cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Garkalne (Ādažu pagasts)
Garkalne ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā, 7 km no novada un pagasta centra Ādažiem un 27 km no Rīgas. Caur Garkalni iet vietējais autoceļš V50.
Četrus kilometrus dienvidu virzienā, pie dzelzceļa līnijas, atrodas Garkalnes novada lielākais ciems Garkalne.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Krapišku Buki
Krapišku Buki ir ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 211 km attālumā no Rīgas.
Filips Grūbauers
Filips Grūbauers (de, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Grūbauers pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". Iepriekš spēlējis arī Vašingtonas "Capitals" un Kolorādo "Avalanche".
Vācijas hokeja izlases sastāvā spēlējis divos Pasaules čempionātos.
Kaulu savienojums
Iedalījums
Visus kaulu savienojumus iedala divās lielās daļās: sinartrozēs (nesinoviālie savienojumi) un diartrozēs (sinoviālie savienojumi jeb locītavas), kurus sīkāk iedala pēc materiāliem, no kuriem savienojumi veidoti, savienojumu veidojošo virsmu formas, pieļaujamajām kustībām.
Sinartrozes savienojumos kaulus tieši savieno cieti audi, kauli ir savstarpēji nekustīgi vai mazkustīgi. Sinartrozes iedala šādi :
Diartrozes savienojumos kauli ir savienoti caur locītavas somiņu. Locītavas nodrošina kaulu savstarpējo kustīgumu. Diartrožu iedalījums:
Lapsu iela (Rīga)
Lapsu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Augusta Deglava ielu un beidzas krustojumā ar Stopiņu ielu. Ielas garums ir 245 metri.
Ielu savienojumi
Lapsu iela krustojas ar:
Sigetvāras apriņķis
Sigetvāras apriņķis ir Ungārijas Baraņas meģes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidos. Robežojas ar Baraņas meģes Heģhātas apriņķi ziemeļaustrumos, Sentlērincas apriņķi austrumos un Šeljes apriņķi dienvidos, kā arī Šomoģas meģes Barčas apriņķi rietumos un Kapošvāras apriņķi ziemeļos.
Spināti
Dārza spināti (Spinacia oleracea) ir viengadīgi amarantu dzimtas lapu dārzeņi. Uzturā lieto spinātu lapas. Spinātu lapas satur daudz olbaltumvielas, ogļhidrātus, C un B vitamīnus, karotīnu un minerālvielas, īpaši kalciju, magniju un dzelzi. Persiju uzskata par spinātu izcelsmes vietu, eiropieši ar spinātiem iepazinās 12. gadsimtā. Spināti ir 30 cm augsti lakstaugi. Spinātu lapas ir no 2 līdz 30 cm garas.
Animācijas seriālā "Papaijs" (Popeye) galvenais varonis visās kritiskajās situācijās ieēd spinātus, kā rezultātā viņam rodas pārdabisks spēks. Šis fakts neatbilst reālajai dzīvei.
Kulinārija
Spinātu lapas ieteicams lietot uzturā svaigā veidā. Pētījumi liecina, ka vislabāk tās pievienot sulām un smūtijiem. Spinātu lapas var lietot uzturā gan svaigā veidā, gan termiski apstrādātus. Vienīgi pēc termiskas apstrādāšanas tos vajadzētu apēst 24 stundu laikā, jo tie satur baktērijas, kas rada slāpekļskābes savienojumus. Speciālisti iesaka spinātus termiski apstrādāt tikai īsu brīdi tvaicējot, jo cepot vai vārot tie zaudē savu vērtību. Spinātu lapas izmanto salātos, bieži gatavo kopā ar olām, biezpienu un sieriem.
Spinātus nevajadzētu ēst cilvēkiem ar aknu un nieru slimībām, jo tie satur skābeņskābi, kas lielā daudzumā traucē sāļu un ūdens vielmaiņu, var veidot skābeņskābes kristālus urīnvados. Jā šādu problēmu nav, tad spināti ir veselīgi.
Ropažu vidusskola
Ropažu vidusskola atrodas Ropažos, Zaķumuižā.
Vēsture
Ziņas par bērnu apmācīšanu Ropažos (Rodenpois) atrodamas jau 17. gadsimta baznīcu vizitācijas protokolos, bet pirmā skolas ēka minēta 1766. gada baznīcu pārbaudē. Ilgus gadus Ropažos bija draudzes skola Pārupēs. 19. gadsimta deviņdesmitajos gados tur strādāja A. Kažoks un Doku Atis.
1935. gadā uzcēla jaunu, modernu, labi aprīkotu sešklasīgo pamatskolu 150 skolēniem. Tajā bija elektrība, ūdensvads, radio, mūzikas instrumenti, mācību līdzekļi un internāts. Skolas jaunuzceltajā ēkā 1936. gada 27. septembrī atklāta 6.-klasīgā pamatskola. 1956. gadā skola kļuva par vidusskolu.
1971. gadā pabeidza skolas piebūvi, ierīkoja centrālapkuri arī vecajā skolā, notika pāreja uz kabinetu sistēmu. 1972. gadā vidusskolai pievienoja Kākciema un Zaķumuižas pamatskolas.
Ar 2006. gadu darbojas skolas muzejs, skolai ir savs karogs, emblēma. 2008. gada 31. maijā atklāja Ropažu novada kultūras un izglītības centru, kuru izmanto arī Ropažu vidusskolas kolektīvs.
Aleksejs Jemeļins
Aleksejs Jemeļins (dzimis 1986. gada 25. aprīlī) ir krievu hokejists, aizsargs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) Jemeļins spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Našvilas "Predators" rindās.
Spēlētāja karjera
Dzimis Toljati, turpat Jemeļins uzsāka arī savu karjeru, 2002.—03. sezonā spēlējot Toljati "Lada" vienības otrajā sastāvā Krievijas Pirmajā līgā. Tiesa, jau 2004.—05. sezonā Jemeļins debitēja arī Krievijas Superlīgā. Pēc 2006.—07. sezonas beigām Jemeļins pievienojās Kazaņas "Ak Bars" rindām, nākamajās četrās sezonās kļūstot par divkārtēju Gagarina kausa ieguvēju.
2011. gada maijā Jemeļins noslēdza divvirzienu līgumu ar Monreālas "Canadiens" vienību, pēc gada līgumu pagarinot uz vēl nākamajām divām sezonām. 2017. gada jūnijā līgas paplašināšanās draftā viņu izvēlējās Vegasas "Golden Knights", taču nepilnu mēnesi vēlāk Jemeļins tika aizmainīts uz Našvilas "Predators".
Krievijas izlases rindās spēlējis četros Pasaules čempionātos, 2012. gadā izcīnot zelta, 2007. gadā - bronzas, bet 2010. gadā - sudraba medaļas.
Kristiāns IV
Kristiāns IV (da; dzimis, miris ) bija Dānijas un Norvēģijas karalis no 1588. līdz 1648. gadam.
Valdīja 59 gadus un ir visilgāk valdījušais monarhs Skandināvijas vēsturē. Kristiāna IV valdīšanas laikā Dānija piedzīvoja savas ietekmes zenītu, kaut arī pamazām to aizēnoja Zviedrijas ietekmes palielināšanās. Dānijas vēsturē Kristiāns IV palicis kā viens no aktīvākajiem, populārākajiem un ietekmīgākajiem karaļiem. Kristiāns IV tomēr personīgi ticēja raganām un atbalstīja raganu prāvas valstī. Neveiksmīgi iesaistījās Trīsdesmitgadu karā protestantu pusē. Dibinājis vairākas pilsētas, to skaitā mūsdienu Oslo, kas līdz 1925. gadam tika saukta karaļa vārdā par Kristiāniju.
Vihrens
Vihrens (bg) ir Pirinas kalnu augstākā virsotne Bulgārijas dienvidrietumos, Pirinas nacionālā parka teritorijā. Tas ir 2914 metrus augsts un trešā augstākā virsotne Balkānos aiz Musalas un Olimpa kalna. Pirinas nacionālais parks līdz ar Vihrenu kopš 1983. gada iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Kriss Letangs
Kriss Letangs (dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2023) Letangs spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Pitsburgas "Penguins" rindās.
Brocēnu katoļu kapela
Brocēnu Svētā Benedikta Romas katoļu kapela ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Saldus novada Brocēnu pilsētā. Adrese: Lielcieceres ielā 1.
Šķaunes ezers
Šķaunes ezers (arī Škaunas ezers) ir caurteces ezers Latgales augstienes Dagdas paugurainē, Ludzas novada Istras pagastā. Ezeram ir taisnstūra forma, ziemeļu daļa platāka. Garums 2,6 km, platums līdz 1,3 km. Krasti zemi, lēzeni. Dibens nelīdzens, austrumu daļā smilšains un akmeņains, rietumu daļā – dūņains. Ezera ziemeļrietumu, rietumu un dienvidaustrumu daļā ir sēkļi; dziļākās ezera vietas – ziemeļu un austrumu daļā. No ezera dienvidu gala izplūst neliels strauts uz Ilza ezeru.
Kriss Letangs
Spēlētāja karjera
Pēc trim QMJHL kluba Valdiouras "Foreurs" aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Letangs sāka 2006.—07. gada sezonā, kad aizvadīja septiņas spēles NHL vienībā Pitsburgas "Penguins". 2007.—08. gada sezonu aizsargs uzsāka AHL vienībā Skrentonas "Penguins", taču jau drīz tika izsaukts uz Pitsburgu, tās rindās aizvadot 63 spēles.
Brocēnu katoļu kapela
Vēsture
Sākoties Atmodai, arvien vairāk Brocēnu cilvēki sāka pievērsties ticībai, bet nebija telpu dievkalpojumu noturēšanai, tāpēc pirmsākumos draudze uz dievkalpojumiem sanākusi ticīgo draudzes locekļu mājās — sākumā pie Pastaru ģimenes, vēlāk Virgīnijas Sladzevskas namā, kurā tika izveidota kapela. Meistars Konstantīns Začs kapelai bija izveidojis koka altāri un biktskrēslu. Tā bija neliela telpa, kurā varēja ietilpt maksimāli 30 dievlūdzēji. Pēc mājas īpašnieces nāves draudze patvērumu atrada Brocēnu Kultūras centrā, kur ar iestādes direktores Intas Holoidņikovas atļauju tika noturēti dievkalpojumi svētdienās lielajā vai mazajā zālē. Draudze vēlējās atrast sev pastāvīgas telpas un ar Brocēnu pašvaldības vadītāja Arvīda Mētera atbalstu tā saņēma nomā bijušās Brocēnu pilsētas domes pagaidu telpas, kurās tika veikta pārbūve, nojaucot vairākas starpsienas un iegūstot vienu lielu lūgšanu telpu, kā arī izveidojot sakristeju un Svētdienas skolas klasi. Kapelas izveidē un labiekārtošanā toreizējās draudzes vecākās Helēnas Kraines vadībā tika iesaistīti draudzes locekļi. Druvas galdnieks Jānis Beinarovičs izveidoja un ziedoja kapelai altāri, tabernākula un Dievmātes skulptūras paliktņus. Brocēnu kapelu iesvētīja, veltot to Svētajam Benediktam.
Šķaunes ezers
Eitrofs ezers ar nelielu aizaugumu. Mīt līdakas, asari, plauži, līņi, zuši, sīgas, vēdzeles, zandarti. Ezerā atļauta licencēta makšķerēšana, rīkotas makšķerēšanas sacensības.
Kriss Letangs
Spēlētāja karjera
2008.—09. gada sezonā Letangs jau bija nostiprinājies Pitsburgas "Penguins" rindās. Divi vadošie komandas aizsargi, Rejs Vitnijs un Sergejs Gončars, ilgstoši bija traumēti, kā rezultātā Letangam pārī ar Brūksu Orpiku bija jāuzņemās komandas vadošo aizsargu loma. 2008.—09. gada sezonā viņam kopā ar "Penguins" izdevās izcīnīt Stenlija kausu.
Krasiki
Krasiki ir ciems Pildas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 297 km attālumā no Rīgas.
Kriss Letangs
Spēlētāja karjera
Turpmākajās sezonas Letanga loma komandā turpināja pieaugt, un jau drīz viņš bija viens no komandas balstiem. 2012.—13. gada sezonā bija visas līgas rezultatīvākais aizsargs. Pēc 2012.—13. gada sezonas noslēguma Letangs tika iekļauts otrajā NHL simboliskajā izlasē. 2015.—16. gada sezonā jau otro reizi karjerā Letangam kopā ar "Penguins" izdevās izcīnīt Stenlija kausu, finālsērijas sestajā spēlē pret Sanhosē "Sharks" uzvaru nesošos vārtus gūstot tieši Letangam. Gadu vēlāk aizsargs kopā ar "Penguins" vēl reizi izcīnīja Stenlija kausu.
Žans Tigana
Amadu Žans Tigana (fr, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Francijas futbola izlases dalībnieks.
Brocēnu katoļu kapela
Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Liepājas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Romans Grantovskis. Brocēnu draudze sākusi 1995. gadā, bet oficiāli reģistrēta 1997. gada 11. aprīlī. Pirmais draudzes vecākais bijis Antons Lazdāns. Dievkalpojumi notiek katru dienu, darbojas Svētdienas skola. Draudzei ir trīs kapsētas: Braku kapsēta, Leibu kapsēta un Purvakroga kapsēta. Draudzes vecākā ir Regīna Beinaroviča.
Žans Tigana
Savas karjeras laikā spēlējis Toulon, Lyon, Bordeaux un Marseille. Ar Bordeux trīs reizes, bet ar Marseille divas reizes kļuvis par Francijas 1. divīzijas čempionu.
Krasiki
Ciema apkārtnē atrodas Nirinka.
Šķaunes ezers
Ezera rietumu krasts ietilpst aizsargājamā dabas teritorijā – Istras pauguraines dabas parkā. Ezera krastos izvietojušies Luņu, Garanu Škaunas, Sibilinas Škaunas un Šņitņiku ciemi. Ezera dienvidaustrumu krastā atrodas Šņitņiku kapsēta.
Žans Tigana
Francijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1980. līdz 1988. gadam. Kopumā nospēlējis 52 mačus un guvis vienus vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1984. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.
Kā treneris, vadījis komandas Francijā, Anglijā, Turcijā un Ķīnā. Ar Monaco komandu 1997. gadā uzvarējis 1. divīzijā.
Spēlētāja karjera
Bordeaux
Marseille
Francija
Trenera karjera
Monaco
Fulham
Beşiktaş
Novopolockas "Naftan"
Novopolockas "Naftan" ir Baltkrievijas futbola klubs no Novopolockas, kas spēlē Baltkrievijas Pirmajā līgā. Dibināts 1963. gadā.
Kvantu Holla efekts
Kvantu Holla efekts ir kvantu fizikas versija klasiskajam Holla efektam. To ir iespējams novērot divdimensiju elektronu gāzēs, kuras ir pakļautas spēcīgam magnētiskajam laukam zemās temperatūrās. Šādos apstākļos Holla vadītspēja σ ieņem kvantētas vērtības
,
kur I_{Holla} ir Holla efekta radītā strāva, kura plūst perpendikulāri pieliktajam elektriskajam laukam paraugā, V_{Holla} - Holla efekta spriegums, e - elektrona lādiņš, h – Planka konstante un ν - koeficients, kas var būt gan veselas vērtības (ν=1, 2, 3, 4…), gan daļveida vērtības (ν=1/3, 3/5, 3/7, 2/3, 3/5). Atbilstoši šī koeficienta vērtībai kvantu Holla efektu mēdz dēvēt par veselo vai daļveida kvantu Holla efektu.
Eksperimentos novērotā kvantu Holla efekta īpatnējā elektrovadītspēja sakrīt ar parauga elektrovadītspēju jeb R=\sigma. Šī īpašība izriet no novērojumiem, ka kvantu Holla pretestība nav atkarīga no parauga ģeometriskajiem parametriem. Šīs parādības cēlonis vēl aizvien nav viennozīmīgi izskaidrots.
Vēsture
Pateicoties Bella laboratorijā izgudrotajam metāla oksīda pusvadītāja lauktranzistoram (MOSFET - metal-oxide-semiconductor field-effect transistor) 1959. gadā fiziķiem pavērās jaunas iespējas elektronu divdimensiju gāzes izpētē. Šajos tranzistoros vadītspēju nodrošinošie elektroni ceļo plānā virsmas slānī, kuru daudzumu iespējams mainīt, izmainot pielikto spriegumu tranzistora "vārtu" kājai. Izmantojot augstas tīrības tranzistorus šķidrā hēlija temperatūrā ir iespējams novērot kvantu efektus.
Teorētiski kvantu Holla efektu 1975. gadā paredzēja Tokijas Universitātes zinātnieki Tsuneya Ando, Yukio Matsumoto un Yasutada Uemura. Viņi balstījās uz tuvinātiem aprēķiniem, kuriem viņi paši neticēja. 1978. gadā Gakushuini Universitātes pētnieki Jun-ichi Wakabayashi un Shinji Kawaji novēroja efektu eksperimentāli, tos veicot MOSFET inversijas slāni.
Veselais kvantu Holla efekts
Elektroni, kuri var pārvietoties tikai divās dimensijās, pakļauti magnētiskajam laukam, kustēsies pa apļveida orbītām. Klasiski skatoties uz šādu situāciju, elektroni var kustēties pa šīm orbītām ar nepārtrauktu enerģijas sadalījumu, bet kad šāda sistēma tiek apskatīta kvantu mehānikas līmenī, šīs orbītas tiek kvantētas. Tad katra orbīta ir enerģijas līmenis ar konkrētu enerģijas vērtību E_n
,
kur ir ciklatroniskā frekvence,  - svītrotā Planka konstante
B - magnētiskā lauka indukcija, m - elektrona masa, n - orbītas kārtas skaitlis. Šis orbītas tiek dēvētas par Landau līmeņiem. Vājos magnētiskajos laukos tās rada dažādas "kvantu svārstības", kā Šubņikova - de Hāzes svārstības un de - Hāzes - fan Alphena efektu, kas bieži tiek izmantots, lai noteiktu Fermī virsmas sadalījumu metālos. Savukārt stipros magnētiskajos laukos katrs Landau līmenis ir stipri deģenerēts, jeb līmenī atrodas daudzi elektroni ar vienādām stāvokļu enerģijām. Paraugiem ar virsmas laukumu S magnētiskajā laukā B Landau līmeņu deģeneraci N aprēķina izmantojot formulu:
kur g_s=2 reprezentē spina deģeneranci un Wb ir magnētiskās plūsmas kvants. Pie pietiekami lielām magnētiskā lauka vērtībām un zemām temperatūrām katrs Landau līmenis var būt tik stipri deģenerēts, ka visi sistēmas vadītspējas elektroni atrodas tikai pāris līmeņos. Tieši šajā stāvoklī tiek novērots kvantu Holla efekts.
Pielietojumi
Holla efekta vadītspējas kvantēšanās ir svarīga īpašība, jo tā ir ārkārtīgi precīza. Tās vērtība reizināta ar veselu vai daļveida skaitli ir precīza līdz miljonajai daļai. Šī precīzā vērtība bija piemērota, lai 1990. gadā definētu elektriskās pretestības standartu Taču 2018. gada 16. novembrī Vispārējā svaru un mēru konferencē tika nolemts noteikt precīzāku R_K vērtību, balstoties uz h un e vērtībām.
Kvantu Holla efekts nodrošina arī ārkārtīgi precīzu sīkstruktūras konstantes noteikšanu, kas ir svarīgs lielums kvantu elektrodinamikā.
Jenotu iela
Jenotu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Augusta Deglava ielu un beidzas krustojumā ar Sesku ielu. Ielas garums ir 377 metri.
Ielu savienojumi
Jenotu iela krustojas ar:
Vulkāns (nozīmju atdalīšana)
Vulkāns var būt:
Kukurūzas
Kukurūzas (la) ir graudzāļu dzimtas ģints. Visplašāk pazīstamā suga ir parastā kukurūza (Zea mays), kas ir viena no visnozīmīgākajām labībām pasaulē. Savvaļas sugu dabiskais izplatības areāls ir Mezoamerikā.
Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:
Birznieki
Birznieki var būt:
S/2010 J 1
Jupiters LI ir neliels Jupitera pavadonis. To atklāja R.Džeikobsons (R. Jacobson), M.Brozoviča (M. Brozovic), B.Gledmens (B. Gladman) un M.Aleksandersens (M. Alexandersen) ar 5 m teleskopu Palomaras observatorijā. . Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2010 J 1.
Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu Jupiters LI
Jupiters LI ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 2 km. Tas pieder Karmes grupai.
Mērčisona rags
Mērčisona rags (en) ir klinšains zemesrags Kanādai piederošās Būtijas pussalas ziemeļu galā, Ziemeļamerikas galējais ziemeļu kontinentālais punkts. Izvietojies Belo šauruma dienvidu krastā un par Mērčisona zemesragu (izvirzījumu) tiek dēvēta visa 25 km garā pussalas piekraste gar šaurumu. Izvirzījuma galējais ziemeļu punkts tiek dēvēts par Zenīta ragu (Zenith Point).
Zemesrags nosaukts par godu Karaliskās Ģeogrāfijas biedrības prezidentam Roderikam Mērčisonam (Roderick Murchison) 1859. gadā.
Vibrocil
Vibrocil ir Lietuvā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto ilgstoši aizlikta un tekoša deguna simptomu atvieglināšanai un palīdz atbrīvot aizliktu degunu. Vibrocil palīdz mazināt tūskas, ir līdzeklis pret siena drudzi vai citu putekļu alerģiju, vai deguna blakusdobumu iekaisuma (sinusīta) gadījumā.
Sastāvs
Vibrocil aktīvā viela ir fenilefrīns un dimetindēna maleāts, kas attiecīgi atrodas 2,5 mg un 0,25 mg daudzumos uz 1 ml.
Citas Vibrocil pilienu sastāvdaļas ir benzalkonija hlorīds, bezūdens nātrija hidrogēnfosfāts, citronskābes monohidrāts, sorbīts (E420), lavandas smaržviela un attīrīts ūdens.
Lietošana
Ieteicams pilināt 3—4 pilienus 3—4 reizes dienā. Bērniem no 1 līdz 6 gadu vecumam ieteicams pilināt 1—2 pilienus 3—4 reizes dienā, bet bērni zem 1 gada vecuma to nedrīkst lietot. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, kā arī nelietot ilgāk kā 7 dienas pēc kārtas. Ja simptomi saglabājas, ir nepieciešams konsultēties ar ārstu.
Krasnaja
Krasnaja ir ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 247 km attālumā no Rīgas.
Boteva kalns
Boteva kalns (bg) ir Stara Planinas augstākā virsotne Bulgārijas centrālajā daļā. Tas ir 2376 metrus augsts un atrodas Centrālo Balkānu nacionālā parka teritorijā.
Vēsturiski kalna nosaukums bija Jumrukčals (Юмрукчал), līdz 1950. gadā to pārdēvēja dzejnieka un revolucionāra Hristo Boteva vārdā. Kopš 1966. gada kalna virsotnē atrodas meteostacija, kā arī radio un TV tornis.
Džordžs Stīvensons
Strādājis Kilingvērtas raktuvēs, kur centies zirgus aizstāt ar tvaika lokomotīvēm. Savu pirmo tvaika lokomotīvi Blucher uzbūvējis 1814. gadā, ar 30 t smagu kravu tā spēja sasniegt ātrumu 6 km/h. 1821. gadā kļuvis par Stoktonas—Dārlingtonas dzelzceļa galveno inženieri. 1823. gadā Ņūkāslā dibinājis pasaulē pirmo tvaika lokomotīvju fabriku. Stīvensons atrisināja daudzus dzelzceļa būvēšanas jautājumus.
Aloizs Johandls
Aloizs Johandls (de; dzimis, miris ) bija austriešu šaha problēmists.
Dzīves gājums
Aloizs Johandls, dzimis Vīnē, bija viens no redzamākiem Austrijas šaha problēmistiem. Spēlēt šahu iemācījies septiņu gadu vecumā. Divpadsmit gadu vēlāk publicējis savu pirmo uzdevumu. Lai gan vairums viņa uzdevumu ir loģiskās skolas daudzvilči, viņš sastādīja arī palīgmatus, pašmatus, pasaku šaha uzdevumus un arī dažas etīdes. 1966. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1971. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā. Viņa problēmista karjerā bija desmit gadu pārtraukums no 1977. līdz 1987. gadam.
Johandls miris 2004. gadā atvaļinājuma laikā Osiahas ezerā no sirdslēkmes.
Šaha kompozīcija
Johandls sastādījis vairāk nekā 500 šaha kompozīcijas.
Piemērs
Uzdevuma risinājums
Birznieki (Ādažu pagasts)
Birznieki ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta rietumdaļā, 4 km no pagasta un novada centra Ādažiem un 27 km no Rīgas. Ciems atrodas autoceļa A1 malā, rietumu pusē.
Pirmās ražotnes, kuras būvniecība tika uzsākta 2017. gada oktobrī, atklāšanā 2021. gada septembrī piedalījās Ministru prezidents Krišjānis Kariņš. Otrās ražotnes celtniecība sākās 2020. gada novembrī, un plānots, ka ar pilnu jaudu tā sāks strādāt 2023. gadā.
Stellera jūrasgovs
Stellera jūrasgovs (Hydrodamalis gigas) ir izmiris jūrasgovju dzimtas (Dugongidae) jūras zīdītājs, kas bija sastopams Klusā okeāna ziemeļu daļā, Beringa jūrā Komandora salu tuvumā. Pleistocēna epohas laikā tās izplatības areāls bija daudz lielāks. Radniecīgi tuvākais mūsdienās dzīvojošais jūras zīdītājs ir Indijas okeānā sastopamā jūrasgovs (Dugong dugon).
Stellera jūrasgovi atklāja 1741. gadā, bet jau 1768. gadā pārmērīgu medību ietekmē suga bija izmirusi.
Izplatība
Laikā, kad tika atklāta Stellera jūrasgovs, tās izplatības areāls aptvēra seklās jūras piekrastes ap Komandora salām (ap Beringa un Mednijas salu). Komandora salas bija neapdzīvotas līdz 1825. gadam, kad Krievijas-Amerikas kompānija tajās nomitināja aleutus no Atkas un Atu salām. Pleistocēna laika fosilijas ārpus Komandoru salām atklātas Amčitkas salā, Monterejas līcī pie Kalifornijas un Japānai piederošajā Honsju salā, kas liecina, ka aizvēsturiskajos laikos Stellera jūrasgovs izplatība bija daudz plašāka nekā mūsdienu laikmetā. Tomēr nevar izslēgt, ka atrastās fosilijas pieder kādai citai aizvēsturiskai Klusā okeāna jūrasgovju sugai. Toties vairākās Aleutu salu rietumdaļas salās atklāti 1000—2000 gadus veci Stellera jūrasgovs kauli.
Izskats
Stellera jūrasgovs bija lielākā visā sirēnu kārtā un daudz lielāka nekā mūsdienās dzīvojošās sirēnu sugas. Ķermenis bija 8—10 m garš, svars 8—10 t. Tādējādi Stellera jūrasgovs kopā ar vaļiem bija viens no lielākajiem zīdītājiem, kas dzīvoja holocēna epohā.
Stellera jūrasgovij bija masīvs, torpēdveida ķermenis ar proporcionāli mazu galvu un īsām priekškājām jeb airkājām (apmēram 67 cm garas ). Astes galā plakaniska, šķelta astes spura.
Deguns kopā ar kustīgo, plato augšlūpu veidoja kaut ko līdzīgu īsam, uz leju vērstam gaļīgam snuķim, ar kura palīdzību jūrasgovs plūca jūras zāles un bāza mutē. Stellera jūrasgovij nebija zobu. To vietā, lai sakošļātu barību, bija divas rievotas keratīna plātnes — viena uz aukslējām, otra uz apakšžokļa. Nāsis bija platas un apmēram 5 cm garas. Acis mazas un melnas, acs āboli kustīgi. Skropstu nebija, bet acis no traumām pasargāja kustīga, caurspīdīga membrāna, kas pārklāja acis, kad dzīvnieks zem ūdens barojās. Mēle bija īsa un atradās mutes dziļumā, neaizsniedzot gremošanas plātnes.
Atšķirībā no citām sirēnām Stellera jūrasgovs nespēja iegrimt līdz jūras gultnei, jo ķermenis bija pludiņam līdzīgs un viegli cēlās augšup. Tai bija ļoti bieza āda, apmēram 2,5 cm, kas aizsargāja dzīvnieku no ārējiem ievainojumiem, piemēram, no asiem akmeņiem, ledus, iespējams, aizsargāja arī no pārmērīgs izžūšanas, kad dzīvnieks nebija iegremdējies ūdenī. Trāna biezums sasniedza 8—10 cm, pasargājot jūrasgovi no atdzišanas aukstajā ūdenī. Āda bija tumši melnibrūna, bet dažiem īpatņiem bija balti plankumi. Uz muguras tā bija gluda, bez uz sāniem raupja ar krāteriem līdzīgiem padziļinājumiem, visticamākais to izraisīja kādi ādas parazīti. Ķermeņa matojums bija rets un izkliedēts, toties priekškāju iekšpuses sedza asi sari (apmēram 3,8 cm gari), ar kuru palīdzību varēja raut jūras augus un saturēt barību. Arī uz augšlūpas bija balti sari (apmēram 10—13 cm gari).
Sirds Stellera jūrasgovij svēra 16 kg, kuņģis bija 1,8 m garš un 1,5 m plats, zarnu kopējais garums bija 151 m, un tēviņa dzimumloceklis sasniedza 80 cm garumu.
Uzvedība un barība
Nav zināms, vai Stellera jūrasgovij bija kādi dabīgie ienaidnieki, vai nē, bet, iespējams, to medīja zobenvaļi un haizivis. Tomēr zobenvalim noslīcināt (pavilkt zem ūdens) milzīgo Stellera jūrasgovi noteikti nebija viegli, jo tās ķermenis cēlās uz augšu kā pludiņš, toties pret haizivīm lielo dzīvnieku sargāja brūnaļģu audzes, kurās jūrasgovs uzturējās, bet haizivis mēdza iepeldēt reti. Mazuļus un jaunos dzīvniekus turklāt pieaugušie aizsargāja.
Līdzīgi kā citas sirēnas, Stellera jūrasgovs bija zālēdāja. Lielāko daļu dienas tā pavadīja, iegremdējusies zem ūdens un barojoties. Ik pēc 4—5 min. dzīvnieks pacēla galvu, lai ieelpotu. Stellera jūrasgovs galvenokārt barojās ar brūnaļģēm, piemēram, Agarum spp, Alaria spp, Analipus spp, Nereocystis spp, Thalassiophyllum spp un cukura brūnaļģēm (Saccharina latissima). Ēšanai tika izmantotas tikai aļģu mīkstās daļas. Stellera jūrasgovs barojās arī ar jūras zāli, bet tās pieejamība bija ierobežota. Vairāku sugu jūraszāles (Phyllospadix spp, parastā jūraszāle (Zostera marina)) aug tik dziļi, ka Stellera jūrasgovij tās praktiski bija nesasniedzamas, jo pludiņam līdzīgais ķermenis neļāva ienirt dziļāk par 1 metru. Bargās ziemās, trūkstot barībai, Stellera jūrasgovs zaudēja savu masu.
Stellera jūrasgovis bija sabiedriski un draudzīgi dzīvnieki. Veidoja monogāmus pārus un uzturējās nelielās ģimenes grupās, kas aizsargāja savējos un palīdzēja ievainotiem grupas locekļiem. Pārošanās sezona notika agri pavasarī, grūsnības periods ilga nedaudz vairāk kā vienu gadu, mazuļiem dzimstot rudenī. Mātītēm bija tikai viens zīdekļu pāris, tādēļ, visticamākais, ka vienā reizē dzima tikai viens mazulis.
Dmitrijs Debelka
Dmitrijs Debelka (be; dzimis, miris ) bija baltkrievu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 2000. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs, Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātais sporta meistars.
Stellera jūrasgovs
Uzvedība un barība
Stellera jūrasgovs priekškājas lietoja peldēšanai, iešanai pa seklu ūdeni, aizsardzībai, barības iegūšanai un partnera satveršanai pārošanās laikā. Ar priekškājām jūrasgovs arī stingri pieķērās pie grunts, lai spēcīgās piekrastes jūras straumes to neaiznestu projām. Barojoties jūrasgovs pārvietojās lēnām, kustinot savu asti sāniski no vienas puses uz otru, bet, lai kustība būtu strauja, aste tika spēcīgi kustināta vertikālā virzienā no augšas uz leju. Pēc barošanās jūrasgovis mēdza pagulēt uz sāniem.
Katovices starptautiskā lidosta
Katovices starptautiskā lidosta (pl) ir starptautiska lidosta Polijas dienvidos, 30 kilometrus uz ziemeļiem no Katovices centra. Ziemas sezonā pēc pasažieru skaita tā ir ceturtā lielākā lidosta Polijā, bet vasaras sezonā - otrā lielākā.
Bosna
Bosna (bosniešu un ) ir upe Balkānu pussalā, Savas labā krasta pieteka Bosnijā un Hercegovinā. Sākas Dināru kalnos Sarajevas pievārtē, tek ziemeļrietumu virzienā, pēc Zenicas pagriežas uz ziemeļiem—ziemeļaustrumiem, nonāk Vidusdonavas līdzenumā un pie Šamacas ietek Savā. Lielākās pietekas ir Žeļeznica, Miļacka, Fojnica u.c.
Dmitrijs Debelka
Biogrāfija
Ar cīņas sportu Dmitrijs Debelka sāka nodarboties 1978. gadā. Viņš uzvarēja 1994. gada pasaules čempionātā junioriem un 1995. gada pasaules čempionātā jauniešiem. Viņa treneris bija Vladimirs Koncevenko.
Sigetvāra
Sigetvāra (hu) ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Sigetvāras apriņķa centrs.
Dmitrijs Debelka
Biogrāfija
2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sidnejā viņš cieta vienīgo zaudējumu pusfinālā pret 20. gadsimta labāko grieķu-romiešu cīkstoni, trīskārtējo olimpisko čempionu, deviņkārtējo pasaules čempionu Aleksandru Kareļinu no Krievijas, pēc tam cīņā par trešo vietu pārspēja Izraēlas cīkstoni Juriju Jevseičiku un ieguva bronzas medaļu.
Katovices starptautiskā lidosta
Lidosta dibināta 1940. gadā kā vācu armijas militārais lidlauks. Pēc Otrā pasaules kara tā kalpoja kā PSRS kara aviācijas, vēlāk Polijas kara aviācijas lidlauks. 1966. gadā no lidostas notika pirmais civilais reiss.
Dmitrijs Debelka
Biogrāfija
2003. gadā Dmitrijam Debelka tika diagnosticēts glomerulonefrīts, kas neļāva viņam piedalīties 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņam 2006. gadā tika veikta nieru transplantācija.
Stellera jūrasgovs
Atklāšana un izmiršana
1780. gadā Stellera jūrasgovi formāli aprakstīja zoologs Eberhards fon Cimmermanis, dodot tam zinātnisko nosaukumu Manati gigas. Biologs Anders Retcis 1794. gadā jaunatklāto jūrasgovi sistematizēja Klusā okeāna jūrasgovju ģintī (Hydrodamalis), par godu atklājējam dodot tai vārdu — Stellera jūrasgovs (Hydrodamalis stelleri). Zinātnisko nosaukumu Hydrodamalis gigas dzīvnieks ieguva 1895. gadā.
Katovices starptautiskā lidosta
Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2020. gadā nodrošināja aviosabiedrības Air Cairo, Corendon Airlines, Corendon Airlines Europe, Ellinair, Enter Air, Polijas aviolīnijas LOT, Lufthansa, Ryanair, Smartwings, SunExpress, Wizz Air. Visu sezonu lidojumi notiek uz 18 valstīm (tās ir Ēģipte, Grieķija, Gruzija, Islande, Itālija, Izraēla, Īrija, Kipra, Lielbritānija, Malta, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Spānija, Turcija, Ukraina, Vācija, Zviedrija), bet sezonāli - vēl uz 5 valstīm (Apvienotie Arābu Emirāti, Bulgārija, Horvātija, Melnkalne, Portugāle).
Stellera jūrasgovs
Atklāšana un izmiršana
Stellera jūrasgovs kļuva par ļoti populāru medījumu. Roņu mednieki, lai iegūtu gaļu, ādu, taukus, 27 gadu laikā to izmedīja pilnībā un 1768. gadā Stellera jūrasgovis bija izmirušas. 1887. gadā dabas zinātnieki aprēķināja, ka brīdī, kad dzīvnieki tika atklāti, to populācijā bija apmēram 1500 īpatņu. Jau atklāšanas gadā sugas izdzīvošana bija sasniegusi kritisko robežu.
Dmitrijs Debelka
Biogrāfija
Pēc sporta karjeras pabeigšanas viņš vairākus gadus nodarbojās ar mazo biznesu, taču saprata, ka tas nav priekš viņa, tad noīrēja sporta zāli un sāka trenēt zēnus no septiņu gadu vecuma.
Vitālijs Hvorostiņins
Vitālijs Hvorostiņins (dzimis Preiļos) ir Latvijas hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2018) Hvorostiņins spēlē Vācijas 4. līgas komandā ECW Sande.
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Hvorostiņins sāka 2009.—10. gada sezonā, kuru aizvadīja Latvijas čempionāta komandā DHK Latgale. Nākamo sezonu viņš uzsāka QMJHL klubā Val-d'Or Foreurs, taču jau pēc trīs tās rindās aizvadītām spēlēm komandu pameta, atgriežoties DHK Latgale sastāvā. 2011.—12. gada sezonu aizvadīja Somijas junioru līgā, taču tad pievienojās Ukrainas hokeja līgas komandai Bilyy Bars Bila Tserkva. Ukrainā hokejists aizvadīja nākamās divas sezonas, 2013. gadā kļūstot par Ukrainas čempionu.
2014.—15. gada sezonu aizvadīja Rīgas "Prizma" rindās. Ar 27 punktiem 29 spēlēs Hvorostiņins bija komandas rezultatīvākais spēlētājs. "Prizmas" rindās spēlēja līdz 2017. gada sākumam, kad pārcēlās uz Vāciju.
Amber Grid
AB Amber Grid ir Lietuvas uzņēmums, kas nodarbojas ar dabasgāzes transportēšanu un infrastruktūras uzturēšanu. Tas ir dibināts 2013. gadā, atdaloties no Lietuvos Dujos. Galvenais birojs atrodas Viļņā.
AB Amber Grid akcijas tiek kotētas biržā Nasdaq Vilnius (kods AMG1L) un iekļautas Baltijas Otrajā sarakstā. Uzņēmuma lielākais īpašnieks ir Lietuvas valstij piederošs uzņēmums UAB EPSO-G (96,58 %). Mazajiem akcionāriem pieder 3,42 % akciju.
Vēsture
2014. gada 21. februārī valstij piederošie 17,7 % Amber Grid akciju tika nodoti valsts uzņēmumam UAB EPSO-G. 21. maijā EPSO-G no E.ON Ruhrgas International nopirka 38,9 % kapitāldaļu. Iegūstot 56,6 %, Amber Grid izteica akciju izpirkšanas piedāvājumu. 19. jūnijā Gazprom pārdeva 37,1 % akciju. Akciju izpirkšanas piedāvājuma rezultātā UAB EPSO-G ieguva 96,58 % Amber Grid kapitāldaļu.
2015. gada 10. aprīlī uzņēmumam tika izsniegta dabasgāzes pārvades beztermiņa licence. 2018. gada 11. maijā Amber Grid un Polijas pārvades sistēmu operators Gaz-System noslēdza līgumu par Polijas — Lietuvas gāzes starpsavienojuma projekta pārrobežu izmaksu segšanu. Lielu ieguldījumu projekta finansēšanā sniedza Eiropas Savienība; daļu no projekta investīcijām Polijas pusē finansēja Lietuva, Latvija un Igaunija.
Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Lietuvas prezidents Gitans Nausēda 2022. gada aprīlī paziņoja, ka Amber Grid un Lietuva vispār pilnībā pārtraukusi Krievijas gāzes iepirkšanu, un pārvades sistēma kopš aprīļa sākuma darbojas bez Krievijas gāzes importa, kā arī nākotnē nav nodoma saņemt Krievijas gāzi caur Minskas — Kaļiņingradas starpsavienojumu.
2022. gada 1. maijā darbu sāka Polijas — Lietuvas gāzes starpsavienojums; to oficiāli atklāja 5. maijā. Šis starpsavienojums, kas nodrošina gāzes plūsmu abos virzienos, ļauj Baltijas valstīm un Somijai saņemt gāzi no Eiropas Savienības gāzes tirgus.
Krasnogorka (Kubulu pagasts)
Krasnogorka ir ciems Kubulu pagastā, Balvu novadā. Atrodas 221 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Pērkonu ezers, viesu māja.
Trumpe (Stendes pieteka)
Trumpe (arī Mazupe, augštecē Egļvalks) ir Stendes labā krasta pieteka Ventspils novadā.
Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotas vietas.
Boubīns
Boubīns (cs) ir kalns Čehijā, Šumavas kalnu grēdas dienvidaustrumos. Izvietojis valsts dienvidrietumos Dienvidčehijas apgabalā. Nogāzēs kopš 1858. gada aizsargāts pirmatnējais mežs (666 ha) ar līdz 400 gadu veciem kokiem (egles, baltegles, dižskābarži). Populārs tūrisma objekts.
Olafs Kelcigs
Olafs Kelcigs (dzimis ) ir bijušais vāciešu hokejists, vārtsargs, Vācijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā Kelcigs aizvadīja 15 sezonas Nacionālās hokeja līgas klubā Vašingtonas "Capitals". Pašlaik (2014) Kelcigs ir Rietumu hokeja līgas komandas Trisitijas "Americans" īpašnieks.
Olafs Kolcigs ir dzimis Johannesburgā, Dienvidāfrikā, taču jau bērnībā ar ģimeni pārcēlies uz Kanādu, kur uzaudzis un sācis trenēties hokejā. Tomēr viņam nav Kanādas pilsonības. Kolcigs bija pirmais Āfrikā dzimušais NHL hokejists.
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kelcigs sāka 1989.—90. gada sezonā, kad aizvadīja divas spēles NHL kluba Vašingtonas "Capitals" rindās. Līdzīgi kā iepriekšējo sezonu, pārējo 1989.—90. gada sezonu vārtsargs aizvadīja WHL vienībā Trisitijas "Americans". No 1990. līdz 1992. gadam Kelcigs spēlēja AHL un ECHL, taču 1992.—93. gada sezonā atkal vienu spēli aizvadīja Vašingtonas "Capitals" sastāvā. Arī turpmākajā sezonās Kelcigs atsevišķas spēles aizvadīja "Capitals", taču pamatā spēlēja AHL.
Lielāku lomu "Capitals" komandas Kelcigs ieguva 1995.—96. gada sezonā, kad tika izsaukts uz komandu, lai būtu tās otrais vārtsargs aiz Džima Keirija. Visbeidzot, 1997.—98. gada sezonā Kelcigs kļuva par "Capitals" pamatvārtsargu, un kopā ar komandu sasniedza Stenlija kausa finālsēriju. Tiesa, tajā "Capitals" ar 0—4 atzina Detroitas "Red Wings" pārākumu. Kelcigs nostiprinājās kā komandas pamatvārtsargs, un 2000. gadā kā līgas labākais vārtsargs ieguva Vezinas balvu un tika iekļauts NHL simboliskajā izlasē.
2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Kelcigs spēlēja Vācijas hokeja līgas vienībā Berlīnes "Eisbaren", kopā ar to izcīnot Vācijas čempiona titulu. 2008. gada sākumā "Capitals" pievienojās Kristobals Iē, kurš pamazām izkonkurēja Kelcigu. Vasarā vācietis kļuva par brīvo aģentu, un pievienojās Tampabejas "Lightning". Tās rindās 2008.—09. gada sezonā hokejists aizvadīja astoņas spēles, un 2009. gada rudenī paziņoja par karjeras beigšanu.
Vācijas hokeja izlases rindās Kelcigs spēlējis 1998. un 2006. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī divos Pasaules čempionātos.
S/2010 J 2
Jupiters LII ir neliels Jupitera pavadonis. To atklāja Kristjans Veilets (Christian Veillet) ar 3,5 m teleskopu Maunakea observatorijā. . Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2010 J 2.
Jupiters LII ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 1 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.
Stapriņi
Stapriņi ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, atrodas pagasta vidusdaļā, autoceļa A1 malā, pretējā pusē novada centram Ādažiem. Attālums līdz Rīgai — 23 km.
Ciemā darbojas autodarbnīca "Wood-Hood", Circle K degvielas uzpildes stacija, viesu nams "Annas", kā arī iedzīvotāju biedrība "Stapriņi". Tā robežās atrodas paugurs Inčukalns, Inču ūdenskrātuve, Sitlapu un Slapenes pļavas, Mežvairogu ceļa uguns novērošanas tornis. Uz dienvidiem no ciema atrodas kokaudzētava "Baltezers".
Ar ciemu saistīts ekoloģisko savrupnamu ciemata projekts "Stapriņi".
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Rita
Rita var būt:
Alviss
Alviss (pt-BR; sieviešu dzimtē Alvisa) ir Brazīlijas portugāļu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Alvešs (pt). Cilvēki ar šo uzvārdu:
Riebiņu muiža
Riebiņu muiža, arī Rībenes muiža, agrāk Ribenišku muiža, bija muiža, kuras vēlīnā klasicisma stilā būvētā kungu māja atrodas Riebiņu ciemā, 8 km no Preiļiem un 213 km no Rīgas.
Vēsture
16. gadsimta pirmajā pusē Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs apkārtējās zemes izlēņoja bruņniekam Gerhardam Rēbinderam, no viņa pārveidotā uzvārda muiža vēlāk ieguvusi savu nosaukumu. Poļu-zviedru karu sākumā 1600. gadā Polijas–Lietuvas kopvalsts valdnieks Zigismunds III muižu atsavināja Gerharda Rēbindera mazdēlam un nodeva to Ernestam Korfam, kas uzcēlis muižas ēkas tagadējā vietā. 1716. gadā Gedeons Korfs atteicās no Riebiņu muižas par labu Gothardam Ernestam fon Berkam un viņa sievai Marijai (dz. Korfai), bet Berka dēls 1758. gadā muižu pārdeva Inflantijas seimika rakstvedim Mihaelam Veisenhofam.
Veisenhofu valdīšanas laikā 19. gadsimta pirmajā pusē Riebiņu muižas pils pārbūvēta vēlīnā klasicisma stilā, vēlāk piebūvēja vienāda lieluma sānu būves un divus neobarokālus torņus abos ēkas galos. M. Veisenhofa dēla Tadeja vienīgā meita Konstance apprecējās ar Krievijas Impērijas armijas ģenerāli Jēkabu de Perēnu (J. de Perrin, Яков Яковлевич Перрен, 1785—1853). 19. gadsimtā tika uzsākta ainavu parka un dendrārija izveide.
1920. gada zemes reformas laikā Riebiņu muižu sadalīja 66 vienībās 573 ha kopplatībā, bijušajā muižas pilī iekārtoja Silajāņu pagasta Riebiņu II pakāpes pamatskolu. Skolā līdz Otrajam pasaules karam darbojās trīs plūsmas: latviešu, krievu un ebreju. Pēc tam, kad 1975. gadā pamatskolu likvidēja, vietējais kolhozs ēkas izmantoja kā noliktavu.
Pils laukums un parks
Pils laukuma abās pusēs viena otrai pretī atradās vienstāva celtnes, bet laukuma vidū – baseins ar strūklaku. Ap pili tika izveidots skaists ainavu parks. Riebiņu pilī atradās pils kapela un bibliotēka, kā arī gleznu un skulptūru galerija.
Lutriņu Svētā Gara Romas katoļu kapela
Lutriņu Svētā Gara Romas katoļu kapela ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Saldus novada Lutriņu pagasta centrā Lutriņos.
Vēsture
Sākoties Atmodai, arvien vairāk Lutriņu cilvēki sāka pievērsties ticībai, bet nebija telpu dievkalpojumu noturēšanai. Katoļu dievkalpojumus Lutriņu pagastā sāka noturēt 1996. gadā Lutriņu klubā. Tos palīdzēja organizēt draudzes vecākā Genovefa Pastare. Sākotnēji uz dievkalpojumiem pulcējušies aptuveni 10 ticīgo cilvēku. Draudze vēlējās atrast sev pastāvīgas telpas un 1997. gada 28. aprīlī prāvests Gatis Mārtiņš Bezdelīga noslēdza īres līgumu ar māju "Lāčplēši" īpašnieci Vilmu Tamani, tur ierīkojot kapelu. Kapela ir 24 m 2 liela telpa. Kapelas altāri izveidoja Uldis Radiņš Uz tā atrodas Liepājas draudzes toreizējā dekāna, vēlākā Liepājas diecēzes bīskapa Vilhelma Lapeļa dāvātā Vissvētākās Jēzus Sirds altārglezna. Kapelu iesvētīja Kurzemes bīskapijas bīskaps Ārvaldis Andrejs Brumanis, piedaloties prāvestiem Agrim Levaldam, Dzintaram Švalbem un vikāram Bruno Dāvim.
Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Liepājas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Romans Grantovskis. Lutriņu draudze sākusi veidoties 1996. gadā. Dievkalpojumi notiek reizi mēnesī. Darbojas Svētdienas skola, kuru šeit un Lutriņu bērnunamā "Rūķītis vada skolotāja Janīna Deimantoviča. Draudzes vecākā ir Alma Kāpiņa.
Pečori
Pečori, no 1920. līdz 1945. gadam Petseri, ir pilsēta Pleskavas apgabalā, Krievijā, netālu no Igaunijas robežas.
Vēsture
Kamenkas upes ielejas smilšakmens alās jau viduslaikos apmetās kristiešu eremīti (vientuļnieki), tādēļ upes krauju dēvēja par „Svēto kalnu”. 1472. gadā šeit apmetās no Tērbatas padzītais svētnieks Joans Šestniks un kādā alā ierīkoja lūgšanu vietu. 1473. gadā Novgorodas virsbīskaps Teofils atļāva Pleskavas Sv. Trīsvienības katedrāles priesteriem iesvētīt alās ierīkoto Marijas Debesbraukšanas baznīciņu, ko uzskata par Pečoru alu klostera dibināšanas gadu. Sākoties Livonijas karam, 1558.–1565. gadā abata Kornēlija vadībā ap klosteri uzcēla aizsardzības mūri ar septiņiem kaujas torņiem, ko nosauca par „Dieva pili” (Град Божий). Aizdomās par nodevību cars Ivans IV Novgorodas slaktiņa laikā 1570. gadā abatu Kornēliju lika nogalināt. No 16. līdz 18. gadsimta sākumam Pečoru cietoksnis bija svarīgs Krievijas caristes stratēģiskais punkts pie Livonijas Pārdaugavas hercogistes, vēlāk Zviedru Vidzemes robežas. Tas izturējis aplenkumus 1581.–1582. gadā (Stefans Batorijs), 1611.–1616. gadā (Jānis Karols Hodkevičs), 1701. un 1703. gadā (Kārlis XII). Pēc Zviedru Vidzemes pievienošanas Krievijai 1721. gadā zaudēja militāro nozīmi. 1782. gadā Pečori ieguva pilsētas tiesības.
Igaunijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 29. martā pilsētu ieņēma Igaunijas armija. Pēc Tartu miera līguma noslēgšanas tās apkārtni iekļāva Igaunijas sastāvā. Tas ļāva klostera mūkiem izvairīties no PSRS represijām, ar igauņu valdības atbalstu klosteri vairākkārt remontēja. 1931. gadā Petseros dzīvoja 54,3 % igauņu, 45,1 % krievu, 2,1 % latviešu un 1,5 % citu tautību iedzīvotāju.
Otrā pasaules kara laikā, līdzīgi kā Latvijas Abrenes apvidu, Petseru apvidu neilgi pēc tā otrreizējās okupācijas 1944. gada 23. augustā pievienoja KPFSR.
Pēc neatkarīgās Igaunijas Republikas atjaunošanas sākās starpvalstu sarunas par Pečoru apkaimes valstisko piederību, kas beidzās 2005. gada 18. maijā ar robežlīguma parakstīšanu, kurā Igaunija oficiāli atteicās no pretenzijām uz šo teritoriju. Tomēr pēc nepilna mēneša Krievijas Federācija atsauca savu lēmumu, jo līguma tekstam bija pievienota preambula ar atsauci uz 1920. gada Tartu miera līgumu. Atkārtotas sarunas beidzās ar Igaunijas–Krievijas robežlīguma parakstīšanu Maskavā 2014. gada 18. februārī.
S/2011 J 1
Jupiters LXXII ir neliels Jupitera pavadonis. To atklāja Skots Šepards (Scott Sheppard) ar 6,5 m Magelāna-Bādes teleskopu Laskampanas observatorijā. Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2011 J 1.
Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu Jupiters LXXII
Vecbelzējvalks
Vecbelzējvalks ir Raķupes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.
Iztece - uz dienvidaustrumiem no Kārlmuižas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Raķupē augšpus Lonastes ciema.
Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.
Krasnogorka (Pelēču pagasts)
Krasnogorka ir ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 226 km attālumā no Rīgas.
Starptautiskie signālkarogi
Starptautisko signālkarogu sistēma ir karogu signālu sistēma, kurā atsevišķus alfabēta burtus attēlo ar karogiem no viena kuģa otram. Tā ir daļa no Starptautisko signālu kodu (ICS) sistēmas.
Pārskats
Pastāv vairākas metodes, kā karogus izmantot signāliem:
Aizvietojošie vimpeļi
Aizvietojošie vimpeļi ļauj attēlot ziņojumus, kuros atkārtojas burti, attēlot bez vairāku karogu komplekta.
Četri NATO aizvietojošie vimpeļi ir šādi:
Starptautiskie signālu kodi nosaka tikai pirmos trīs no šiem vimpeļiem. Daži piemēri, kas demonstrē šo vimpeļu pielietojumu:
Gomiss
Gomiss (pt-BR; sieviešu dzimtē Gomisa) ir Brazīlijas portugāļu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Gomešs (pt). Cilvēki ar šo uzvārdu:
Šķēdes Svētīgā Adriana Romas katoļu kapela
Šķēdes Svētīgā Adriana Romas katoļu kapela ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes draudzes kapela. Tā atrodas Saldus novada Šķēdes pagasta centrā Šķēdē.
Kapelu iesvētīja Liepājas diecēzes bīskaps Ārvaldis Andrejs Brumanis, klātesot Neatkarīgā Maltas Bruņinieku Ordeņa ārkārtējam un pilnvarotajam vēstniekam Latvijā Peteram Baronam fon Firstenbergam, veltot to Svētīgā Adriana godam.
Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Liepājas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Romans Grantovskis. Šķēdes draudze sākusi veidoties 1998. gadā, bet to oficiāli dibināja Kurzemes bīskapijas bīskaps Vilhelms Lapelis 2004. gada 17. decembrī. Dievkalpojumi notiek reizi mēnesī. Daudzes vecākā no tās pirmsākumiem ir Aija Zviedriņa, kura arī vada sociālo dienestu Šķēdes pagastā.
Pupu laputs
Pupu laputs (Aphis fabae) ir īsto laputu suga. Laputis ir dzīvdzemdējoši bezspārnu un spārnaini kukaiņi. Plaši izplatīta suga pasaulē. Laputīm ir primāri un sekundāri saimniekaugi. Primāros saimniekaugus laputis izmanto, lai pārziemotu olas stadijā un barotos rudens sākumā, pēc tam rudens otrā pusē laputis pārceļo uz sekundārajiem saimniekaugiem, uz kuriem tie pavada atlikušo rudens laiku un vasaru. Pupu laputis tiek uzskatītas par vieniem no nopietnākajiem lauka pupu kaitēkļiem, taču tās bojā arī citus kultūraugus, piemēram parasto bieti, parastās pupiņas, vasaras saulgriezes, dzeloņainos artišokus, magones.
Izplatība
Pupu laputs iespējamā izcelsmes vieta ir Eiropa un Āzija. Tā ir viena no izplatītākajām laputu sugām pasaulē. Izplatīta mērenajā zonā Rietumeiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā un aukstākos Āfrikas, Vidēju Austrumu un Dienvidamerikas rajonos.
Apraksts
Pupu laputīm var būt spārnaini un bezspārnu īpatņi. Bezspārnu mātītēm ķermenis ir olveida, 1,5-3,1 mm garš, zaļgani brūns vai melns ar vaska kārtiņu. Aste, muguras nūjiņveida piedēkļi un kājas ir melnbrūni. Muguras nūjiņveida piedēkļi ir divreiz garāki nekā aste. Ūsiņas sasniedz divas trešdaļas no ķermeņa garuma. Uz priekškrūšu sāniem un uz I un II vēdera segmentiem ir lieli margināli pauguri.
Spārnainās mātītes ir ar spīdīgu galvu un krūtīm, melnzaļu vēderu. Ūsiņas melnas.
Barošanās
Pupu laputis ir polifāga suga, kas nozīmē, ka tā barojas ar dažādiem augiem. Primārie saimniekaugi, uz kuriem pupu laputis ziemo olas stadijā, ir Eiropas segliņš, kārpainais segliņš, parastā irbene, parastais filadelfs. Pupu laputis kolonizē vairāk nekā divus simtus kultūraugu un savvaļas augu sugu. Laputis barojas uz lapām un stumbriem. Sekundārie saimniekaugi, uz kuriem laputis pavada vasaru:
K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen
K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen ir bijušais Beļģijas profesionālais futbola klubs no Lokerenas pilsētas. Klubs tika dibināts 1923. gadā, beidza pastāvēt 2020. gadā, kad bankrotēja. Kluba futbolisti bija divas reizes uzvarējuši Beļģijas kausa izcīņā. Labākais sasniegums līgā — 2. vieta 1980.—1981. gada sezonā. Mājas spēles aizvadīja Daknamstadion.
Krasnoļenka
Krasnoļenka ir ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 273 km attālumā no Rīgas.
Pupu laputs
Kaitējums
Pupu laputis, kopā ar meloņu laputi (Aphis gossypii), ir labi izpētīts lauksaimnieciskas ekosistēmas kaitēklis, kas smagi kaitē akgronomiskiem un augkopības augiem. Abas sugas ir kosmopolitēnas un polifāgas sugas, kuras izraisa kaitējumu augiem visā pasaulē.