis), Lūcijs I dzimis Romā, viņa tēvs bija Porfīrijs (Porphyrius). Īsu laiku pēc viņa ievēlēšanas amatā Lūcijs I atradās trimdā. Kad par Romas imperatoru kļuva Valeriāns, Lūcijam tika dota atļauja atgriezties pie savas draudzes.
Andrejs Seļivanovs
Andrejs Seļivanovs (ru;, Karpinskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (2008). Krievijas Valsts domes deputāts (1993—2003).
Biogrāfija
Pēc vidusskolas un profesionāli tehniskās skolas beigšanas strādājis komjaunatnes darbā (1987—1990). No 1990. gada līdz 1992. gadam bijis laikraksta Заря Урала ("Urālu rītausma") sociālās nodaļas vadītājs. 1990. gadā ievēlēts par Sverdlovskas apgabala Krasnoturinskas pilsētas padomes deputātu. Šajā amatā strādājis līdz 1993. gadam, kad ievēlēts par Krievijas Valsts domes deputātu. 1995. un 1999. gados ticis atkārtoti pārvēlēts par Krievijas Valsts domes deputātu. 1995. gadā beidzis Urālu valsts juridisko akadēmiju. 1994. gadā ievēlēts par Krievijas šaha federācijas viceprezidentu, bet 1997. gadā par Krievijas šaha federācijas prezidentu un FIDE viceprezidentu. Kopš 2013. gada ir Krievijas olimpiskās komitejas izpilddirektora vietnieks.
2003. gadā Maskavā uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā un komandu vērtējumā. Vēlāk vēl divas reizes uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā komandu vērtējumā. 2008. gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara nosaukumu šaha kompozīciju risināšanā. Pazīstams arī kā šaha kompozīciju sastādītājs. Autors vairāk nekā 850 šaha etīdēm un uzdevumiem. Deviņas reizes uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju sastādīšanā — piecas reizes individuāli un četras reizes komandas sastāvā. Saņēmis starptautiskā arbitra nosaukumu šaha kompozīcijā un FIDE arbitrs šaha kompozīciju risināšanā. Šaha žurnālu Шахматная композиция ("Šaha kompozīcija") un Уральский проблемист ("Urālu problēmists") redaktors.
Precējies, ģimenē ir trīs bērni.
Ķeguma ģerbonis
Ķeguma pilsētas ģerbonis ir viens no Ķeguma pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1997. gadā.
Neicenieki
Neicenieki (arī Neicinīki) ir ciems Vārkavas novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 10,5 km no pagasta centra Rimicāniem, 17,9 km no novada centra Vārkavas un 187,7 km no Rīgas.
Aktīvu atdeve
Aktīvu atdeve (en) norada, cik ienesīgi ir uzņēmuma aktīvi peļņas veidošanā.
Tas parasti tiek mērīts procentos (%), un tiek izrēķināts, izmantojot sekojošo formulu:
Iegūtais procents palīdz novērtēt, ko uzņēmums vai nopelnīt ar to, kas tam ir – cik liela peļņa tiek iegūta no katras naudas vienības. Šīs ir noderīgs rādītājs, lai salīdzinātu kompānijas, kas darbojas vienā industrijā, un tādā veidā, tiek uzskatītas par konkurentiem. Rādītāja vērtības mēdz atšķirties atkarība no izvēlētās industrijas. Tā, industrijās kur ir nepieciešamas lielas sākuma investīcijas, parasti būs novērojama salīdzinoši zema aktīvu atdeve.
Buras (Sventes pagasts)
Buras ir ciems Sventes pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 211 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Sventes ezers.
Kriptogrāfiska jaucējfunkcija
Kriptogrāfiska jaucējfunkcija (en) ir jaucējfunkcija, kas ir vienvirziena funkcija, proti, praksē nav iespējams uzzināt ievaddatus, zinot tikai jaucējvērtību. Šādas vienvirziena jaucējfunkcijas tiek dēvētas par mūsdienu kriptogrāfijas "darba zirgiem". To ievaddatus parasti sauc par "ziņojumiem" (en), bet izvadīto jaucējvērtību par "ziņojumu īssavilkumu" (en).
Ideālai kriptogrāfiskai jaucējfunkcijai piemīt četras īpašības:
Kriptogrāfiskām jaucējfunkcijām ir plašs pielietojums informācijas drošības sfērā, piemēram, elektroniskajā parakstā, ziņojumu autentifikācijas kodos un citos autentifikācijas veidos. Taču tās var izmantot arī kā parastas jaucējfunkcijas, piemēram, lai indeksētu datus jaucējtabulās, vai arī kā kontrolsummas algoritmu.
Sarkanais pleķis
"Sarkanais pleķis" ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.
Sižets
Pienācis peldēšanas nodarbību semestra noslēgums. Pirms noslēguma sacensībām Pēteris nepaspēj aiziet uz tualeti. Izvairīties no svarīgajām sacensībām Pēterim trūkst drosmes. Nepalīdz arī ziņa par to, ka nejauši nokārtojoties baseinā, ūdenī parādās sarkans pleķis. Līdz ar to puikam šajā situācijā nepieciešams kļūt par vīrieti.
Pašu kapitāla atdeve
Pašu kapitāla atdeve (en) norāda uz uzņēmuma iegūtas peļņas relatīvo lielumu attiecībā uz uzņēmuma pašu kapitāla avotiem – akcionāriem. Tas tiek mērīts procentos (%) un norada uz kompānijas efektivitāti peļņas veidošanā, izmantojot akcionāru kapitālu.
Rādītājs tiek izskaitļots pēc sekojošās formulas:
Vērtējot rezultātus, kapitāla atdeves rādītāji no 15% līdz 20% var būt tikt uzskatīti par pietiekoši labiem.
MIM-104 Patriot
MIM-104 Patriot (en) ir ASV Bruņoto spēku zenītraķešu palaišanas komplekss, kas izstrādāts no 1976. līdz 1984. gadam. Šāda veida raķešu sistēmu izmanto ASV Armija un dažas sabiedrotās valstis. To ražo ASV aizsardzības apbruņojuma uzņēmums Raytheon, un tā nosaukums cēlies no ieroču sistēmas radara komponenta. Sistēmas centrā esošais AN/MPQ-53 zināms kā "fāzētais masīva izsekošanas radars, lai pārtvertu mērķi" (Phased Array Tracking Radar to Intercept on Target), kas ir vārda PATRIOT bekronīms. Sistēma Patriot aizstāja Nike Hercules sistēmu kā ASV armijas primāro augstas līdz vidējas pretgaisa aizsardzības (HIMAD) sistēmu un aizstāja MIM-23 Hawk sistēmu kā ASV armijas vidējo taktisko pretgaisa aizsardzības sistēmu. Papildus šīm lomām Patriot ir uzticēta ASV armijas pretballistisko raķešu sistēmas (ABM) funkcija, kas tagad ir Patriot prioritāte. Paredzams, ka sistēma darbosies vismaz līdz 2040. gadam.
Badnova
Badnova (arī Badnava) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,6 km no pagasta centra Borisovas un 253,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Uz rietumiem no ciema atrodas Badnovas purvs.
Dzērāj' puisis bēdājās
Dzērājpuisis bēdājās ir Emiļa Melngaiļa jauktā kora dziesma, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos.
Tā Melngailis individuālo valodu atrada lēnām, un viņa pirmo darbu stils ir vēl tāls vēlākam diatonismam. Tas sakāms arī par latviešu tautasdziesmas imitāciju jauktam korim "Dzērājpuisis bēdājās", kurā vēl trūkst autoram vēlāk raksturīgā balsu slīpējuma un dažkārt šķautnainās, taču interesantās akordu valodas.
Bormaņu muiža
Bormaņu muiža vai Trapenes muiža ir muižas ēku un parka komplekss Smiltenes novada Trapenes pagasta Trapenē. Bormaņu muižas kungu māja celta 19. gadsimtā sākumā kā Gaujienas muižas īpašnieka fon Vulfa medību pils, tagad tajā atrodas Trapenes kultūras nams. Medību vajadzībām bijis iekārtots "Fazānu dārzs". 1810. gadā Bormaņu muižas pārvaldnieka ģimenē dzimis fiziologs, Tērbatas Universitātes profesors (1842) un rektors Frīdrihs Biders (1810-1894). Līdz mūsdienām saglabājies arī zirgu stallis, parks ar četriem dīķīšiem. Vienā no muižas ēkām ierīkots arī Trapenes pagasta muzejs.
Pie ēkas piemineklis Linardam Laicenam (tēlniece G. Grundberga).
Lapegļu gatve
No Vidzemes šosejas uz Bormaņiem ved piecus kilometrus garā Trapenes lapegļu gatve, kas ir viena no garākajām lapegļu gatvēm Latvijā. Alejā aug vairāk nekā 630 lapegļu, kā arī purva bērzi un liepas. Divus kilometrus no Līzespasta iestādīti jauktie koki – bērzi un lapegles, tad vienu kilometru ir tikai liepas un beidzot trīs kilometrus līdz Bormaņu muižās kungu mājai – tikai lapegles. Stādīšanas darbus 20. gadsimta sākumā vadījis muižkungs Tušs.
Sofija Kopola
Sofija Karmīna Kopola (en; dzimusi ) ir amerikāņu scenāriste, režisore, producente un aktrise. Viņa ir kinorežisora Frānsisa Forda Kopolas meita.
Sāka filmēties jau bērnībā sava tēva Frānsisa Forda Kopolas filmās. Tomēr aktrises karjera apsīka pēc negatīvās kritikas un Zelta avenes balvas antibalvas par otrā plāna lomu tēva filmā "Krusttēvs 3" (1990). Tomēr kā režisore un scenāriste viņa guva atzinību. 2003. gadā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko oriģinālscenāriju par filmu "Pazudis tulkojumā" (2003), tāpat viņa kļuva par trešo sievieti un pirmo amerikānieti, kas tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas labākās režisores balvai. 2010. gadā ar filmu "Kaut kur" (Somewhere) Kopola kļuva par pirmo amerikānieti un ceturto amerikāņu filmu veidotāju vispār (starp vīriešiem un sievietēm), kas saņem Venēcijas kinofestivāla galveno balvu Zelta lauvu. Par filmu "Pieviltie" (2017) ieguva Kannu kinofestivāla balvu "Labākais režisors", kļūstot par otro sievieti, kas ieguvusi šo balvu.
Filmogrāfija
Kopolas uzņemtās filmas:
2016. gada UEFA Čempionu līgas fināls
2016. gada UEFA Čempionu līgas fināls bija 2015.—2016. gada UEFA Čempionu līgas sezonas finālspēle. Tā notika sestdienā, San Siro stadionā Milānā, Itālijā. Tajā tikās Spānijas klubi Madrides "Real" un Madrides "Atletico".
Madrides "Real" spēli uzvarēja 11 metru soda sitienu sērijā 5:3 un Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 11. reizi kluba vēsturē.
Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Mālpils novada pašvaldības vadītāji. Mālpils novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, reorganizējot Mālpils pagastu par novadu.
Uzskaitījums
{{legend| gold| Vienoti Mālpilij! |border=1px solid #AAAAAA}}
Pafa
Pafa (el, tr) ir pilsēta Kipras dienvidrietumos. Atrodas Vidusjūras krastā, ap 50 km uz rietumiem no Limasolas. Pie pilsētas atrodas valsts otra lielākā lidosta — Pafas starptautiskā lidosta. Pafa 2017. gadā bija viena no divām Eiropas kultūras galvaspilsētām.
Senajos laikos bija divas Pafas: Jaunā Pafa un Vecā Pafa. Mūsdienās apdzīvota ir Jaunā Pafa. Tiek uzskatīts, ka netālu no Vecās Pafas piedzima Afrodīte. Pateicoties šim mītam, Pafa kļuva par populārāko un nozīmīgāko Afrodītes kulta vietu senajā pasaulē. Gan grieķu, gan romiešu laikos tā bija salas galvaspilsēta.
Pilsētā atrodas četri kūrorti, no kuriem lielākajā nodarbināta apmēram puse Pafas iedzīvotāju. 1980. gadā pilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Kārls Klingberjs
Kārls Klingberjs (sv, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Klingberjs pārstāv Šveices hokeja līgas klubu EV Zug
Karjera
2009. gada NHL draftā Klingberju 2. kārtā ar 24. numuru izvēlējās Atlantas "Thrashers". Karjeru sāka Frölunda HC, Zviedrijas hokeja līgā. Atlantas "Thrashers" komandā ir aizvadījia vienu spēli un nākamās sezonas pavadīja Vinipegas "Jets". 2015. gadā pievienojās Ņižņijnovgorodas "Torpedo". Nākamajā sezonā pievienojās NLA līgas klubam EV Zug.
Zviedrijas hokeja izlasē spēlējis gan 2017. gada, gan 2018. gada Pasaules čempionātos kur abos čempionātos ir izcīnijis zelta medaļas.
Kosovas pase
Kosovas pase (sq; sr) ir ceļošanas dokuments, kuru izsniedz Kosovas pilsoņiem. Šis dokuments atvieglo starptautiskus ceļojumus, kā arī ļauj identificēt konkrētu personu. Ar pasu izsniegšanu nodarbojas Kosovas Iekšlietu ministrija, diplomātiskās pases izsniedz Kosovas Ārlietu ministrija. Kosovas pases atbilst visiem ieteiktajiem standartiem, ko mašīnlasāmām pasēm ir noteikusi Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO), izņemot valsts/pilsonības kodu, kas neatbilst ISO 3166-1 alpha-3 standartiem. Pases dizains tika parādīts 2008. gada 14. martā. Pirmās pases sāka izsniegt 2008. gada 30. jūlijā. Kopš 2009. gada maija Kosovas pilsoņiem izsniedza 300 000 pasu.
Jaunā dizaina pasēm ir bordo krāsa, uz vāciņa attēlots Kosovas Republikas ģerbonis, kā arī albāņu, serbu un angļu valodā uzrakstīts vārds "pase". Šajās trīs valodās arī uzrakstīta informācija par pases īpašnieku. Pilsoņiem, kas vecāki par 18 gadiem pases derīguma termiņš ir 10 gadi no tās izsniegšanas dienas. Pirms jauno pasu ieviešanas, Apvienoto Nāciju pagaidu pārvaldes misija izsniedza pilsoņiem ceļošanas dokumentus ar 2 gadu derīguma termiņu.
Biometriskās pases
Kosovas biometriskās pases tiek izsniegtas kopš 2011. gada 31. oktobra. 2011. gada maijā Kosovas Iekšlietu ministrija plānoja, ka biometrisko pasu izdošana sāksies 2011. gada vasarā, kad tiks izvēlēta firma, kas nodarbosies ar pasu izgatavošanu.
Pasu veidi
Pastāv četri pasu veidi: parastā, oficiālā, diplomātiska un ceļošanas dokuments. Pases pieteikuma maksa ir 25 eiro.
Pasu informācija
Pases satur šādu informāciju:
3. lappusē atrodas īpašnieka fotogrāfija, pirkstu nospiedumi un paraksts.
Vīzu prasības
Pēc 2019. gada datiem, saskaņā ar Henlija Pasu indeksu, Kosova ieņēma 80. vietu ceļošanas brīvības ziņā. Tās pilsoņiem ar vīzu vai bezvīzu režīmā bija pieejamas 53 valstis un teritorijas.
Krievija
Krievija nav atzinusi Kosovu kā neatkarīgu valsti un Kosovas pase nav derīgs ceļošanas dokuments ikdienas iebraukšanai Krievijā, tomēr Kosovas pasi var izmantot, lai ieceļotu Krievijā īpašos gadījumos, piemēram, apmeklējot vai piedaloties pasākumos, kurus organizē Starptautiskā Olimpiskā komiteja vai citās starptautiskās organizācijas, kurās piedalās Kosova. Krievijas Federācijas vēstniecība Belgradā publicēja ziņu, ka "iebraukt Krievijas Federācijas teritorijā ar tā dēvētajām Kosovas Republikas pasēm ir iespējams tikai tajos gadījumos, kas balstīti uz Krievijas Federācijas kā daudzpusēja organizēta pasākuma blakus saņēmēja starptautisko saistību izpildi. Citiem mērķiem procedūra netiek mainīta, personām, kurām ir Kosovas pases, iebraukt Krievijas teritorijā nav iespējams".
Serbija
Serbija neatzīst Kosovu kā neatkarīgu valsti, ar Kosovas pasi šajā valstī iebraukt nav iespējams. Tomēr Kosovas Republikas pilsoņi var brīvi ieceļot Serbijā un uzturēties līdz 90 dienām ar derīgu ID karti.
Skujenieki
Skujenieki ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V417. Dienvidrietumos no ciema ir Salenieku purvs.
Krievu brīvprātīgo korpuss
Krievu brīvprātīgo korpuss (krievu: Русский добровольческий корпус) ir 2022. gada augustā izveidota krievu labējo brīvprātīgo vienība, kas kopš 2014. gada Krievijas—Ukrainas karā cīnās Ukrainas pusē. Korpuss ir pakļauts Ukrainas Aizsardzības ministrijai un ir daļa no Starptautiskā leģiona.
Korpuss rekrutē personālu no etniskajiem krievu emigrantiem, kuri galvenokārt dzīvo Ukrainā.
Vienības komandieris ir Deniss Ņikitins (agrāk Kapustins), neonacistu vidū populārā zīmola White Rex dibinātājs. 2023. gada 2. martā Krievu brīvprātīgo korpuss paziņoja par savu ierašanos Brjanskas apgabalā.
Dalība karadarbības operācijās
BBC norādīja, ka KBK kaujinieki 2022. gadā darbojas Zaporižjas un Doneckas virzienā.
2023. gada 22. maijā KBK kaunieki piedalījās kaujās Belgorodas apgabalā.
Valsts reģistrācijas apliecība
Valsts reģistrācijas apliecība ir oficiāls dokuments, kas apstiprina, ka prece ir izturējusi valsts reģistrācijas procedūru un apliecinājusi pilnīgu atbilstību Muitas savienības sanitārhigiēniskajām normām. Šis dokuments tiek izsniegts gan Muitas savienībā, gan ārpus tās ražotām precēm.
Valsts reģistrācija aizstāj sanitārepidemioloģisko ekspertīzi no 2010. gada 1. jūlija.
Valsts reģistrācijas procedūrai pakļautā produkcija
Saskaņā ar "Rospotrebnadzor" 2010. gada 20. jūlija pavēli Nr. 290 "Par teritoriālo institūciju veiktu produkcijas valsts reģistrāciju" ar 2011. gada 19. septembra grozījumiem valsts reģistrācijas apliecība obligāti ir jāsaņem precēm, kas minētas Muitas savienības komisijas 2010. gada 28. maija lēmumā Nr. 299. Tajā ir ietvertas šādas produktu kategorijas:
Valsts reģistrācijas apliecības noformēšanas kārtība
Valsts reģistrācijas apliecība tiek izdota Rospotrebnadzor akreditētos sertifikācijas centros. Lai to saņemtu, ražotājs vai piegādātājs iesniedz valsts noteikta parauga pieteikumu, kā arī pievieno nepieciešamo dokumentu paketi un produkcijas paraugus.
Dokumenti, kas ir nepieciešami Muitas savienības teritorijā ražotām precēm:
Papildu dokumenti, kas ir nepieciešami ārpus Muitas savienības izgatavotām precēm:
Valsts reģistrācijas apliecības tiek izdotas uz valsts parauga aizsargātām veidlapām. Dokumentam nav noilguma termiņa, un to var izdot tikai vienam preces veidam.
Burduški
Burduški ir ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 279 km attālumā no Rīgas.
Karvina
Karvina ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķa centrs pie Olšes upes. Ogļu ieguves rajona centrs.
Vēsture
Līdz 19. gadsimtam Karvina bija neliels ciematiņš pie Frištātas pilsētas. Atklājot ogļu atradnes Karvina strauji auga un 1923. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma – vācieši. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. 1948. gadā Frīstāta tika pievienota Karvinai kā pilsētas rajons. Kopš 1993. gada – Čehijas sastāvā.
Cilvēki
Pilsētā 8,5 % iedzīvotāju ir slovāki, bet 8 % - poļi.
Karvina ir augstlēcēja Jaroslava Bābas (Jaroslav Bába, 1984), trīssoļlēcējas Šārkas Kašpārkovas (Šárka Kašpárková, 1971), modeles Petra Nemcovas (Petra Němcová, 1979), tenisista Radeka Štepāneka (Radek Štěpánek, 1978) un šķepmetējas Danas Zātopkovas (Dana Zátopková, 1922) dzimtā pilsēta.