cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alberta Kronenberga iela
Alberta Kronenberga iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Nosaukta par godu Slokā dzimušajam māksliniekam un rakstniekam Albertam Kronenbergam. Alberta Kronenberga iela sākas netālu no dzelzceļa un beidzas krustojumā ar Pētera Beltes ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Alberta Kronenberga ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Alberta Kronenberga iela ir savienota ar šādām ielām:
Edvīns Platkājis
Edvīns Platkājis (dzimis Rūjienā) ir latviešu ārsts un politiķis, bijušais Latvijas Veselības aizsardzības ministrs (1989—1991).
Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gadā Rūjienā. 1967. gadā absolvēja studijas Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultāti, strādāja par bērnu ķirurgu. Kopš 1972. gada bijis docētājs RMI, 1976. gadā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju "Bronhektātiskās ķirurģiskās ārstēšanas vēlīnie rezultāti bērnu slimībās".
Kopš 1975. gada darbojies LPSR Veselības ministrijā. Bijis Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrijas galvenais pediatrs (1975—1979), Veselības aizsardzības ministra Vilhelma Kaņepa vietnieks (1979—1989). No 1989. līdz 1990. gadam bija Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrs.
1990. gadā E. Platkājis kļuva par pirmo Latvijas Republikas Veselības aizsardzības ministru Ivara Godmaņa vadītajā Ministru padomē, bet 1991. gadā Ministru padomes reorganizācijas rezultātā viņš amatu atstāja.
Alauksta iela (Jūrmala)
Alauksta iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Alauksta iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Alauksta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Jans Venegors of Heselinks
Savu karjeru iesācis Nīderlandes klubā FC Twente. Kopā ar Twente komandu viņš izcīnīja vienu Nīderlandes kausu. 2001. gadā Venegors of Heselinks pievienojās citam Nīderlandes klubam PSV Eindhoven. Ar PSV komandu viņš izcīnīja trīs Eredivisie titulus un divus Nīderlandes kausus. Vēlāk spēlējis Celtic, Hull City un Rapid Wien. Savu karjeru noslēdzis PSV.
Alauksta iela (Jūrmala)
Ielu savienojumi
Akāciju iela ir savienota ar šādām ielām:
Asnu iela (Jūrmala)
Asnu iela ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Asnu iela sākas krustojumā ar Grīvas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Asnu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Aranča Sančesa-Vikario
Aranča Sančesa-Vikario (es; dzimusi ) ir bijusī spāņu tenisiste, bijusī pasaules pirmā rakete vienspēlēs un dubultspēlēs. 14 Grand Slam turnīru uzvarētāja (4 no tiem vienspēlēs), pieckārtējā Federācijas kausa ieguvēja Spānijas izlases sastāvā. Kopš 2007. gada Starptautiskās tenisa slavas zāles locekle.
Emanuels Ebve
Emanuels Ebve (fr, dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijušais Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.
Savu karjeru sāka Kotdivuāras komandā ASEC Mimosas, vēlāk pārcēlies uz Eiropu, lai spēlētu Beļģijas komandā Beveren. Savu karjeras lielāko daļu aizvadījis Anglijas Premjerlīgas komandā Arsenal, kur viņš spēlēja no 2004. līdz 2011. gadam. Kopumā Arsenal sastāvā nospēlējis 214 spēles, ieskaitot 2006. gada UEFA Čempionu līgas finālu. Vēlāk viņš pievienojās Turcijas klubam Stambulas "Galatasaray", kur viņš izcīnīja kopumā piecas trofejas.
Kotdivuāras futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies piecos Copa América finālturnīros, kā arī 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Galatasaray
Edvīns Platkājis
Dzīvesgājums
Vēlāk E. Platkājis bija klīniskās slimnīcas "Gaiļezers" galvenais ārsts (1992—2001), vēlāk tās direktors.
Tiagu Brazs
Tiagu Brazs (pt; dzimis ) ir Brazīlijas vieglatlēts, startē kārtslēkšanas sacensībās. Izcīnījis zelta medaļu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs ar rezultātu 6,03 m, kas ir pašreizējais olimpiskais rekords kārtslēkšanā, kā arī bronzas medaļu 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Edvīns Platkājis
Dzīvesgājums
Iesaistījies arī aktīvā politiskā darbībā. 1993. gadā E. Platkājis nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no "Republikas platformas" saraksta. Tāpat ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu nesaņēma 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās, kandidējot no Latvijas Demokrātiskās partijas, un 8. Saeimas vēlēšanās 2002. gadā, kandidējot no politiskās apvienības "Centrs" saraksta.
Jans Venegors of Heselinks
Nīderlandes futbola izlasi pārstāvējis 2006. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
Twente
PSV
Neiespējamā misija
Neiespējamā misija var būt:
Ļesņicova
Ļesņicova ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5,1 km no pagasta centra Benislavas, 7,2 km no novada centra Rugājiem un 218,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).
Stelmuže
Stelmuže (lt), agrāk arī Stelmuiže, ir ciems Lietuvas ziemeļaustrumos, pie pašas Latvijas robežas (1,5 km attālumā). Attālums līdz rajona centram Zarasiem 14 km, līdz Viļņai 160 km. Ciems izvietojies ļoti paugurainā apvidū Aukštaitijas augstienē pie Stelmužes ezera.
Stelmužes koka baznīca pirmo reizi avotos pieminēta 1650. gadā, saglabājusies līdz mūsdienām. Pie baznīcas aug Stelmužes ozols, kas ir koks ar lielāko apkārtmēru Lietuvā (9,6 m vidukļa augstumā), vecākais ozols Lietuvā un viens no vecākajiem Eiropā.
Mastareiga
Mastareiga (arī Mastarīga) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,8 km no pagasta centra Benislavas, 18,1 km no novada centra Rugājiem un 229,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Dziļaunes upes krastā.
Lazdukalns (Lazdukalna pagasts)
Lazdukalns ir apdzīvota vieta Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Izvietojies pagasta vidienē 2 km no pagasta centra Benislavas, 14 km no novada centra Rugājiem un 224 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V481 (Rūbāni–Primenes) un V464 (Pokrata–Lazdukalns) krustojuma, Saipeites upes krastā.
Marija Galeniece
'''Dr. biol. Marija Galeniece, dzimusi Liniņa''' (1890—1984) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies paleobotānikā, ģeobotānikā, purvu zinātnē, ieviesusi Latvijā ģenētisko kūdras klasifikācijas shēmu, kūdras pētīšanā sāka lietot ziedputekšņu analīzes metodi, kas ļāva izsekot klimata pārmaiņām Latvijas teritorijā pēcledus laikmetā un ar tām saistīto purvu un mežu attīstībai. Vadījusi pirmās Latvijas veģetācijas (augāja) kartes sastādīšanu. Latvijas Universitātes docente, Latvijas Universitātes Lauksaimniecības fakultātes Purvu ekspluatācijas katedras vadītāja (1944—1953). No 1954. līdz 1963. gadam vecākā zinātniskā līdzstrādniece LPSR ZA Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijā.
Dzīvesgājums
Marija Liniņa dzimusi 1890. gada 18. novembrī Mētrienas pagasta Rāksalā Pētera un Annas Liniņas (dzim.Bataragas) ģimenē. Mācījusies Mētrienas pamatskolā, A. Rūmanes-Ķeniņas meiteņu ģimnāzijā Rīgā. No 1911. līdz 1916. gadam mācījusies Pēterburgas Augstākajos sieviešu kursos. Studiju laikā 3 vasaras strādājusi Krievijas impērijas Zemkopības departamenta Turgajas apgabala (tagad Kazahstānā) entomoloģiskajā stacijā. Pirmā Pasaules kara laikā studijas pārtraukusi. Atgriezusies Latvijā, strādājusi vecāku saimniecībā un Mētrienas skolā, 1919. un 1920. gadā Rēzeknes tautas izglītības komisariāta skolu daļā. Studijas pabeigusi Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultātē (1920—1921).
No 1920. līdz 1922. gadam M. Liniņa strādājusi Zemkopības ministrijā kā purvu botāniķe, 1922. gadā ievēlēta par asistenti Latvijas Universitātē Lauksaimniecības fakultātē Purvu un kūdras izmantošanas katedrā, par kuras dekānu vairākkārt ievēlēts Pēteris Nomals.
1944.—1953. bijusi docente LVU, Purvu ekspluatācijas katedras vadītāja, lasījusi lekcijas vispārīgā botānikā, PSRS veģetācijā, purvu zinātnē. 1946. gadā Marijai Galeniecei uz esošo publikāciju pamata piešķirts bioloģijas zinātņu kandidāta grāds un izsniegts docenta diploms. Pēc Lauksaimniecības fakultātes reorganizācijas aizgājusi pensijā, tomēr atsākusi darba gaitas un no 1954. līdz 1963. gadam strādājusi LPSR ZA Bioloģijas institūta Dabas resursu atjaunošanas kompleksās pētīšanas sektorā (vēlāk — Botānikas laboratorijā).
Līdz 1940. gadam Marija Galeniece bija biedre Fenno-Baltijas augu ģeogrāfu apvienībā, Amerikas Sieviešu ģeogrāfu apvienībā un Internacionālajā akadēmiski izglītoto sieviešu apvienībā. Kopš 1952. gada Marija Galeniece bija Vissavienības Botāniķu biedrības Latvijas nodaļas biedre un līdz pat sirmam vecumam piedalījās Baltijas botāniķu ekspedīcijās-konferencēs.
M .Galenieces savāktais sūnu, ziedaugu un paparžaugu herbārijs glabājas LU Muzejā (herbārija starptautiskais kods — RIG) un LU Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijas herbārijā (herbārija starptautiskais kods — LATV).
Marija Galeniece mirusi 1984. gada 6. janvārī Rīgā. Mētrienā viņai uzstādīts piemiņas akmens.
Darbi
Rakstījusi Konversācijas vārdnīcai, Lauksaimniecības leksikonam, Lauksaimniecības enciklopēdijai, Latvijas PSR mazajai enciklopēdijai.
Ņikita Aļeksejevs
Ņikita Vladimirovičs Aļeksejevs (uk; dzimis Kijivā, Ukrainā) ir ukraiņu dziedātājs un dziesmu autors. Ņikita piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, pārstāvot Baltkrieviju, pēc uzvaras nacionālajā atlasē ar dziesmu Forever. Savā pusfinālā viņš ieguva 16. vietu, kas neļāva viņam kvalificēties finālam.
Alejas iela (Jūrmala)
Alejas iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Alejas iela sākas krustojumā ar Brocēnu ielu un beidzas krustojumā ar Katedrāles ielu. Kopējais ielas garums ir 730 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Alejas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Alejas iela ir savienota ar šādām ielām:
Asteru iela (Jūrmala)
Asteru iela ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Asteru iela sākas krustojumā ar Celtnieku ielu un beidzas krustojumā ar Cīniju ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Asteru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.
Ielu savienojumi
Asteru iela ir savienota ar šādām ielām:
Olimpiskie rekordi vieglatlētikā
Olimpiskie rekordi vieglatlētikā ir vieglatlētikas rekordi, kuri uzstādīti vasaras olimpisko spēļu laikā un kurus apstiprina Starptautiskā Olimpiskā komiteja. Senākais olimpiskais rekords ir tāllēkšanā vīriešiem, kas nav pārspēts kopš 1968. gada vasaras olimpiskajām spēlēm.
Pabriki
Pabriki (arī Fabriki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Benislavas, 10,3 km no novada centra Rugājiem un 221,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.
Palnupe
Palnupe (arī Pelnupe) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4,2 km no pagasta centra Benislavas, 14,5 km no novada centra Rugājiem un 225,4 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Pīsteņas upes krastā.
Mazie Meroni
Mazie Meroni (arī Mozī Meroni) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,6 km no pagasta centra Benislavas, 21,9 km no novada centra Rugājiem un 232,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes krastā.
Obulderi
Obulderi ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,9 km no pagasta centra Benislavas, 11,0 km no novada centra Rugājiem un 222,0 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.
Piļskolni
Piļskolni (arī Pilskalni) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,6 km no pagasta centra Benislavas, 17,1 km no novada centra Rugājiem un 232,3 km no Rīgas.
2018.—2019. gada UEFA Eiropas līgas sezona
Turnīra uzvarētāji ieguva tiesības spēlēt 2019. gada Eiropas Superkausā, kā arī varēja automātiski kvalificēties 2019.—2020. gada Čempionu līgas grupu turnīram, bet Chelsea jau bija nodrošināta vieta caur 2018.—2019. gada Anglijas Premjerlīgu.
Latvijas klubu dalība
2018.—2019. gada UEFA Eiropas līgā piedalījās četri Latvijas klubi: FK Spartaks Jūrmala, FK Liepāja (sacensībās klubs startēja bez MOGO nosaukumā, jo sponsori šajā turnīrā nedrīkst būt nosaukumā), Riga FC un FK Ventspils.
Kvalifikācijas pirmajā kārtā FK Liepāja tikās ar Zviedrijas klubu BK Häcken, kur divu spēļu summā piekāpās 2:4, Riga FC tikās ar Bulgārijas klubu PFK CSKA, kur piekāpās tikai pēcspēles 11 m sitienu sērijā, divu spēļu summā bija 1:1. Toties FK Ventspils kvalificējās otrajai kvalifikācijas kārtai, divu spēļu summā ar 8:3 pieveicot Albānijas klubu Luftëtari.
Otrajā kārtā FK Ventspils tikās ar Francijas klubu FC Girondins de Bordeaux. Tiem piekāpās ar ar 1:3. Vēl pievienojās no 2018.—2019. gada UEFA Čempionu līgas izkritusī FK Spartaks Jūrmala. Viņi tikās ar Sanmarīno klubu S.P. La Fiorita, kuru divu spēļu summā pieveica ar 9:0.
Trešajā kārtā FK Spartaks Jūrmala spēlēja ar Lietuvas klubu FK Sūduva, kuriem piekāpās ar 0:1. Līdz ar to Latvijas klubu dalība 2018.—2019. gada Eiropas līgā beidzās.
Patmaļnīki (Lazdukalna pagasts)
Patmaļnīki (arī Patmalnieki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos, 12 km no pagasta centra Benislavas, 22 km no novada centra Rugājiem un 234 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Paukles upes krastā.
Papūrne
Papūrne ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,1 km no pagasta centra Benislavas, 16,4 km no novada centra Rugājiem un 227,0 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Bērzpils purva.
Huans Romans Rikelme
Karjera
Savus spožākos karjeras posmus pavadījis Argentīnas komandā Boca Juniors, kur viņš arī savu karjeru sāka. Kopā ar Boca Juniors komandu viņš izcīnīja 10 trofejas, ieskaitot trīs Copa Libertadores un vienu Starpkontinentālo kausu, kurā tika pieveikta Real Madrid. 2002. gadā Rikelme pievienojās La Liga klubam FC Barcelona, tomēr viņa nesaskaņu dēļ ar komandas galveno treneri Luiju van Gālu, viņa laiks klubā bija īss. 2003. gadā ticis izīrēts citam Spānijas klubam Villarreal, bet 2005. gadā Rikelme jau pilntiesīgi pievienojās klubam. 2007. gadā viņš atgriezās Boca Juniors. Savu karjeru beidzis 2014. gadā.
Ar Argentīnas futbola izlasi RIkelme bija veiksmīgs dažādos jauniešu turnīros, uzvarot 1997. gada Dienvidamerikas U20 čempionātā un 1997. gada FIFA Pasaules čempionātā jauniešiem. 1997. gadā debitējis pieaugušo izlasē. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, divos Copa América finālturnīros, kā arī bijis izlases kapteinis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kurā Argentīna ieguva zelta medaļas.
Rikelme ir ticis četras reizes atzīts par Argentīnas gada futbolistu un 2001. gadā atzīts par Dienvidamerikas gada futbolistu. 2006. un 2007. gadā ticis nominēts FIFA Gada futbolista balvai, bet 2005. un 2007. gadā Zelta bumbas balvai.
Sasniegumi
Boca Juniors
Villarreal
Argentinos Juniors
Argentīna
Polokori
Polokori ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,2 km no pagasta centra Benislavas, 10,9 km no novada centra Rugājiem un 221,8 km no Rīgas.
Huans Romans Rikelme
Sasniegumi
Individuālie sasniegumi
Polokori
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.
Reiz sensenos laikos
Seriāls ticis nominēts 4 Emmy balvām.
Latvijā to rādija TV3.
PSRS karogs
PSRS karogs bija viens no Padomju Savienības oficiālajiem valsts simboliem. Oficiālais valsts karogs no 1923. līdz 1991. gadam. Karoga dizains un simbolisms ir no 1917. gada Krievijas revolūcijas. Piecstaru zvaigzne, sirpis un āmurs ir arī komunisma starptautiskais simbols.
Pričauni
Pričauni (arī Pričaunes, Pričaunīki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,1 km no pagasta centra Benislavas, 16,3 km no novada centra Rugājiem un 227,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).
Primenes
Primenes (arī Prīmenes) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4,2 km no pagasta centra Benislavas, 15,9 km no novada centra Rugājiem un 226,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V463 (Pāliņi–Gailīši) un V481 (Rūbāni–Primenes), Saipeites upes krastā.
Dzelzceļa stacijas Latvijā
Šajā sarakstā ir uzskaitītas esošās Latvijas dzelzceļa stacijas, pieturas punkti, ceļa posteņi, blokposteņi un izmaiņas punkti. Uzskaitītas stacijas, kas ir atrodamas 2021. gada valsts akciju sabiedrības "Latvijas dzelzceļš" publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras tīkla pārskatā. Tajā ir uzskaitīta 141 stacija, 128 pieturas punkti (no kuriem 62 ir norādīti kā iekonservēti), 2 blokposteņi, 16 ceļa posteņi un 4 izmaiņas punkti. Vairākos gadījumos stacija ir norādīta ar tai piederošajiem parkiem (piemēram, Torņakalns ir norādīts kā Rīgas Pasažieru stacijai piederošs parks).
Pūdnīki (Lazdukalna pagasts)
Pūdnīki (arī Podnieki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 1,8 km no pagasta centra Benislavas, 13,6 km no novada centra Rugājiem un 224,6 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V481 (Rūbāni–Primenes).
Rūbāni
Rūbāni (arī Rūbani, Rūboni) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,3 km no pagasta centra Benislavas, 11,6 km no novada centra Rugājiem un 222,6 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Piļsnīki
Piļsnīki (arī Pilsnieki, Piļsninīki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Benislavas, 9,6 km no novada centra Rugājiem un 220,5 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Šņitkas purva.
Neiespējamā misija: Sekas
"Neiespējamā misija: Sekas" (en) ir 2018. gada ASV spiegu filma. Filmas režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir Kristofers Makkvarijs. Filmas producents un galvenās lomas tēlotājs, tāpat kā iepriekšējās filmās, ir Toms Krūzs. Vēl filmā filmējušies Henrijs Kevils, Saimons Pegs, Rebeka Fērgusone, Vings Reimss, Šons Heriss. Mišella Monagana un Aleks Boldvins.
Tā ir sestā filma no Neiespējamās misijas filmu sērijas. Filmas pirmizrāde notika 2018. gada 12. jūlijā Parīzē.
Filmā Ītanam Hantam un viņa komandai, kuru pēc misijas saļodzīšanās novēro CIP aģents, jāizseko nozagts plutonijs.
Filmēšana
Filmēšana oficiāli sākās 2017. gada 8. aprīlī un notika dažādās valstīs: Francijā, Lielbritānijā, Norvēģijā, Jaunzēlandē. Režisors Kristofers Makkvarijs izvēlējās attēlot Jaunzēlandē filmētās ainas kā Kašmīru, kas ir politiski sarežģītāks reģions.
Augustā Krūzs lauza labās kājas potīti filmēšanas laikā Londonā, kas filmēšanu apturēja uz 7 nedēļām. Kopumā dīkstāve izmaksāja 80 miljonus dolāru, jo bija jāturpina maksāt aktieriem un filmēšanas komandai, taču šo summu nosedza apdrošināšanas kompānija un tā neatsaucās uz filmas budžetu. Arī plānotais filmas iznākšanas laiks netika pārlikts.
Lai Toms Krūzs varētu trenēties filmai, 2017. gadā Aerodium uzbūvēja pasaulē lielāko vertikālo vēja tuneli ar izmēru 3.5m × 6.5m, kas ir četras reizes lielāks par tipisku vēja tuneli. Lai uzņemtu vienu no filmas sākuma ainām, Tomam Krūzam bija jāveic vairāk nekā 100 HALO lēcienu. Saskaņā ar Nīlu Korbauldu, īpašo efektu vadītāja teikto, „tas bija diezgan daudz, bet ziniet, ja viņam nebūtu pavadītā laika vēja tunelī, to būtu bijis 250.”
Slendermens
"Slendermens" (en) ir 2018. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Silvēns Vaits. Galvenās lomas filmā atveido Džoija Kinga, Džūlija Goldani Telesa, Analisa Bassao, Talita Beitmane un Havjers Botets. Filmas pirmizrāde ASV notika 2018. gada 10. augustā, bet Latvijā — 2018. gada 24. augustā.
Filmā kādas Masačūsetsas štata mazpilsētas jaunieši veic rituālu, lai atspēkotu mītu par Slendermenu – garu, slaidu radījumu ar nedabiski garām rokām un bezveidīgu seju, kurš esot vainojams daudzu jauniešu un bērnu pazušanā. Kad viena no jaunietēm noslēpumaini pazūd, viņiem rodas aizdomas, ka meitene varētu būt Slendermena upuris.
Mateja Kežmans
Mateja Kežmans (sr, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Serbijas un Melnkalnes futbola izlases dalībnieks.
Savu karjeru sācis vairākos Serbijas klubos, visspilgtāk spēlējot Partizan komandā. 2000. gadā pārcēlies uz Eredivisie klubu PSV Eindhoven. Savā debijas sezonā Kežmans kļuva par līgas labāko vārtu guvēju un palīdzēja PSV komandai izcīnīt līgas čempionu titulu. 2004—05. gada sezonu pavadījis Anglijas Premjerlīgas komandā Chelsea. Vēlāk spēlējis Atletico Madrid, Fenerbahçe, Paris Saint-Germain, Zenit Saint Petersburg, South China un FC BATE.
Dienvidslāvijas/Serbijas un Melnkalnes futbola izlasi Kežmans ir pārstāvējis 2000. gada Eiropas čempionātā un 2006. gada FIFA Pasaules kausā.
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par sporta aģentu.
Sasniegumi
PSV
Chelsea
Fenerbahçe
Paris Saint-Germain
South China
BATE Borisov
Individuālie sasniegumi
762. gads
762. gads ir gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Ukapirms
Ukapirms (jaunprūšu: *Ukapirms — 'visupirmais') prūšu mitoloģijā ir augstākais debesu, zemes un zvaigžņu dievs, kam viss pasaulē esot bijis pakļauts. No 1530. līdz 1615. gadam rakstītajos latviešu un vācu avotos Ukapirms dievu sarakstos vienmēr iekļauts pirmajā vietā, un pēc tā minēts vai nu gaismas dievs Svaikstiks vai jūras dievs Autrimps. Atšķirībā no daudziem citiem prūšu dieviem, Ukapirms nekad nav parādījies citos tekstos, un mitologi uzskata, ka tas varētu būt bijis abstrakts dievs bez konkrētām darbībām un mitoloģiskajiem motīviem, līdzīgi kā Dievs austrumbaltu mitoloģijā. Kādā avotā Ukapirms salīdzināts ar Saturnu romiešu mitoloģijā.
Sisinātājķauķi
Sisinātājķauķi, sisinātājķauķu ģints (Locustella) ir viena no sisinātājķauķu dzimtas (Locustellidae) ģintīm, kas apvieno 20 maza auguma putnu sugas. Sisinātājķauķi ir Vecās pasaules putnu sugas, kas sastopamas Eiropā, Āzijā, Indonēziju ieskaitot, un Āfrikā.
Latvijā
Latvijā sastopamas 4 sisinātājķauķu ģints sugas: kārklu ķauķis (Locustella naevia), lāsainais ķauķis (Locustella lanceolata), Seivi ķauķis (Locustella luscinioides) un upes ķauķis (Locustella fluviatilis). No tām Latvijā samērā parasti un izplatīti ligzdotāji ir trīs sugas,  bet lāsainais ķauķis novērots tikai vienu reizi.
Kopīgās īpašības
Sisinātājķauķu ģints putni ir nelieli, bet ar noapaļotu asti un garām zemastes spalvām. Apspalvojums neuzkrītošs, pelēkbrūns vai brūns. Daļai sugu ir tumšas svītras vai raibumi uz spārniem, muguras un sāniem, bet daļa sugu ir bez raibumiem.
Galvenokārt uzturas atklātos zālājos, krūmājos vai purvos. Barojas ar kukaiņiem. Sugas, kas ligzdo mērenās joslas reģionos, ir izteikti gājputni. Sisinātājķauķi ir ļoti uzmanīgi, kā arī to apspalvojums ir īpaši maskējošs, tādēļ tos ir ļoti grūti pamanīt un novērot dabā. Par to klātbūtni visbiežāk liecina tikai to dziedāšana, kas atgādina kukaiņa sisināšanu.
Saipetnīki
Saipetnīki (arī Saipetnieki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2,7 km no pagasta centra Benislavas, 14,5 km no novada centra Rugājiem un 225,4 km no Rīgas.
Vāģi 2
"Vāģi 2" (en) ir 2011. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Džons Laseters. Filmas pirmizrāde notika Holivudā. Galvenās lomas ierunājuši Ouens Vilsons, Kabeļvīrs Lerijs, Emīlija Mortimera, Edijs Izards, Maikls Keins un Džons Tartaro. Filma ir turpinājums 2006. gada animācijas filmai "Vāģi". 2017. gadā filmai iznāca turpinājums "Vāģi 3".
Filmā Zibens Makvīns un Metriņš dodas uz ārzemēm, kur notiek Pasaules Grand Prix sacensības. Tomēr ceļš uz sacensībām nav viegls, jo Metriņš iekļūst starptautiskas spiegošanas piedzīvojumā.
Silinīki (Lazdukalna pagasts)
Silinīki (arī Silenieki, Silenīki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 13,5 km no pagasta centra Benislavas, 15,5 km no novada centra Rugājiem un 236,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).
Gints Baumanis
Gints Baumanis ( — ) bija latviešu horeogrāfs un dejas pedagogs. Vairākkārtējs Deju svētku virsvadītājs. No 2002. līdz 2019. gadam bija tautas deju ansambļa «Rotaļa» mākslinieciskais vadītājs.
Biogrāfija
Gints Baumanis bija viens no XV Deju svētku (2013) deju lieluzveduma «Tēvu laipas» virsvadītājiem. Viņš bija virsvadītājs Skolu jaunatnes deju svētku deju lieluzvedumos 2005. un 2010. gadā, kā arī lielizrādē «Abas malas» (2017), XXI Latvijas senioru deju dienā «Četri vēji» (2017) un deju koncertā «Vēl simts gadu dejai» (2018).
Bija 1. Dejas balvas žūrijas loceklis un balvas laureāts divās kategorijās: "Skatuviskās tautas dejas uzvedums vai notikums" (kopā ar Agri Daņiļeviču un Dagmāru Bārbali par deju lieluzvedumu "Vēstījums rakstos") un "Pārsteigums dejas mākslā" (kopā ar Daci Adviljoni, Lieni Gravu un Raimondu Martinovu par deju lieluzvedums "Abas Malas").
Slaveiti
Slaveiti (arī Slavīti) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,9 km no pagasta centra Benislavas, 14,2 km no novada centra Rugājiem un 225,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas uz rietumiem no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz ziemeļaustrumiem no Bērzpils purva, Pīsteņas upes krastā.
Vāģi 3
Filmā Zibens Makkvīns vēlas pierādīt jaunās paaudzes braucējiem, ka viņš vēl joprojām ir labākā sacīkšu automašīna pasaulē.
Skubinova
Skubinova ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 16,6 km no pagasta centra Benislavas, 18,5 km no novada centra Rugājiem un 239,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autocentriem.
Agris Gailītis
Agris Gailītis (dzimis ) ir latviešu fiziķis. Veicis starptautiskas nozīmes pētījumus magnetohidrodinamikas jomā. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2001).
Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gada 18. novembrī Valmierā. Studēja Latvijas Universitātes (LU) Fizikas un matemātikas fakultātē, kuru beidza 1958. gadā. Strādāja LZA Fizikas institūtā par inženieri (1958—1959) un jaunāko zinātnisko līdzstrādnieku (1959—1960).
1961. gadā sāka aspirantūras studijas PSRS Zinātņu akadēmijas Fizikas institūtā, kuras beidza 1964. gadā ar kandidāta disertācijas aizstāvēšanu. Strādāja par LZA Fizikas institūta vecāko zinātnisko līdzstrādnieku (1965—1985) un vadošo pētnieku (1986—1993).
1994. gadā Agris Gailītis tika ievēlēts par profesoru. 1996. gadā kļuva par Teorētiskās fizikas laboratorijas vadītāju un 1998. gadā par Fizikas institūta direktoru, 2006. gadā par direktora vietnieku.
1999. gada novembrī A. Gailīša vadībā tika veikts Rīgas dinamo eksperiments, kas izskaidoja zemes magnētiskā lauka ģenerācijas mehānismu.
Augstais lāčpurns
Augstais lāčpurns (Morchella elata) ir Latvijā reta lāčpurnu ģints sēne, kuras augļķermeņi pēc apstrādes ir ēdami.
Rūzinīki
Rūzinīki (arī Roznieki, Rūzenīki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,8 km no pagasta centra Benislavas, 15,6 km no novada centra Rugājiem un 231,6 km no Rīgas.
Augstais lāčpurns
Augšanas apstākļi
Saprofīts. Aug pa vienam vai grupās aprīļa beigās un maijā lapu un skuju koku mežos, arī dārzos un pagalmos, bagātīgā augsnē, ābolu pūšanas vietās, zem dzīvžogiem vai skujkoku mizu mulčā. Paretam kāpu smiltājos. Reizēm masveidīgi izdegumos. Sastopams Eiropā, lokālās formas vai vizuāli neatšķiramas citas radnieciskas sugas arī Vidusāzijā, Austrālijā un Ziemeļamerikā.
Rūzinīki
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).
Augstais lāčpurns
Mākslīgā audzēšana
Ķīnā tiek veikti mēģinājumi audzēt augstos lāčpurnus un to klada radnieciskās sugas. Pašreizējais komerciālais efekts ir neliels lāčpurnu micēlija ātrās novecošanās dēļ.
Līdzīgās sugas
Līdzīgi ir smailie lāčpurni, kuru kātiņš ir pie cepurītes ir ievērojami tievāks par to, kamēr augstajam lāčpurnam tas pie savienojuma ir gandrīz līdzīgs cepurītes resnumam. Visi lāčpurni, ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt, ir ēdami. Bisītes jeb ķerveļi un ķēvpupi atšķiras no lāčpurniem ar savu virsmu, kura vienmēr ir izlocīti krunkaina, kamēr lāčpurniem — tīkloti šūnaina.
Austrijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Austrijas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.
Līdz šim Austrija olimpiskajās spēlēs kopā ir izcīnījusi 331 olimpisko medaļu (87 zelta, 118 sudraba un 126 bronzas medaļas). Lielākā daļa medaļu — 232 medaļas — ir tikušas izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs, savukārt 87 medaļa ir tikusi izcīnīta vasaras olimpiskajās spēlēs. No ziemas olimpisko spēļu sporta veidiem Austrija visvairāk medaļas ir izcīnījusi kalnu slēpošanā (120 medaļas). Šajā sporta veidā tā ir līdere starp dalībvalstīm. Savukārt visvairāk medaļu no vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem ir iegūts smaiļošanā un kanoe airēšanā (14 medaļas). Austrija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1964. gada Tokijas un 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs tā ieguva 1936. gada Berlīnes spēlēs (4 zelta, 6 sudraba un 3 bronzas medaļas). Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs Austrija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi katrā dalības reizē, visvairāk — 2006. gada Turīnas spēlēs — 23 medaļas (9 zelta, 7 sudraba un 7 bronzas medaļas).
Malvilas pils
Grāmata latviski izdota 1981. gadā izdevniecībā "Zinātne" V. Meļinovska tulkojumā, sērijā "Fantastikas pasaulē".
Austrijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums
Ziemeļu divcīņas sportists Fēlikss Gotvalds ir medaļām bagātākais Austrijas sportists. Viņš, piedaloties ziemas olimpiskajās spēlēs no 2002. līdz 2010. gadam, ir izcīnījis 7 medaļas (3 zelta, 1 sudraba un 3 bronzas medaļas).
Sportistu uzskaitījums
''Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Austriju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.''
Malvilas pils
Sižets
Romāna darbība norisinās divdesmitā gadsimta beigās. Tas stāsta par notikumiem pēc kodolkatastrofas, kad nelielai cilvēku grupai izdevies izdzīvot, jo atomsprādziena brīdī viņi atradušies kādas senlaicīgas pils vīna pagrabā. Arī daļu Larokas pilsētiņas, kurā atrodas Malvilas pils, pasargājusi klints.
Stiernīki
Stiernīki (arī Stiernieki, Stierninīki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,1 km no pagasta centra Benislavas, 13,9 km no novada centra Rugājiem un 224,8 km no Rīgas.
Malvilas pils
Sižets
Drīz viņi konstatē, ka arī apkārtējās saimniecībās un ciemos ir saglabājusies dzīvība. Laiku pa laikam parādās jauni izdzīvojušie, taču ne visiem no tiem ir cēli nodomi, nākas saskarties ar vardarbību un cilvēku nogalināšanu. Arī paši malvilieši dažkārt ir spiesti nogalināt, lai paši netiktu nogalināti.
Stiernīki
Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļa V481 (Rūbāni–Primenes), Saipeites upes krastā.
Malvilas pils
Sižets
Sabiedrībā notiek būtiskas izmaiņas. Mainās cilvēku rīcības motīvi, veidojas jauns kopdzīves modelis, un par dzīves dominanti kļūst cilvēces un cilvēcīguma saglabāšana.
Viens no lielākajiem draudiem jaunajai sabiedrībai ir teokrātiskas diktatūras izveidošanās.
Romāns veidots stāstījuma formā, Malvilas pils īpašniekam Emanuelam Kontam laiku pa laikam arī atgriežoties atmiņās par notikumiem, kas risinājušies viņa bērnībā un pirms katastrofas.
Tutini (Lazdukalna pagasts)
Tutini ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,2 km no pagasta centra Benislavas, 17,9 km no novada centra Rugājiem un 228,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Mošķīšu universitāte
"Mošķīšu universitāte" (en) ir 2013. gada ASV animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Dens Skenlons. Filmas pirmizrāde notika BFI Southbank teātrī Lielbritānijā. Galvenās lomas ierunājuši Billijs Kristels, Džons Gudmens, Stīvs Bušemi, Helēna Mirena, Pīters Sons, Džoels Marejs un Čārlijs Dejs. Filma ir turpinājums 2001. gada animācijas filmai "Mošķīši".
Jans Koss
Jans Koss (pl; dzimis, miris ) bija Žečpospolitas valsts darbinieks, Inflantijas kastelāns no 1664. līdz 1688. gadam.
Petra Martiča
Petra Martiča (hr; dzimusi ) ir profesionāla horvātu tenisiste. Augstāko 14. pozīciju rangā sasniegusi 2020. gada 13. janvārī.
Asko
Asko var būt:
Valka (stacija)
Valka ir bijusī dzelzceļa stacija, šobrīd — ceļa postenis, kas atrodas Valkā. Valkā notiek arī kravas operācijas (Valka ir viens no diviem kravas punktiem Latvijā, otrs ir Mārciena).
Valkas stacija kā šaursliežu dzelzceļa stacija tika atklāta 1903. gadā. Sākotnējais stacijas nosaukums bija Valka II, jo tajā brīdī Valkā jau bija platsliežu stacija Valka I (tagad — Valga). Šī stacija tika izveidota, lai apkalpotu šaursliežu dzelzceļa līnijas Valka—Pērnava (atklāta 1896. gadā, sākotnējā šīs līnijas stacija atradās citā vietā, netālu no Valkas platsliežu dzelzceļa stacijas ) un Pļaviņas—Valka (atklāta 1903. gadā). 1920. gadā pēc Latvijas—Igaunijas robežas noteikšanas Valkas platsliežu stacija palika Igaunijas teritorijā, tāpēc Valka II ieguva Valkas stacijas nosaukumu. Tajā pašā gadā tika uzbūvēti divi platsliežu atzari uz Valkas staciju, no Latvijas un Igaunijas puses, savienojot to ar Rīgas—Pleskavas dzelzceļu. Valka kļuva par Latvijas robežstaciju. 1927. gadā tika veikta stacijas ēkas pārbūve, to paplašinot. 1944. gadā vācu karaspēks atkāpjoties izpostīja Valkas—Rūjienas dzelzceļu, kā arī Valkas stacijas pārmijas, sliežu ceļus, lokomotīvju depo, remontdarbnīcas. Pēc Otrā pasaules kara staciju slēdza, līnija līdz Rūjienai, kā arī līnija līdz Žuldiņiem netika atjaunota, šaursliežu dzelzceļa satiksme tika īstenota no Valgas stacijas. 1970. gadā tika slēgta šaursliežu līnija no Valgas līdz Apei, šaursliežu dzelzceļš tika demontēts.
Meklējot Doriju
"Meklējot Doriju" (en) ir 2016. gada ASV animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Endrū Stentons. Filmas pirmizrāde notika Holivudā. Galvenās lomas ierunājuši Elena Didženeresa, Alberts Brūkss, Keitlīna Olsone, Eds O'Nīls, Jūdžins Levijs un Daiena Kītone. Filma ir turpinājums 2003. gada animācijas filmai "Meklējot Nemo".
Filmā draudzīgā, bet aizmāršīgā zivtiņa Dorija dodas meklēt savus sen pazudušos vecākus.
Stongas
Stongas (arī Stangas) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,2 km no pagasta centra Benislavas, 17,0 km no novada centra Rugājiem un 227,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes ezera krastā.
FK Vilnius
FK "Vilnius" (lt) ir 2019. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Viļņas, kas šobrīd spēlē Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.
Baltijos Futbolo Akademija un FK Vilnius 2019. gada bija partneri.
Sastāvs
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
Pēkšņi stāvoklī
"Pēkšņi stāvoklī" (en) ir 2007. gada ASV romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir Džads Apatovs. Galvenās lomas atveido Ketrīna Heigla, Sets Rogens, Pols Rads, Leslija Manna, Džeisons Sīgels, Džejs Berušels, Džona Hills un Martins Stārs. Filmas pirmizrāde notika.
Filmā ballīšu mīļotājs Bens Stouns un nesen paaugstināta mediju personība Elisona Skota iesaistās vienas nakts sakarā. Drīz vien abu dzīves sagriežas kājām gaisā, kad Elisona uzzina, ka ir stāvoklī no Bena.
Ūzuļnes
Ūzuļnes (arī Ozolnes) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,5 km no pagasta centra Benislavas, 12,8 km no novada centra Rugājiem un 224,7 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Bērzpils purva.
Ūsa (Lazdukalna pagasts)
Ūsa (arī Osa) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,2 km no pagasta centra Benislavas, 16,5 km no novada centra Rugājiem un 227,4 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas uz rietumiem no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Pīsteņas upes krastā, uz ziemeļaustrumiem no Bērzpils purva un dienvidaustrumiem no Šņitkas purva.
Kelmės FK
Kelmės futbolo klubas ir 2006. gadā dibināta Lietuvas futbola klubs no Ķelmes.
Supernova 2020
Supernova 2020 bija plānotā, bet vēlāk atceltā 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuru rīkoja Latvijas Televīzija.
Pieteikšanās konkursam notika no līdz. Konkursa uzvarētājam bija paredzēta iespēja pārstāvēt Latviju 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē.
Konkursa fināls, kas bija arī vienīgā tiešraide, notika.
Konkursā uzvarēja Samanta Tīna ar dziesmu Still Breathing, un viņai sekoja Katrīna Dimanta un ANNNA. Samanta Tīna būtu pārstāvējusi Latviju 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē, taču sakarā ar COVID-19 pandēmijas izplatīšanos Eiropā konkurss tika atcelts.
Norises vieta un laiks
Konkursa fināls notika studijā, Latvijas Televīzijas augstceltnē. Tiešraide tika pārraidīta LTV1 kanālā un vietnē replay.lsm.lv visā pasaulē, kā arī LTV7 ar surdotulkojumu plkst. 21:25.
Vadītāji
tika paziņots, ka konkursu vadīs iepriekšējo konkursu vadītāji, Latvijas Radio 5 dīdžeji, Toms Grēviņš un Ketija Šēnberga un ka aizkulišu vadītāja būs YouTube vlogere Beāte Bērziņa (BetaBeidz).
Žūrija
Lai gan konkursa rezultātu noteiks tikai skatītāju balsojums, žūrija piedalījās, pēc katra priekšnesuma izsakot savus komentārus. Tās sastāvā bija:
Priekšatlase
Konkursam tika pieņemts rekordliels dziesmu pieteikumu skaits — 126 dziesmas.
1. priekšatlases kārta
Visas 126 dziesmas vērtēja žūrija 18 cilvēku sastāvā, zinot tikai dziesmas nosaukumu. Žūrijas sastāvā bija:
2. priekšatlases kārta
No visām pieteiktajām dziesmām 28 kvalificējās nākamajai kārtai. Šajā kārtā dalībnieki izpildīja savas dziesmas žūrijas priekšā, priekšnesumu ieraksti tika publicēts konkursa YouTube kanālā.
Tiešraide
Fināls notika.
9 fināla dalībnieki tika paziņoti. Dalībnieku uzstāšanās secību LTV1 raidījuma "Rīta Panorāma" laikā izlozēja konkursa producente Ilze Jansone un viena no vadītājām — Ketija Šēnberga.
Skatītāji varēja balsot, veicot vienu zvanu vai īsziņu vai tiešsaistē konkursa mājaslapā. Pirms konkursa tika izmainīta balsošanas kārtība mājaslapā — jaunajā balsošanas nolikumā bija paredzēts, ka par vienu dalībnieku no vienas IP adreses varēs balsot ne vairāk kā 5 reizes, taču tehnisku iemeslu dēļ jaunā sistēma nestrādāja un balsošana noritēja pēc iepriekšējo gadu prakses, izmantojot Latvijas Televīzijas izstrādāto sistēmu, kas sevi veiksmīgi bija pierādījusi iepriekšējos gados. Proti, skatītāji par vienu dalībnieku no viena sociālo tīklu profila varēja balsot 1 reizi. Pirmo reizi kopš Supernova 2017 konkursa, fināla rezultātu noteica tikai skatītāju balsojums.
Latvija Eirovīzijā
Atceltajā 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē Latvija būtu piedalījusies 2. pusfinālā. Valsti būtu pārstāvējusi Samanta Tīna ar dziesmu Still Breathing.
Kosakovski
Kosakovski, arī Kosakovski-Korvini (pl, lt,, ru) ir poļu šļahtiču dzimta, kas zināma no 15. gadsimta. 17. un 18. gadsimtā septiņi dzimtas locekļi bija Žečpospolitas kastelāni, tostarp Antonijs Kosakovskis bija pēdējais Inflantijas kastelāns. Viens no pazīstamākajiem dzimtas pārstāvjiem - Juzefs Kazimirs Kosakovskis bija Inflantijas bīskaps.
Dzimta sadalījusies daudzos atzaros. Tā tika iekļauta Polijas Karalistes, kā arī Kalugas, Kauņas, Kijevas, Podolijas, Viļņas guberņu augstdzimušo sarakstos.
Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta
Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta (ru) ir 1865. gadā izdota Nikolaja Ļeskova novele. Novele stāsta par tirgotāju Katerīnu Izmailovu, kura mīļotā dēļ nogalina savu vīratēvu, vīru un brālēnu. Ļeskovs sācis rakstīt noveli 1864. gada rudenī, pirmoreiz tā tika publicēta 1865. gada janvārī ar nosaukumu Леди Макбет нашего уезда. 1867. gadā darbs ieguvis savu tagadējo nosaukumu.
Veiksninīki
Veiksninīki (arī Veiksnenīki, Vīksnenieki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,6 km no pagasta centra Benislavas, 16,1 km no novada centra Rugājiem un 231,3 km no Rīgas.
Marjano Diass Mehija
Marjano Diass Mehija (es,, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Vienu spēli 2013. gadā aizvadījis Dominikānas izlases sastāvā, jo viņa māte ir no šīs valsts. 2018. gadā spēlēja Spānijas Pirmās divīzijas futbola klubā Real Madrid.
Veiksninīki
Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes krastā.
Marjano Diass Mehija
Sasniegumi
Real Madrid
Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs
Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs piedalījās no 1952. gada līdz 1988. gadam, kopumā piedaloties 9 vasaras olimpiskajās spēlēs un 9 ziemas olimpiskajās spēlēs. Vienīgā reize, kad Padomju Savienība nepiedalījās olimpiskajās spēlēs, bija 1984. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Losandželosā. Sešās vasaras olimpiskajās spēlēs Padomju Savienība bija pirmā medaļu kopvērtējumā. Savukārt, ziemas olimpiskajās spēlēs Padomju Savienība medaļu kopvērtējumā pirmo vietu izcīnījusi 7 reizes. Padomju Savienības panākumus var saistīt ar lielu valsts ieguldījumu sportā, lai izpildītu savu politisko darba kārtību starptautiskā līmenī.
Pēc 1917. gada Krievijas revolūcijas un Krievijas pilsoņu kara (1917—1922), Padomju Savienība neiesaistījās starptautiskajos sporta pasākumos saistībā ar savu ideoloģiju. Tomēr pēc Otrā pasaules kara (1939—1945) padomju amatpersonas un līderi olimpiskās spēles uzskatīja par noderīgu metodi komunisma ideju popularizēšanai. 1951. gada 21. aprīlī tika izveidota Padomju Savienības olimpiskā komiteja un Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atzina savā 45. sesijā (1951. gada 7. maijā). Tajā pašā gadā, kad PSRS pārstāvis Konstantīns Andrijovs kļuva par SOK locekli, PSRS oficiāli pievienojās olimpiskajai kustībai.
1952. gada Helsinku vasaras olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās Padomju Savienības sportisti. Par pirmo olimpisko zelta medaļnieci noSRS kļuva vieglatlēte, diska metēja, Ņina Romaškova. Viņa arī uzstādīja jaunu pasaules rekordu, disku aizmetot 51,42 metru attālumā.
1956. gada Kortīnas d'Ampeco ziemas olimpiskās spēles bija pirmās ziemas spēles, kurās piedalījās padomju sportisti. Par pirmo ziemas olimpisko spēļu zelta medaļnieci no PSRS kļuva distanču slēpotāja Ļubova Kozireva.
PSRS galvaspilsētā Maskavā 1980. gadā notika vasaras olimpiskās spēles. Taču šajās olimpiskajās spēlēs boikotēja 65 valstis, tā parādot savu attieksmi pret PSRS iebrukumu Afganistānā. Kā atbildes reakciju PSRS boikotēja 1984. gada olimpiskās spēles, kas notika ASV pilsētā Losandželosā.
Lai gan Padomju Savienība beidza pastāvēt 1991. gada 26. decembrī, PSRS Olimpiskā komiteja oficiāli pastāvēja līdz 1992. gada 12. martam, kad tā tika likvidēta.
1992. gadā 7 no bijušajām 15 padomju republikām apvienojās un Albērvilas ziemas olimpiskajās spēlēs startēja kā Apvienotā komanda. Apvienotā komanda (12 no bijušajām 15 republikām) piedalījās arī 1992. gada Barselonas vasaras olimpiskajās spēlēs.
Kopumā Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs izcīnīja 1204 medaļas, no tām vairumu — 1010 medaļas — vasaras olimpiskajās spēlēs un 194 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs.
Ziemas olimpiskās spēles
• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.
Medaļas pa vasaras sporta veidiem
{{legend|#E9D66B| Līderi sporta veidā}}
Karognesēji
Karognesēji, kas nesuši karogus olimpisko spēļu atklāšanas ceromonijās
Kanāda olimpiskajās spēlēs
Līdz šim Kanāda olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 551 medaļu, no tām lielākā daļa — 326 medaļas — iegūtas vasaras olimpiskajās spēlēs un 225 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. Kanāda ir ieguvusi medaļas pilnīgi visās olimpiskajās spēlēs, kurās tā piedalījusies.
Visvairāk medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs Kanāda izcīnīja 1984. gada Losandželosas spēlēs, kopumā 44 olimpiskās medaļas. Savukārt medaļām bagātākās ziemas olimpiskās spēles bija 2018. gada Phjončhanas spēles, kad tā izcīnīja 29 medaļas. No vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem visvairāk medaļu ir izcīnīts vieglatlētikā (66 medaļas) un peldēšanā (54 medaļas). No ziemas olimpisko spēļu sporta veidiem visvairāk medaļu ir izcīnīts ātrslidošanā (42 medaļas) un šorttrekā (37 medaļas). Kanāda ir medaļu līdere frīstaila slēpošanā, hokejā un kērlingā. Ar medaļām bagātākās Kanādas sportistes ir ātrslidotāja Sindija Klasena un Klāra Hjūza. Klāra Hjūza ir vienīgā Kanādas sportiste, kas olimpiskās medaļas iz izcīnījusi gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs.
Kanāda trīs reizes ir organizējusi olimpiskās reizes. Divas reizes, 1988. un 2010. gadā, ziemas olimpiskās spēles un vienreiz, 1976. gadā, vasaras olimpiskās spēles. Olimpiskās spēles ir organizētas Monreālā, Kalgari un Vankūverā.
Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem
• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.
Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem
• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.
Medaļu tabulas
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts
Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem
{{legend|#E9D66B| Līderi sporta veidā}} • Šajā tabulā nav iekļauta viena medaļa (zelta medaļa), ko Kanādas hokeja izlase izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kad hokejs bija vasaras olimpisko spēļu sporta veids.
Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem
{{legend|#E9D66B| Līderi sporta veidā}} • Šajā tabulā ir iekļauta viena medaļa (zelta medaļa), ko Kanādas hokeja izlase izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kad hokejs bija vasaras olimpisko spēļu sporta veids.
Medaļām bagātākie sportisti
Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Kanādu ir ieguvuši četras vai vairāk olimpiskās medaļas.
Vidussola
Vidussola (arī Vidussala, ) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 8,4 km no pagasta centra Benislavas, 3,9 km no novada centra Rugājiem un 219,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P47 (Balvi–Kapūne), Pokrateņas upes krastā.
Vitālijs Fjodorovs
Vitālijs Fjodorovs (dzimis, miris ) bija latviešu arhitekts.
Biogrāfija
Vitālijs Fjodorovs dzimis Jaunlatgales apriņķī. 1948. gadā iestājies Latvijas Valsts universitātē un 1954. gadā ieguvis arhitekta kvalifikāciju. 1959. gadā kļuva par Arhitektu savienības biedru.