cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sangastes pils
Sangastes pils mūsdienās
Sangastes pilī tiek piedāvātas ekskursijas gan ģimenēm, gan tūristu grupām. Papildus ekskursijai pa pili, ir iespēja izstaigāt arī Sangastes dendrāriju gida pavadībā. Tā kā pilī ir izveidota arī viesnīca, Sangastes pils piedāvā iespēju uzturēties un nakšņot patiesā muižas atmosfērā, piedāvā arī iespēju noīrēt visu pili priekš kāda nozīmīga pasākuma. Pilī ir 14 istabas ar 34 gultasvietām. Ir iespēja rīkot seminārus pilī, piemēram, bibliotēkā, rudzu istabā, Spāņu Istabā vai pat lielajā balles zālē, ja semināra dalībnieku skaits ir ļoti liels. Ļoti pieprasītas svinības Sangastes pilī ir kāzas. Ir arī restorāns. Pils parkā aug retas koku sugas, dažas no tām citur Igaunijā nav sastopamas. Izveidota arī Sangastes meža parka taka, kur ir gandrīz 200 dažādu sugu koki un krūmi.
Zoja Šleininga
Biogrāfija
Sešas reizes piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos (1981, 1982, 1986, 1987, 1988, 1989). Labāko rezultātu saniegusi 1986. gadā, kad dalījusi 4.-5. vietu. 1984. gadā Tallinā uzvarējusi PSRS arodbiedrību sieviešu šaha čempionātā. 1986. gadā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 1990. gadā uzvarējusi starptautiskajos sieviešu šaha turnīros Drēzdenē un Maskavā. Pēc PSRS sabrukuma no 1992. līdz 2000. gadam pārstāvējusi Ukrainu, bet kopš 2000. gada šaha turnīros pārstāv savu mītnes zemi - Vāciju. 1995. gadā atkārtoti uzvarējusi Drēzdenē. 2014. gadā uzvarējusi Vācijas ātrā šaha čempionātā sievietēm, bet 2015. gadā bijusi labākā Vācijas sieviešu šaha čempionātā.
Divas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros:
Žitkaviči
Žitkaviči jeb Žitkoviči (be, ru) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala rietumos, Žitkaviču rajona centrs.
Zoja Šleininga
Biogrāfija
Pārstāvējusi Vāciju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
Žitkaviči
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1500. gadā kā Lietuvas Lielkņazistē ietilpstoša apdzīvotā vieta. Pievienota Krievijas Impērijai pēc Polijas dalīšanām 18. gadsimta beigās. Otrā pasaules kara laikā līdz 1944. gada 6. jūlijam Žitkaviči atradās vācu okupācijā. 1991. gadā, sabrūkot PSRS, Žitkaviči kļuva par neatkarīgās Baltkrievijas pilsētu.
Zoja Šleininga
Biogrāfija
Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1987. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2016. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.
Ledus planēta
Par ledus planētu var uzskatīt ikvienu hipotētisku citplanētu, kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka ledus kārta, kā arī ikvienu dabisko planētas pavadoni, kas lielākoties sastāv no ledus.
Mira (Baltkrievija)
Mira (be) ir pilsētciemats Koreļiču rajonā, Grodņas apgabalā, Baltkrievijā, Mirankas upes krastā. Miras ciema padomes administratīvais centrs. šajā ciemā dzīvoja 2250 cilvēku. Atrodas 26 km attālumā no Koreļičiem un 17 km attālumā no dzelzceļa stacijas “Gorodeja”. Līdz mūsdienām Mirā ir saglabājusies Miras pils, kura ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Līdz 1956. gadam Mirai bija pilsētas statuss.
2015. gada laikapstākļi Latvijā
Šajā rakstā ir apkopoti '''2015. gada laikapstākļi Latvijā.''' Ar kopējo nokrišņu daudzumu 606 mm (92% no normas), 2015. gads kļuva par 23. sausāko gadu 92 gadu ilgajā periodā un 3. sausāko 21. gadsimtā. Gandrīz visos 2015. gada mēnešos, kā arī visi gadalaikos vidējās gaisa temperatūras bija virs normas, zemāk par normu bija tikai maijā, jūnijā un oktobrī. Gada pirmie trīs mēneši bija siltākais gada pirmais ceturksnis ilggadējo datu rindā, vidējā gaisa temperatūra šajos mēnešos bija 4,6-4,7 grādus virs 1961.-1990. gadu normas. Aprīlī vidējā gaisa temperatūra bija +5,9 °C, kas ir 1,2 grādu vairāk par normu. Maijs un jūnijs bija divi no trim mēnešiem, kad vidējā gaisa temperatūra bija zemāka par normu. Jūlijs iesākās ar karstumu, un no 3. līdz 5. jūlijam vietām maksimālā gaisa temperatūra pakāpās virs +30 °C, bet 2. jūlijā tika reģistrēta līdz šim pati augstākā saules ultravioletās radiācijas indeksa vērtība 7,9 (iepriekš augstākā novērotā vērtība 7,6 bija 2014. gada 11. jūnijā un 2012. gada 3. jūlijā). Jūlija 2. un 3. dekādes bija vēsākas par normu, tāpēc visa mēneša vidējā gaisa temperatūra atbilda 1961.-1990. gadu normai. Augusta sākumā – no 5. līdz. 12. augustam Latvijā bija karstuma vilnis, un 8. augustā Piedrujā tika reģistrēta augusta mēneša maksimālā temperatūra +35,1 °C. Septembrī vidējā gaisa temperatūra bija +13,3 °C, kas ir 1,9 grādus virs normas, bet 17. septembrī Kuldīgā tika novērota šī mēneša visaugstākā gaisa temperatūra: +28,2 °C. Oktobrī vairākas reizes tika novēroti minimālās temperatūras rekordi, un mēneša vidējā temperatūra bija 1,3 grādus zem normas. Gada pēdējie mēnešos vidējā temperatūra atkal bija virs norma, it īpaši, decembra mēnesī, kad mēneša vidējā gaisa temperatūra bija 5,6 grādus virs normas, un 9 dienas lielākajā daļā novērojumu staciju tika uzstādīti jauni maksimālās temperatūras rekordi.
Gada raksturojums pa mēnešiem
Ar vidējo gaisa temperatūru −0,7 C° '''2015. gada janvāris''' bija par 3,9 C° siltāks par ilggadīgo normu. Janvārī kopumā Latvijā bija 15 dienas ar vidējo gaisa temperatūru, kas ir lielāka par 0 C°, turklāt 2. un 14. janvārī vairākās novērojumu stacijās tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 78,3 mm, kas ir 177 % no ilggadīgās normas. Teritoriālais nokrišņu sadalījums pa Latviju bija līdzīgs, tomēr rietumu rajonos nokrišņu bija nedaudz mazāk. Janvārī sniega sega tika konstatēta visās novēroju stacijās, tomēr daudzviet centrālajos un rietumu rajonos tā bija periodiska, savukārt austrumu rajonos visu janvāra mēnesi bija stabila sniega sega. Visbiezākā sniega sega 26 cm tika novērota janvāra trešajā dekādē Alūksnē. Janvāra pirmajā un otrajā dekādē Latviju šķērsoja vairāki aktīvi cikloni, tāpēc atsevišķas dienās tika novērots stiprs vējš, kas daudzviet sasniedza arī vētras spēku. Maksimālās vēja brāzmas 31 m/s 11. janvārī tika novērotas Liepājā. Janvāra trešajā dekādē vēja ātrums samazinājās un vien pēdējās mēneša dienās atsevišķās vietās Kurzemē brāzmās pastiprinājās līdz 16 m/s.
Ar vidējo gaisa temperatūru −0,2 C° '''2015. gada februāris''' bija par 4,6 C° siltāks par normu un ir trīspadsmitais siltākais februāris meteoroloģisko novērojumu vēsturē. Kopumā 2015. gada februārī maksimālās gaisa temperatūras rekordi dažādās vietās tika pārspēti piecās dienās. Kopējais nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 21,4 mm, kas ir 62 % no ilggadīgās normas. Mēneša sākumā lielākoties visā valsts teritorijā bija stabila sniega sega (Alūksnē līdz pat 29 cm bieza) un atsevišķās dienās bija novērojams arī putenis, savukārt otrajā dekādē rietumos sniegs nokusa, bet trešajā dekādē austrumu daļā, salīdzinot ar mēneša sākumu, sniega segas biezums ievērojami samazinājās. Februārī stiprs vējš tika novērots pirmās dekādes beigās (8. Februārī Ventspilī līdz pat 29 m/s) un trešās dekādes sākumā, kad piekrastes rajonos vēja ātrums brāzmās sasniedza vētras spēku.
2015. gada marta vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +3,4 C°, kas ir 4,7 C° siltāk par normu. 2015. gada marts bija trešais siltākais visā novērojumu vēsturē, vēl siltāk bija tikai 1990. gada un 2007. Gada martā. Mēneša laikā maksimālās gaisa temperatūras rekordi tika pārspēti astoņās dienās, vissiltākā bija marta otrajā dekādē, kad vietām gaisa temperatūra paaugstinājās virs +15.0 C°. Kopējais nokrišņu daudzums martā Latvijā bija 38,5 mm, kas ir 110 % no normas. Lielākā daļa nokrišņu izkrita marta pirmajā un trešajā dekādē, bet otrajā dekādē izkritušais nokrišņu daudzums Latvijā bija vien 9 % no dekādes normas. Saules spīdēšanas ilgums mēneša laikā bija ap normu. Marta pirmajā un trešajā dekādē, kad laika apstākļus vairāk noteica cikloni ar atmosfēras frontēm, piekrastē vēja ātrums brāzmās pastiprinājās līdz 15—19 m/s, bet 23. un 30. martā vietām pat līdz 21 m/s. Otrajā dekāde laika apstākļus noteica anticiklons un vēja ātrums brāzmās nepārsniedza 13 m/s.
2015. gada aprīlis Latvijā noslēdzās ar vidējo gaisa temperatūru +5,9 C°, kas ir 1,0 C° vairāk par ilggadīgo normu. Mēneša laikā maksimālās gaisa temperatūras rekordi tika pārspēti 11. Aprīlī (12 novērojumu stacijās) un 28. aprīlī (2 novērojumu stacijās). Kopējais saules spīdēšanas ilgums Latvijā bija zem normas — 91 %. Aizvadītais mēnesis bija nokrišņiem bagāts, un izlijušā lietus daudzums lielākoties bija teritoriāli vienlīdzīgs. Vidēji Latvijā aprīlī izlija 65,9 mm nokrišņu, kas ir 169 % no normas. Mēneša laikā bija 7 dienas, kad diennakts izlijušais nokrišņu daudzums pārsniedza visas atbilstošās dekādes nokrišņu daudzuma normu. Vislielākais diennakts nokrišņu daudzums bija 27. aprīlī Stendē — 24,4 mm. Vismaz vienā novērojumu stacijā mēneša laikā četrās dienās tika novērots pērkona negaiss, 28. aprīlī pērkona negaiss bija daudzviet. Mēneša vidējais vēja ātrums bija 3,4 m/s — tas ir vien par 0.1 m/s lielāks par normu, tomēr atsevišķās dienās vēja ātrums brāzmās sasniedza vētras spēku, 23. aprīlī Alūksnē bija stiprākais vēja ātrums brāzmās — 24 m/s.
2015. gada maija Latvijā noslēdzās ar vidējo gaisa temperatūru +10,2 C°, kas ir 0,6 C° zemāk par normu, līdz ar to šis bija pirmais mēnesi 2015. gadā, kad vidējā gaisa temperatūra bija aukstāka par normu un ierindojas kā 33. aukstākais maijs novērojumu vēsturē. Maksimālās gaisa temperatūras rekordi nevienā dienā netika pārspēti. Saule maija pirmajās divās dekādēs spīdēja mazāk nekā ierasts šim laika periodam, īpaši neliels saules spīdēšanas ilgums bija maija otrajā dekādē (67 % no normas), tomēr trešajā dekādē saule spīdēja vairāk (111% no normas), mēneša kopējais saules spīdēšanas ilgums bija vien 86 % no normas. Maija mēnesī vidēji Latvijā izlija 57,4 mm nokrišņu, kas ir 116 % no normas, atsevišķās novērojumu stacijās izlijušais nokrišņu daudzums bija mazāks par normu (Saldus, Kalnciems, Rīga, Salacgrīva un Priekuļi), īpaši maz nokrišņu bija Rīgā — 68 % no normas. Katrā maija dekādē bija viena diena, kad kādā no novērojumu stacijām izlijušais nokrišņu daudzums bija lielāks par atbilstošās dekādes nokrišņu daudzuma normu. Mēneša laikā novērojumu stacijās tika reģistrēti 11 pērkona negaisa gadījumi. Vidējais vēja ātrums bija 2,7 m/s, kas ir nedaudz mazāk par ilggadīgo normu. Stiprākās vēja brāzmas tika novērotas mēneša pirmās un otrās dekādes sākumā, visstiprākais vēja ātrums brāzmās bija 12. maijā Liepājā.
2015. gada jūnija mēnesis noslēdzās ar vidējo gaisa temperatūru +14,3 C°, kas ir par 0.4 C° mazāk par normu, arī 2014. gada jūnijs bija vēsāks par normu. 2015. gadā šis bija jau otrais mēnesis pēc kārtas, kad vidējā gaisa temperatūra ir zemāka par normu. Mēneša laikā netika pārspēts neviens maksimālās gaisa temperatūras rekords, bet minimālās gaisa temperatūras rekordi kopumā tika pārspēti 8 reizes. Neskatoties uz salīdzinoši vēso laiku, saule spīdēja vairāk nekā ierasts un tās spīdēšanas ilgums sasniedza 115% no normas. Visvairāk saule spīdēja mēneša pirmajā un otrajā dekādē, jo trešajā dekādē saules spīdēšanas ilgums bija mazāks par normu. Jūnijs bija ļoti sauss un nolijušais nokrišņu daudzums Latvijā vidēji bija vien 32,6 mm, kas ir 49 % no nokrišņu normas. Latvijā vislietainākā diena bija Jāņos (24. Jūnijā), kad vidēji izkrita 8.1 mm nokrišņu. Latvijas novērojumu stacijās visa mēneša laika tikai vienu reizi tika novērots pērkona negaiss: 1. jūnijā Griškānos. Mēneša vidējais vēja ātrums bija 2,6 m/s, kas ir par 0,3 m/s lēnāks par normu. Mēneša laikā vēja ātrums brāzmās salīdzinoši reti bija lielāks par 15 m/s. Visstiprākās vēja brāzmas bija 1. jūnijā, kad daudzviet vēja brāzmas bija 15—18 m/s.
2015. gada jūlijs Latvijā noslēdzās ar vidējo gaisa temperatūru +16,4 C°, kas ir 0,6 C° vēsāk par normu. Šis bija jau trešais mēnesis pēc kārtas, kad vidējā gaisa temperatūra ir zemāka par normu. Mēneša laikā tika pārspēti trīs minimālās gaisa temperatūras rekordi: 15. jūlijā Skultē un Ainažos, bet 18. jūlijā Liepājā. Neskatoties uz kopumā salīdzinoši vēsajiem laika apstākļiem mēneša sākumā (3. —5. jūlijs) tika novērots arī stiprs karsums, kura laikā 16 novērojumu stacijās tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Savukārt 2. jūlijā tika reģistrēta līdz šim pati augstākā saules ultravioletās radiācijas indeksa vērtība 7,9 (iepriekš augstākā novērotā vērtība 7,6 bija 2014. gada 11. jūnijā un 2012. gada 3. jūlijā). Saules spīdēšanas ilgums Latvijā kopumā jūlija mēnesī bija 94 % no normas. Vidējais nokrišņu daudzums Latvijā bija 87,9 mm, kas ir 111 % no normas. Atsevišķās dienās tika novēroti ļoti stipri nokrišņi, vislielākā diennakts nokrišņu summa bija 17. jūlijā Alūksnē 35,7 mm, kas ievērojami pārsniedza visas attiecīgās dekādes nokrišņu normu. 17. jūlijā Latvijā tika novērots 2015. gada spēcīgākais pērkona negaiss, kuru varēja izjust gandrīz visā valsts teritorijā, daudzviet tika novērota arī krusa. Mēneša vidējais vēja ātrums bija 2,6 m/s, kas ir 0,1 m/s lēnāks par ilggadīgo normu un mēneša laikā maksimālās vēja brāzmas nekur nesasniedza vētras spēku. Stiprākais vējš tika novērots 9. jūlijā Daugavgrīvā un Liepājas ostā, kā arī 17. jūlijā Rīgā, kad brāzmās vēja ātrums pastiprinājās līdz 20 m/s.
2015. gada augusts Latvijā noslēdzās ar vidējo gaisa temperatūru +17,9 C°, kas bija 1,7 C° siltāk par ilggadīgo normu. Kopumā augusta mēnesī bija 7 dienas, kad kādā no novērojumu stacijām tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Mēneša laikā visaugstākā gaisa temperatūra (+35,1 C°), kas bija arī visas 2015. gada vasaras augstākā gaisa temperatūra tika reģistrēta 8. augustā Piedrujas novērojumu stacijā. Tāpat mēneša laikā nakts periodā bija 6 dienas kad vismaz vienā no novērojumu stacijām tika pārspēts diennakts minimālās gaisa temperatūras rekords, viszemākā novērotā gaisa temperatūra augusta mēnesī bija +1,0 C° 13. augustā Sīļos. 2015. gada augusts bija ievērojami saulaināks nekā parasti — kopējais saules spīdēšanas ilgums Latvijā bija 340 stundas, kas ir 138 % no normas. Augusta mēnesis Latvijā bija ļoti sauss, kopējais izkritušais nokrišņu daudzums bija 21,4 mm, kas ir vien 27 % no normas. Katrā mēneša dekādē bija vismaz divas dienas, kad vismaz kaut kur Latvijā lietu pavadīja arī pērkona negaiss, tomēr krusa nevienā novērojumu stacijā netika reģistrēta. Vidējais vēja ātrums augusta mēnesī Latvijas teritorijā bija 2,0 m/s, kas ir par 0,8 m/s mazāk par normu. Visa mēneša laikā arī maksimālās vēja brāzmas virs 15 m/s tika novērotas salīdzinoši reti, stiprākais vējš brāzmās 18 m/s tika reģistrēts 12. augustā Alūksnē.
2015. gada septembra mēnesis kopumā bija siltāks nekā parasti, vidējā gaisa temperatūra bija +13,3 C°, kas ir 1,6 grādus virs normas. Mēneša laikā tika pārspēti vairāki maksimālās temperatūras rekordi: 17. septembrī Dobelē temperatūra sasniedza +26,9 C°, bet Kuldīgā tika novērota šī mēneša visaugstākā gaisa temperatūra: +28,2 C°. 24. septembrī maksimālās temperatūras rekordi tika konstatēti 11 novērojumu stacijās — visaugstākā temperatūra tika fiksēta Piedrujā, kur termometra stabiņš sasniedza +26,4 C°, savukārt mēneša pēdējā dienā daudzviet Latvijā gaisā tika novērotas salnas. Saules spīdēšanas ilgums septembrī sasniedza 164 stundas, kas ir 103% no normas. Visvairāk saule spīdēja mēneša otrajā un trešajā dekādē, bet pirmajā dekādē tās spīdēšanas ilgums bija mazāks par normu. Septembra mēnesī Latvijā kopumā lietus daudzums bija mazāks nekā parasti, tomēr atsevišķās dienās tika novēroti ļoti stipri un intensīvi nokrišņi. Nolijušais nokrišņu daudzums Latvijā vidēji bija 66,5 mm, kas ir 93% no mēneša nokrišņu normas. 8. septembrī Kalnciemā un Rīgā nolijušais nokrišņu daudzums bija lielāks par pusi no mēneša normas (Kalnciemā — 54,0 mm un Rīgā — 42,7 mm). Mēneša vidējais vēja ātrums bija 2,3 m/s, kas ir par 0,8 m/s mazāks par normu. Stiprāks vējš bija vērojams mēneša pirmajā un otrajā dekādē, kad atsevišķās dienās vēja ātrums brāzmās pastiprinājās līdz 15—19 m/s, bet stiprākais vējš 20 m/s tika novērots 18. septembrī Ventspilī.
2015. gada oktobra mēnesis bija ļoti sauss, un izkritušais nokrišņu daudzums Latvijā vidēji bija vien 8,7 mm, kas ir 13 % no mēneša nokrišņu normas. Tas bija pats sausākais oktobra mēnesis Latvijas novērojumu vēsturē. Pavisam maz nokrišņu tika novērots valsts centrālajā daļā — Kalnciemā mēneša laikā summā izkrita tikai 2,7 mm nokrišņu, kas ir 4 % no novērojumu stacijas oktobra normas. Nedaudz vairāk nokrišņu oktobrī bija Latvijas austrumu daļā, piemēram, Alūksnē summā izkrita 14,1 mm nokrišņu (21% no novērojumu stacijas mēneša normas). Oktobris kopumā bija vēss mēnesis, tā vidējā gaisa temperatūra bija +5,7 °C, kas ir 1,0 grādu zemāka par ilggadīgo normu. Tika fiksēta virkne minimālās gaisa temperatūras rekordu: Oktobra mēnesis kopumā izvērtās samērā saulains — saules spīdēšanas ilgums oktobrī bija 152 % no normas. Visvairāk saule spīdēja oktobra trešajā dekādē (216% no normas). Naktī uz 9. oktobri Griškānu novērojumu stacijā pie Rēzeknes uzsniga pirmais sniegs 2015. rudens — ziemas sezonā, savukārt mēneša beigās — 26. oktobrī — Rīgā vēl tika novērots pērkona negaiss. 4., 5. un 25. oktobrī daudzviet Latvijā tika novērota migla. Mēneša vidējais vēja ātrums bija 2,2 m/s, kas ir par 1,4 m/s mazāks par normu. Mēneša laikā vēja ātrums brāzmās salīdzinoši reti bija lielāks par 15 m/s. Visstiprākās vēja brāzmas bija 2., 25. un 26. oktobrī, kad vietām Latvijas rietumos, kā arī valsts centrālajā daļā vēja brāzmas bija 17 m/s.
2015. gada novembra mēneša vidēja gaisa temperatūra bija +4,6 °C, kas bija 3,0 grādus augstāka par normu. Novembrī bija 4 dienas ar jauniem diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordiem, kopā 19 stacijās un tika uzstādīti 8. 10. 12. un 14. novembrī. Kopējais nokrišņu daudzums valstī bija 70,3 mm, kas bija 112% no ilggadējās novērojumu normas. Diennakts maksimālais nokrišņu daudzums tika sasniegts 29. novembrī Liepājā un bija 25,5 mm. Vislielākās mēneša nokrišņu novirzes no normas tika novērotas Liepājā +58% un Rīgā –23%. Kopumā 19,8 dienas bija ar vismaz 1 mm nokrišņiem. Saules spīdēšanas ilgums bija 88% no normas. Vidējais mēneša vēja ātrums bija 0,6 m/s mazāks par normu. Maksimālās vēja brāzmas tika novērotas 30. novembrī Ventspilī — 28 m/s. Kopā šajā mēnesī bija 6 dienas, kad diennakts maksimālās vēja brāzmas sasniedza vai pārsniedza 21 m/s. Mēneša biezākā sniega sega tika reģistrēta 24. novembrī Salacgrīvā un bija 8 cm, savukārt 12. un 30. novembrī Liepājā tika reģistrēts pērkona negaiss.
2015. gada decembra mēneša vidējā gaisa temperatūra bija +2,9 °C, kas bija 5,2 grādus virs normas. Kopumā mēneša laikā bija 9 dienas, kad kādā no novērojumu stacijām tika pārspēti attiecīgas dienas maksimālās gaisa temperatūras rekordi. 20. decembrī Alūksnē, Bauskā, Rīgā, Gulbenē un Zosēnos tika pārspēti visa decembra mēneša gaisa temperatūras rekordi. 2015. gada decembris bija otrs siltākais decembris kopš 1946. gada, iepriekšējais siltākais decembris bija 2006. gads (vidējā gaisa temperatūra +4,2 °C). Mēneša kopējais nokrišņu daudzums bija 54,8 mm, kas bija 104% no ilggadējās decembra normas (52,7 mm). Maksimālais diennakts nokrišņu daudzums tika reģistrēts 6. decembrī Kolkā un bija 20,0 mm. Biezākā sniega sega tika novērota 29. decembrī Saldū — 9 cm. Vidējais vēja ātrums bija 0,1 m/s virs normas. Maksimālās vēja brāzmas tika reģistrētas 4. decembrī Ainažos un bija 27 m/s. Kopumā šajā mēnesī bija 8 dienas, kad maksimālās vēja brāzmas sasniedza vai pārsniedza 21 m/s. Saules spīdēšanas ilgums bija 165% no mēneša normas.
1123. gads
1123. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.
2015. gada laikapstākļi Latvijā
Jūlijs
Diezgan vēss un lietains jūlijs, vienīgās dienas kad gaisa tempratūra bija +25...+32 grādu robežās bija 5. un 6. jūlijā. Tika sasniegts visaugstākais saules ultravioletā radiācijas indekss (Rucavā 7,9).
Decembris
Decembris sācies ar vējainu, lietainu un ļoti siltu laiku. Dažviet gaisa temperatūra sasniedza +8 ... +9 un pat +10 grādu atzīmi.
Gaisa temperatūras Latvijā
Mēneša minimālā un maksimālā gaisa temperatūras septiņpadsmit Latvijas meteoroloģiskajās novērošanas stacijās.
Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
2014. gada Malaizijas Grand Prix
2014. gada Malaizijas Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 Petronas Malaysia Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta. gada sezonas otrais posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.
Pētera iela (Jelgava)
Pētera iela ir viena no Jelgavas ielām, kas sākas pie krustojuma ar Lielo ielu, ved gar policijas ēkām, tālāk turpinās līdz Zirgu ielai. Otrā pasaules kara laikā 1944. gada augustā ielas apbūve tika daļēji iznīcināta, mūsdienās to veido gan senākās, gan Latvijas PSR laikā celtās ēkas.
Ielu savienojumi
Pētera iela ir savienota ar šādām ielām:
Vēsture
Pētera iela (de) atrodama jau 17. gadsimta vidus Jelgavas kartēs. Iela sākās pie Svētās Annas baznīcas krustojumā ar Lielo ielu un beidzās pie pilsētas vaļņiem. Pēc pilsētas vaļņu nojaukšanas 19. gadsimtā to pagarināja līdz Ūdensvada ielai.
1940. gada 20. martā to pārdēvēja par V. Plūdoņa ielu, pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. augustā par P. Stučkas ielu, vācu okupācijas laikā atkal par V. Plūdoņa ielu, pēc otrās padomju okupācijas 1944. gadā atkal par P. Stučkas ielu, 1950. gada 11. jūlijā pievienojot Ludviga ielu.
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 26. aprīlī tai atjaunoja Pētera ielas nosaukumu.
Lerojs Fers
Lerojs Fers (dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, pussargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Eredivisie kluba Feyenoord sastāvā.
Sasniegumi
Feyenoord
Pokuļi (Goliševas pagasts)
Pokuļi ir ciems Goliševas pagastā, Kārsavas novadā. Atrodas 288 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P50.
Trīsstūris (instruments)
Trīsstūris ir sitamais instruments no metāla, pārsvarā to tērauda, saliekts trijstūra formā. Instrumentu tur cilpā vai uz metāla āķīša. Pirmo reizi izgatavots 16. gadsimtā.
Forma
Trīsstūrim viens no leņķiem ir noņemts, trīsstūra abām malām nesaskaroties. Tas izraisa nenoteiktu toni instrumenta skanējumā. Tas parasti tiek sists ar metāla stienīti, dodot tam augsta toņa skanējumu.
Lai gan mūsdienās instrumentam parasti ir vienādmalu trijstūra forma, agrākos laikos trīsstūri tika veidoti kā vienādsānu trijstūri. Trīsstūriem bija visi trīs leņķi un zvārguļi zemākajā pusē.
Zem kupola (televīzijas seriāls)
"Zem kupola" (en) ir ASV zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls. Tā pirmizrāde notika kanālā CBS. "Zem kupola" izlaists trīs sezonās, 39 sērijās. Seriālu attīstījis Braines Vons, par pamatu ņemot Stīvena Kinga romānu "Zem kupola".
Seriāls vēsta par mazu pilsētu Čestersmillu, ko kādā rudens dienā negaidīti pārklāj ciets, caurspīdīgs, necaurlaidīgs, nesagraujams kupols. Pilsētiņas iedzīvotāji un viesi paliek nošķirti no ārpasaules. Nelielai iedzīvotāju grupai nākas cīnīties par izdzīvošanu. Pamazām atklājas pilsētnieku raksturs un noslēpumi. Tiek piedzīvoti mistiski notikumi.
Pēc pirmizrādes 2013. gadā "Zem kupola" kļuva par skatītāko vasaras seriālu televīzijā kopš 1992. gada. Izrāde turpināja baudīt augstus auditorijas vērtējumus pirmajā sezonā, bet otrajā un trešajā sezonā skatītāju skaits ievērojami samazinājās. "Zem kupola" pēdējās sērijas pirmizrāde notika 2015. gada 10. septembrī.
Varikaps
Varikaps, arī varikapa diode, varaktora diode, mainīgā kondensatora diode, mainīgā reaktivitātes diode vai regulēšanas diode ir diodes veids, kuras darbība pamatojas uz sprostvirzienā ieslēgtas p–n pārejas elektriskās kapacitātes atkarību no pieliktā sprieguma.
Pielietojums
Varikapus izmanto kā ar spriegumu maināmus kondensatorus. Tos parasti izmanto ar spriegumu vadāmos oscilatoros, parametriskos pastiprinātājos un frekvenču pastiprinātājos. Ar spriegumu vadāmiem oscilatoriem ir daudz pielietojumu frekvenču modulācijas raidītājos un fiksētas fāzes kontūros. Fiksētas fāzes kontūri tiek izmantoti frekvenču sintezatoros, kas pārskaņo daudzus radioaparātus, televizorus un mobilos telefonus.
Varikapu izstrādāja Pacific Semiconductor, Woolridge Corporation meitasuzņēmums, kas saņēma patentu ierīces ražošanai 1961. gada jūnijā. TRW Semiconductors, kas ir Pacific Semiconductor pēctecis, ierīces nosaukumam uzlika preču zīmi "Varicap". Tas palīdz izskaidrot ierīces atšķirīgos nosaukumus.
Denjels Staridžs
Denjels Andrē Staridžs (en; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks.
Visu profesionāļa karjeras sākumu aizvadījis dažādos Premjerlīgas klubos: Manchester City, Chelsea, Bolton Wanderers un Liverpool. Lielākos panākumus guvis kluba Chelsea sastāvā — izcīnījis Premjerlīgas, UEFA Čempionu līgas čempiontitulu. 2013.—2014. gada Premjerlīgas sezonā iekļauts sezonas simboliskajā izlasē. 2019. gadā Staridžam beidzās līgums ar Liverpool un viņš pievienojās Trabzonspor.
Anglijas izlases sastāvā spēlējis, 2016. gada Eiropas čempionātā, Lielbritānijas izlases sastāvā —.
Sasnieugmi
Chelsea
Liverpool
Trabzonspor
1972. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm
1972. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāts sastāvēja no vairākiem posmiem — zonālie turnīri, starpzonu turnīrs, pretendentu mači un mačs par pasaules čempiones nosaukumu. Šajā ciklā pasaules čempione Nona Gaprindašvili sekmīgi aizstāvēja savu titulu pret pretendentu maču uzvarētāju Allu Kušniru. Tā bija viņas trešā uzvara trijos mačos pret Kušniru — tā laika otro spēcīgāko šahisti pasaulē.
1971. gada starpzonu turnīrs
Pirmoreiz pasaules sieviešu čempionāta cikls sastāvēja no tādiem pašiem posmiem kā vīriešu (atklātā) čempionāta cikls. 1976. gada maijā Ohridā notika starpzonālais turnīrs, kurā piedalījās labākās spēlētājas no katras FIDE zonas. Šī turnīra trīs uzvarētājas ieguva tiesības spēlēt pretendentu mačos.
! !! Spēlētāja !! Valsts !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! 10 !! 11 !! 12 !! 13 !! 14 !! 15 !! 16 !! 17 !! 18 !! Punkti !! BK
1972. gada mačs par pasaules čempiones titulu
Pasaules čempiones N. Gaprindašvili un pretendentes A. Kušniras mačs notika no 1972. gada 10. maija līdz 26. jūnijam Rīgā. Mača galvenā tiesnesis bija Vlads Mikens. Dalībnieču sekundanti: Kušnirai — V. Jurkovs, Gaprindašvili — A. Gipslis.
Pirmoreiz Gaprindašvili—Kušniras mačos tika izspēlētas visas 16 partijas. Uzvarot pirmās divas partijas, Gaprindašvili ieguva iniciatīvu, kuru neatdeva līdz mača beigām. Neizšķirts pēdējās divās partijās nodrošināja viņai minimālu uzvaru ar 8½ : 7½ (+5 −4 =7).
Ana Junsone
Anna Luvisa Junsone (sv; dzimusi ), plašāk pazīstama kā Ana Junsone (Ana Johnsson, izrunā: ), ir zviedru dziedātāja un dziesmu autore.
Debijas studijas albums Cuz I Can tika izdots Zviedrijā 2004. gada 14. aprīlī. Dažus mēnešus vēlāk iznāca arī viņas debijas starptautiskais albums The Way I Am. We Are singls no šī albuma tika iekļauts filmas "Zirnekļcilvēks 2" oficiālajā skaņu celiņā un guva panākumus vairākās Eiropas valstīs. 2006. gada oktobrī dziedātāja laida klajā trešo albumu: Little Angel. Viņas dziesma Catch Me If You Can bija 2007. gada Pasaules čempionāta kalnu slēpošanā oficiālā dziesma.
Antons Strolmans
Antons Strolmans (sv, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Strolmans pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers".
Spēlētāja karjera
Iepriekš spēlejis arī Zviedrijas hokeja līgas klubā Timrå IK, AHL klubā Toronto "Marlies" un NHL klubos Toronto "Maple Leafs", Kolumbusas "Blue Jackets", Ņujorkas "Rangers" un Tampabejas "Lightning".
Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis četros Pasaules čempionātos.
Zaķi (Liepupes pagasts)
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A1 (Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)), Zaķupītes krastā.
Parastā niedre
Parastā niedre (Phragmites australis) ir segsēkļu grupas, graudzāļu dzimtas lakstaugs. Daudzgadīgs, liels augs — sasniedz 120—250 cm, sastopams gandrīz visur pasaulē pie ūdenstilpēm un mitrās vietās.
Raksturojums
Plaši izplatīta kosmopolītiska suga.
Latvijā augs sastopams visā valsts teritorijā, ezeru un upju krastmalās, zemos un pārejas purvos, mitrās pļavās, grāvjos. Aug lielās audzēs. Ar ložņājošajiem sakneņiem (veģetatīvo dzinumu garums sasniedz 10—15 m) spēj strauji ieņemt jaunas platības.
Saimnieciskā nozīme
Niedrēm ir liela nozīme ūdens attīrīšanās procesā. Pavasarī, kamēr stiebri mīksti, var izmantot govju un zirgu barībai. Cietus stiebrus lieto jumtu segšanai, lecekšu segām, papīra un celulozes ražošanai. Dažās zemēs niedru stiebrus izmanto, aužot sienas dekorus, paklājus, žalūzijas.
Estfolla
Estfolla (no, ) ir viena no 18 Norvēģijas filkēm. Filke robežojas ar Ākešhusas filki, kā arī ar Zviedrijā esošo Vesterjētlandes lēni. Estfollas administratīvais centrs ir Sarpsborga, bet lielākā pilsēta - Fredrikstada. Filkē ir vēl četras pilsētas: Mosa, Haldene, Ašima un Misene. 2017. gadā Estfollā dzīvoja 293 tūkstoši cilvēku.
Benni Andešons
Jērans Brūrs "Benni" Andešons (sv; dzimis Vellingbi) ir zviedru instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas ABBA dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku Bjērnu Ulveusu radīja mūziklus "Šahs" (Chess; 1986), Kristina från Duvemåla (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas Mamma Mia! tapšanā.
Dzīve un karjera
Bērnībā Benni tēvs un vectēvs viņam iemācīja spēlēt akordeonu un dažādas zviedru tautasdziesmas. Desmit gadu vecumā Benni pašmācības ceļā iemācījās spēlēt klavieres un piecus gadus vēlāk pameta skolu, lai muzicētu jauniešu klubos. Šajā laikā viņš iepazina Kristīnu Grunvallu, kas vēlāk kļuva par viņa divu bērnu, Pītera (dzimis 1963. gadā) un Helēnas (dzimusi 1965. gadā), māti. 1964. gadā Benni pievienojās zviedru rokmūzikas grupai Hep Stars, kas kļuva par vienu no Zviedrijas populārākajām grupām 1960. gados. Šajā laikā viņš iepazina Bjērnu Ulveusu, kas darbojās citā populārā grupā — The Hootenany Singers. Abas grupas nereti sastapās koncerttūrēs, tādēļ abi mūziķi izlēma pamēģināt kopīgi sarakstīt dziesmas.
1970. gadā duets izdeva albumu Lycka ("Laime"), ierakstu sesijās pieaicinot Bjērna draudzeni Angnētu Feltskūgu un Benni draudzeni Anni Fridu Lingstadi. 1960. gadu nogalē un 1970. gadu sākumā šie mākslinieki nereti piedalījās cits cita albumu veidošanā, piemēram, Angnētas albuma När en vacker tanke blir en sång producents bija Bjērns, Frīda dziedāja fona vokālu vairākās dziesmās, bet Benni dažās spēlēja taustiņinstrumentus. Pēc Hep Stars un The Hootenany Singers darbības pārtraukšanas komponistu duets turpināja veidot mūziku, kā arī kopīgi producēt mūziku Polar mūzikas studijas klientiem. 1972. gadā četrotne nodibināja grupu ABBA, kas kļuva par vienu no pasaules komerciāli veiksmīgākajām mūzikas grupām, pārdodot vairāk nekā 300 miljonus ierakstu kopiju. 1978. gadā Benni apprecējās ar Anni Fridu, bet 1981. gadā pāris izšķīrās.
1981. gadā Benni apprecējās ar Monu Nērklitu un gadu vēlāk piedzima viņu dēls Ludvigs. Grupas darbības nogalē Benni ar Bjērnu izlēma pievērsties mūzikla radīšanai. Mūziķi satikās ar mūzikla "Jēzus Kristus Superzvaigzne" (Jesus Christ Superstar, 1970) un "Evita" (1976) vārdu autoru Timu Raisu. Mākslinieku kopīgās darbības rezultātā radās mūzikls "Šahs". 1985. gadā Benni un Bjērns sadarbojās ar Karinu un Andešu Glenmarkiem, lai veidotu dueta debijas albumu. Glenmarku duets tika pārsaukts par Gemini. Benni un Bjērns arī piedalījās dueta otrā albuma izveidē, no kura dziesma Mio My Mio kļuva par hitu.
Motoru iela
Motoru iela var būt:
Arnolds Baumanis
Dzimis Vīķu muižā - Gusta Baumaņa un Līzes dzimušas Lūses ģimenē (pēc pases datiem - Vecates pagastā ).
Pārstāvējis sporta klubu "Krauze". Piedalījies Parīzē. Startēja svara kategorijā līdz 82,5 kg, izstājās 3. kārtā. Trīs reizes uzvarējis Latvijas čempionātā pussmagajā svarā (1924, 1932, 1933).
Sieva - Lība Līna dzimusi Ikvild, dēls - Alfreds (dzimis 1920. gadā Petrogradā). Šķīries 1925. gadā.
Arestēts 1940. gada oktobrī kā aizsargs.
Pokuļova
Pokuļova ir ciems Vīksnas pagastā, Balvu novadā. Atrodas 233 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Lielais Pokuļevas ezers, Mazais Pokuļevas ezers.
Jānis Kļaviņš (šahists)
Jānis Kļaviņš ( Rīgā — ) bija Latvijas šaha meistars, kas uzvarēja Latvijas šaha čempionātā 1952. gadā un vēlāk kļuva par pazīstamu zinātnieku, strādājot Latvijas Zinātņu Akadēmijas Fizikas institūtā.
Zinātnieka karjera
Pēc Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātes beigšanas 1957. gadā Jānis Kļaviņš nonāca Latvijas Zinātņu Akadēmijas Fizikas institūtā, kur nostrādāja ilgus gadus. Aizstāvējis zinātņu kandidāta grādu 1967. gadā (vēlāk pēc Latvijas neatkarības atgūšanas nostrificēts par fizikas doktoru). Nodarbojies ar magnetohidrodinamisko mašīnu siltumproblēmu pētniecību. Bijis inženieris, pētnieks, institūta laboratorijas vadītājs, institūta zinātniskais sekretārs un direktora vietnieks zinātniskajā darbā.
Joels Veltmans
Joels Veltmans (dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, aizsargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba Brighton & Hove Albion sastāvā.
Sasniegumi
Ajax
Pokumina
Pokumina ir ciems Cirmas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 257 km attālumā no Rīgas.
Meškalova
Meškalova ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Grāveriem, 18 km no Aglonas un 251 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Muldovkas upes krastā.
Unajs Simons
Unajs Simons (eu, es; dzimis ) ir basku izcelsmes Spānijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Simons pārstāv La Liga komandu Athletic Bilbao.
Spānijas futbola izlases sastāvā Simons debitēja spēlē pret Nīderlandi.
Otorīno Respīgi
Otorīno Respīgi (it); dzimis, miris ) bija itāļu vijolnieks, komponists un muzikologs.
20. gadsimta sākumā strādāja Sanktpēterburgā un Maskavā, mācījās pie Rimska-Korsakova. 1917. gadā Respīgi tika iecelts par Svētās Cecīlijas Nacionālā akadēmijas profesoru, no 1923. līdz 1926. gadam bija tās direktors. Mūsdienās Respīgi populārākie darbi ir simfoniskās poēmas "Romas strūklakas" (Fontane di Roma, 1916), "Romas pīnijas" (Pini di Roma, 1924) un "Romas svētki" (Feste Romane, 1928). Radījis arī operas, no kurām populārākā varētu būt "Liesma" (La fiamma, 1934).
Rīgas pilsētas Sarkankalna slimnīca
Rīgas pilsētas Sarkankalna slimnīca, arī Rīgas Sarkankalna vājprātīgo iestāde (Irrenanstalt Rothenberg), vēlāk Valsts Rīgas II psihiatriskā slimnīca (1941), bija Rīgas psihiatriskā slimnīca, kas pastāvēja no 1862. līdz 1942. gadam.
Vēsture
1862. gada 24. decembrī Rīgas ārsts Gregors Brucers (Gregor Brutzer, 1834–1883) nopirka vairākus gruntsgabalus agrāko cukurfabriku teritorijā pie Sarkandaugavas un atvēra savu dziedniecības iestādi – Sarkankalna dziednīcu pie Rīgas (Heilanstalt Rothenberg bei Riga) jeb Sarkankalna patversmi (Asyl Rothenberg). Slimnīca pirmajos gados varēja uzņemt 20 slimniekus – 12 vīriešus un 8 sievietes, bet 1871. gadā slimnieku skaits pieauga līdz 42. 1872. gadā G. Brucers pārdeva savu slimnīcu Rīgas pilsētai, pats palikdams par tās galveno ārstu. Tā ieguva nosaukumu Rīgas Sarkankalna garīgi slimo ārstēšanas un kopšanas iestāde. 1879. gadā uzcēla bumbotavas māju, vēlāk slimnīcā tika ierīkots arī tenisa korts. 1887. gada beigās slimnīcā mitinājās 250 slimnieku. 1888. un 1889. gadā pēc arhitekta H. Šēla projekta uzcēla divus mūra paviljonus un administratīvo korpusu. 1889. gadā Rīgas pilsētas dārznieka Georga Kūfalta vadībā izveidoja slimnīcas parku. 1910. gadā slimnīcā sveces un petrolejas lampas nomainīja elektriskā apgaismošana. 1937. gadā slimnīcā bija 6 ārstu vakances, slimnieku skaits pieauga līdz 900. Otrā pasaules kara laikā 1942. gada 29. janvārī Biķernieku mežā tika nošauti 368 slimnieki, Sarkankalna slimnīca tika slēgta un tās vietā tika ierīkots Vērmahta kara hospitālis. Slimnīcas direktors Hermanis Buduls tika apvainots daļas psihisko slimnieku izlaišanā no slimnīcas, lai glābtu viņus no nošaušanas. 1946. gada 24. jūlijā slimnīcas telpās tika nodibināts Rīgas Ortopēdijas un reparatīvās ķirurģijas institūts.
Alekss Kilorns
Alekss Kilorns (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Kilorns pārstāv NHL komandu Tampabejas "Lightning".
Spēlētāja karjera
Iepriekš spēlējis arī AHL klubā Sirakjūsas "Crunch". 2020. gadā kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.
Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.
Artems Dovbiks
Artems Dovbiks (uk; dzimis Čerkasos) ir ukraiņu futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada pārstāv Spānijas La Liga komandu Girona.
Karjera
Ukrainas izlasē debitēja 2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Kazahstānu, nākot uz maiņu spēles 81. minūtē. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus astotdaļfināla spēlē pret Zviedriju, izraujot uzvaru papildlaika beigās. Tie kļuva par visvēlāk gūtajiem uzvaras vārtiem Eiropas čempionātu vēsturē.
Motoru iela (Rīga)
Motoru iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Iļģuciemā. Tā sākas krustojumā ar Daugavgrīvas ielu un beidzas krustojumā ar Balto ielu. Motoru iela sastāv no divām braukšanas joslām. Iela visā garumā klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 465 metri.
Vēsture
Motoru iela pirmoreiz Rīgas adrešu grāmatā minēta 1935. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kuru tā saglabājusi līdz pat mūsdienām.
Ielas raksturojums
Motoru iela ir 465 metrus gara iela Iļģuciema apkaimes austrumos. Tā sākas krustojumā ar Daugavgrīvas ielu un iet rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Pēc aptuveni 125 metriem iela nepāra numuru pusē krustojas ar Stūres ielu. Motoru iela beidzas iepretīm Rīgas 54. vidusskolai krustojumā ar Balto ielu. Ielā ir daudzstāvu dzīvojamo un sabiedrisko ēku apbūve.
Ielu savienojumi
Motoru iela ir savienota ar šādām ielām:
Eirāzijas susuru apakšdzimta
Eirāzijas susuru apakšdzimta (Leithiinae) ir viena no susuru dzimtas (Gliridae) vāverveidīgo grauzēju apakšdzimtām, kas apvieno 16 susuru sugas. Tās iedala 8 ģintīs, no kurām divas ir izmirušas. Šīs grupas sugas galvenokārt izplatītas Eiropā un Āzijā, divas sugas mājo arī Ziemeļāfrikā — melnastes susuris (Eliomys melanurus) un Magriba dārza susuris (Eliomys munbyanus).
Latvijā
Latvijā sastopamas 3 Eirāzijas susuru apakšdzimtas sugas: meža susuris (Dryomys nitedula), dārza susuris (Eliomys quercinus) un mazais susuris (Muscardinus avellanarius). Visas trīs sugas Latvijā sastopamas reti.
Sistemātika
Eirāzijas susuru apakšdzimta (Leithiinae)
Ernests Gūtmanis
Pēteris Ernests Gūtmanis, arī Ernsts Gutmans (dzimis , miršanas dati nav zināmi) bija Latvijas bokseris.
Dzimis Vidrižu pagasta "Vītoliņu" māju kalpa Pētera Gūtmaņa un viņa sievas Minnas dzimušas Teteres ģimenē.
Piedalījies Parīzē, kur vieglajā svarā zaudējis 1. kārtā. Pēc dalības Olimpiskajās spēlēs piedalījies profesionāļu ciņās Anglijā, Beļģijā, Francijā un Spānijā. Pēc sportista karjeras beigām pārcēlies uz dzīvi Francijā.
Džeiks Gārdiners
Spēlētāja karjera
No 2011. līdz 2019. gadam Gārdiners spēlēja Toronto "Maple Leafs" sastāvā. 2019. gada septembrī noslēdza četru gadu līgumu ar Karolīnas "Hurricanes".
ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis divos Pasaules čempionātos.
Nikolajs Jozefs fon Žakēns
Nikolajs Žozefa de Žakēns (dzimis, miris ) bija Nīderlandē dzimis austriešu botāniķis, ķimiķis un metalurģijas speciālists.
Dzimis Leidenē un mācījās vietējā universitātē. Pēc mācībām iesākumā apmetās Parīzē, vēlāk pārcēlās uz Vīni. No 1755. līdz 1759. gadam Marija Terēzes vīra Franca I uzdevumā apceļoja Karību jūras zemes, vākdams botānisko kolekciju Šēnbrunnas pilij. No 1763. līdz 1768. gadam strādāja par ķīmijas un mineraloģijas profesoru Bavska Štjavnicā, vēlāk kļuva par Vīnes Universitātes botānisko dārzu direktoru.
Nikolaja Žozefa jaunākais dēls Emīls Gotfrīds un meita Franciska bija Mocarta tuvi draugi. Vairākas Mocarta kompozīcijas veltītas Žakēnu ģimenei.
Pokémon Go
Spēle ļoti ātri kļuva populāra, un uzņēmums Digital Vision ziņoja, ka divas dienas pēc laišanas klajā Pokemon Go lejupielādēta jau 5,16% ASV Android ierīču.
Spēlēšana
Pokémon GO spēlētāji iejūtas pokemonu trenera lomā. Spēlē var ķert un trenēt pokemonus un sacensties ar citiem pokemonu treneriem. Spēles sākumā spēlētājs izveido savu avatāru. Spēlētājam pārvietojoties reālajā pasaulē, viņa avatārs, pateicoties GPS, ceļo pa karti spēlē. Ja spēlētājam blakus atrodas kāds pokemons, spēle par to paziņo un piedāvā spēlētājam to sameklēt, izmantojot telefona vai planšetdatora kameru. Pokemona attēlu spēles laikā var ieraudzīt caur telefona kameru. Dažādās vietās atrodami dažādi pokemoni, piemēram, ūdens pokemonus var sastapt pie upēm, ezeriem vai strūklakām. Spēlē ir virtuālā valūta — pokemonētas, ko spēlētāji var nopirkt par naudu. Par šīm monētām spēlē var iegādāties dažādas priekšrocības, kas paātrina spēlētāja progresu. Dažreiz šīs monētas var atrast tāpat kā pokemonus. Visi pirkumi un pokemoni ir atrodami inventārā, kurā ietilpst 500 vienību.
Sastopot savvaļas pokemonu, spēlētājs to var noķert, metot pokemonam ar pokebumbu. Pokemoni no pokebumbas spēj izvairīties, tāpēc pirms pokebumbas mešanas spēlētājs var pārliecināties par to, kādas krāsas riņķis ir apkārt pokemonam: ja tas ir zaļš, pokemonu var noķert, ja oranžs — pokemons var aizbēgt, bet, ja sarkans, tas visticamāk aizbēgs. Jebkurā brīdī pokemonu var nofotografēt. Par veiksmīgi noķertu pokemonu spēlētājs var saņemt virtuālo spēles valūtu: zvaigžņu putekļus un konfektes, ar kurām var attīstīt pokemonu spējas. Pokemonus var arī iegūt nopērkot to olas un ievietot olas inkubatorā. Lai ola izšķiltos, spēlētājam jānostaigā noteikts attālums (no 2 km līdz 10 km). Tas, kāds pokemons izšķilsies, ir atkarīgs no tā, cik lielu attālumu spēlētājs ir nostaigājis. Reto pokemonu pievilināšanai iespējams arī iegādāties ēsmu.
Spageti
Spageti (it) ir gari, tievi makaroni, no kā gatavo tradicionālo itāļu pastu. Tie tiek gatavoti no miltiem vai mannas un ūdens. Tradicionāli spageti bija apmēram 50 cm gari, tomēr 20. gadsimta otrajā pusē popularitāti sāka gūt īsāki spageti un mūsdienās visplašāk pieejamie spageti ir apmēram 25—30 cm gari.
Ikgadējais spageti patēriņš Itālijā pieauga dubultā no vidēji 14 kg uz cilvēku pirms Otrā pasaules kara līdz 28 kg uz cilvēku 1955. gadā. Itālijā tad tika saražotas 1 432 990 tonnas spageti, no kurām tikai 74 tūkstoši tonnu tika eksportēti.
Pasaules rekords par lielāko bļodu ar spageti tika uzstādīts 2009. gada martā un atkārtots 2010. gada martā, kad Buca di Beppo restorāns Gārdengrouvā, ASV, piepildīja peldbaseinu ar vairāk nekā 6251 kg pastas.
Susuru apakšdzimta
Susuru apakšdzimta (Glirinae) ir viena no susuru dzimtas (Gliridae) vāverveidīgo grauzēju apakšdzimtām, kas apvieno divas susuru sugas, katra no tām tiek iedalīta atsevišķā ģintī. Lielais susuris (Glis glis) izplatīts Eiropā un pašos Āzijas rietumos, bet Japānas susuris (Glirulus japonicus) ir endēma Japānas zīdītāju suga.
Latvijā
Latvijā sastopama Eiropā dzīvojošā susuru apakšdzimtas suga — lielais susuris. Latvija ir sugas pamatareāla ziemeļu robeža, tāpēc lielais susuris ir ļoti reti sastopams un sporādiski izplatīts (visbiežāk konstatēts Vidzemē). Atradnes Latvijā saistītas galvenokārt ar upju ielejām. Uzskata, ka lielo susuru populācija Latvijā samazinās.
Sistemātika
Susuru apakšdzimta (Glirinae)
Luka Valdšmits
Luka Valdšmits (de, dzimis ) ir vācu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Valdšmits pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu 1. FC Köln, kas viņu īrē no Wolfsburg.
Iepriekš Valdšmits ir spēlējis Frankfurtes "Eintracht", Hamburger SV un Portugāles Premjerlīgas komandā Benfica.
Lielvārdes ielu uzskaitījums
Lielvārdes pilsētas ielu uzskaitījumā iekļautas 110 Lielvārdes ielas.
Antonio Rukavina
Antonio Rukavina (sr; dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Kazahstānas kluba FC Astana sastāvā.
Sasniegumi
Bežanija
Borussia Dortmund
Astana
Gintars Čerbikovs
Gintars Čerbikovs (dzimis Alūksnē) ir latviešu mākslinieks, ainavists, gleznojis Alūksnes ainavas, latviešu biatlona veterānus u.c. Strādājis par mākslas un darbmācības pedagogu. Organizējis starptautisku rokmūzikas festivālu "Sutas balss".
Kopš 2013. gada veido Alūksnes pilsētas svētku noformējumu. 2023. gadā saņēmis pašvaldības apbalvojumu "Pagodinājums kultūrā".
Tiësto
Teiss Mihīls Vervests (nl, izrunā: ; dzimis ), plašāk pazīstams kā Tiësto (izrunā: ), ir nīderlandiešu mūziķis, dīdžejs un ierakstu producents.
Lai arī viņš ir izmantojis dažādus pseidonīmus, visbiežāk ierakstus izdevis kā DJ Tiësto. Pēdējos ierakstos mūziķis no skatuves vārda ir atmetis "DJ" un uzstājas kā Tiësto.
Mūziķa karjeru uzsācis 1994. gadā. Sākotnēji sadarbojies ar vairākiem citiem dīdžejiem, tai skaitā Feriju Korstenu un Arminu van Bīrenu, taču vēlāk uzsāka solokarjeru. Kopumā izdevis piecus studijas albumus. Debijas albums In My Memory tika izdots 2001. gada 15. aprīlī. Pēc tam viņš trīs gadus pēc kārtas tika atzīts par gada labāko dīdžeju (2002—2004) DJ Magazine vērtējumā. Tāpat vairākas reizes šajā topā ir bijis pirmajā pieciniekā.
2004. gada aprīlī Tiësto izdeva otro albumu Just Be, vēlāk viņš kļuva par pirmo dīdžeju, kas uzstājies olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā. Singls Traffic bija pirmais instrumentālais skaņdarbs, kas Nīderlandes singlu topā ierindojies pirmajā vietā pēdējo 23 gadu laikā. Mūziķa trešais albums Elements of Life (2007. gada aprīlis) tika nominēts Grammy balvai kā labākais elektroniskās vai deju mūzikas albums. Nākamais viņa albums Kaleidoscope (2009. gada oktobris) tika sertificēts Kanādā ar zelta disku. 2011. gada jūnijā viņš izdeva albumu Kiss From The Past kā Allure.
Diskogrāfija
A Town Called Paradise (2014)