cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2023. gada Ukrainas pretuzbrukums
2023. gada 8. jūnijā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā Ukraina uzsāka pretuzbrukumu pret Krievijas karaspēku, kas okupēja tās teritoriju. Galvenās uzbrukuma zonas bija Doneckas, Zaporižjas un citi apgabali.
Prelūdija
Dažās dienās pirms Ukrainas pretuzbrukuma Ukrainas bruņotie spēki iesaistījās "veidošanas operācijās", lai pārbaudītu Krievijas aizsardzību Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās. 2023. gada 3. jūnijā Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis paziņoja, ka Ukraina ir gatava uzsākt pretuzbrukumu. Nākamajā dienā Ukrainas amatpersonas izsludināja "operācijas klusumu", lai neapdraudētu militārās operācijas. 6. jūnijā tika pārrauts Kahovkas dambis Dņepro upē, appludinot teritorijas lejtecē un samazinot ūdens piegādi Krimai. Sākoties pretuzbrukumam, Krievijas bruņotie spēki apšaudīja Hersonu, kur glābēji evakuēja plūdu apdraudētos iedzīvotājus.
Operācijas pirms pretuzbrukuma
Līdz 5. jūnijam Krievijas emuāru autori ziņoja, ka Ukraina ir paātrinājusi ofensīvas darbības Austrumukrainā, koncentrējoties pret Novodoneckas apgabalu starp Vuhledaru (notiekošās kaujas vieta) un Veļika Novosiļku Doneckas apgabala dienvidos. Ukrainas aizsardzības ministra vietniece Hanna Maļara teica, ka Ukrainas spēki Bahmutas rajonā guvuši līdz pat jūdzes pieaugumu. Lai gan Ukrainas amatpersonas par šo jautājumu lielākoties klusēja, izskanēja pieņēmumi, ka aizskarošās darbības bija ilgi gaidītās pretuzbrukuma sākums. Kāda Krievijas iecelta amatpersona Zaporižjas apgabalā sacīja, ka ukraiņu mērķis bija izlauzties cauri Krievijas līnijām un sasniegt Azovas jūru.
Kopš 3. jūnija Ukrainas 37. jūras kājnieku brigāde iesaistījās lēnā, bet konsekventā ofensīvā ap frontes apmetni Novodonecku Doneckas apgabalā. Bez bruņotā atbalsta jūras kājnieki spēja atgrūst DTR tautas kaujinieku bataljonu Vostok, galvenokārt izmantojot artilēriju un APC ātri nogādājot jūras kājniekus uz priekšu un pēc tam atkāpjoties pārāk tālu, lai Krievijas artilērija varētu trāpīt.
Bahmuta
Kopš 2023. gada 4. jūnija Ukrainas spēki savas lielākās kaujas ietvaros ir iesaistījušies "lokalizētos" pretuzbrukumos Bahmutas pilsētā un tās apkārtnē. Todien tika ziņots, ka Ukrainas spēki ir atņēmuši daļu Berkhivkas ciema uz ziemeļiem no Bahmutas. Ukrainas spēki apgalvoja, ka virzījušies tālāk ap Bahmutas flangiem, 200 līdz 1600 metrus uz Orihovas-Vasiļivkas un Paraskoviivkas ziemeļos un 100 līdz 700 metrus pie Ivanivskes un ap Kļiščiivku dienvidrietumos. Kāda Ukrainas militārpersona sacīja, ka ukraiņi pavirzījušies no 300 metriem līdz vienam kilometram ap Bahmutas ziemeļu un dienvidu flangu.
Doneckas fronte
8. jūnijā Ukrainas spēki virzījās Bahmutas virzienā, veicot no 200 metriem līdz 1.1 km no peļņas, gūstot turpmākus ierobežotus ieguvumus 9. jūnijā. Līdz 10. jūnijam Ukrainas spēki pacēlās līdz 1400 m dažādās nenoteiktās Bahmutas frontes zonās un iesaistījās smagās kaujās Berhikvkā un Jahidnē. Līdz 9. jūnijam Ukrainas spēki virzījās pa Siverskas Doneckas kanāla rietumu krastu uz rietumiem no Andriivkas un piespieda 57. motorizēto kājnieku brigādi un soda bataljonu "Storm-Z" atkāpties no savām pozīcijām kanālā.
8. jūnijā Ukrainas spēki veica pretuzbrukumus uz Doneckas un Zaporižjas apgabalu robežas, ziņojot par kaujām Veļika Novosilkas virzienā. Līdz 9. jūnijam Ukrainas spēki bija guvuši nelielu pieaugumu uz Doneckas un Zaporižjas apgabalu robežas Blahodatnē, kas atrodas Veļika Novosiļkas apkaimē, un Krievijas spēki bija atkāpušies no pozīcijām uz rietumiem no Storoževes. 10. jūnijā Krievijas avoti ziņoja, ka Ukraina ir virzījusies uz priekšu netālu no Neskučnes, bet 11. jūnijā Krievijas avoti apstiprināja Krievijas atkāpšanos no Neskučnes. Ukrainas dronu kadros redzams, ka Krievijas spēki ir atkāpušies no savām pozīcijām pie Storoževes. Ukrainai pieder 95 km2 teritorijā ap Veļika Novosilku pēc nedēļu ilgām cīņām.
Zaporižjas fronte
8. jūnijā Ukrainas spēki uzsāka pretuzbrukumus ap Orihivas pilsētu, Zaporižjas apgabala Polohijas apgabalā, kur Krievijas spēki bija izveidojuši aizsardzības līniju Mala Tokmachka-Polohy. Uzbrukumi bija vērsti ap frontes līnijas ciematiem un. Ukrainas spēki izlauzās cauri pirmajām aizsardzības līnijām, ko turēja 58. apvienotā ieroču armija un GRU, izraisot Krievijas spēku atgriešanos otrajā aizsardzības līnijā. Krievijas spēki vēlāk sarīkos pretuzbrukumu, atgūstot sākotnējo līniju. Neatkarīgā domnīca Kara izpētes institūts (ISW) atzīmēja, ka Krievijas Dienvidu militārais apgabals, kas ir atbildīgs par šīs līnijas aizsardzību, savās aizsardzības operācijās rīkojās ar "neraksturīgu saskaņotības pakāpi". Krievijas avoti piedāvāja dažādus sākotnējās aizsardzības panākumu skaidrojumus, piemēram, efektīvu mīnēšanu, gaisa pārākumu un elektroniskās karadarbības (EW) sistēmu izmantošanu. ASV amatpersonas un Krievijas Aizsardzības ministrija ziņoja, ka Ukrainas bruņotie spēki uzbrukumu laikā cietuši "ievērojamus zaudējumus". ASV amatpersonas sacīja, ka nav sagaidāms, ka zaudējumi ietekmēs pretuzbrukumu kopumā.
9. jūnijā tika ziņots par vairākām kaujām Orihivas apkaimē, Ukrainas spēkiem uzsākot triecienu Zaporižjas apgabala Tokmakas pilsētas virzienā, izmantojot tankus "Leopard" un kaujas mašīnas "Bradley". Volodimirs Zelenskis apsveica Ukrainas spēkus ar "rezultātiem" Ukrainas austrumos. Ukrainas spēki bija redzami, darbojoties Lobkovas apkaimē, un kāds Krievijas emuāru autors apgalvoja, ka Ukrainas spēki guvuši panākumus Robotīnē, kas abi atrodas Zaporižjas apgabalā, uz dienvidiem no Orihivas.
Līdz 10. jūnijam Ukrainas spēki guva vēl lielākus panākumus uz dienvidiem un rietumiem no Lobkovas un uz rietumiem no Novopokrovkas.
Analīze
Ukrainas pretuzbrukums salīdzināja ar D dienu, operāciju uzskatot par kritisku brīdi karā.
ISW 9. jūnijā novērtēja, ka Krievijas informatīvajā telpā valda neizpratne par to, kurš īsti ir atbildīgs par aizsardzības operācijām. Izskanēja pieņēmumi, ka apgabala komandieri varētu būt Aleksandrs Romančuks, Mihails Teplinskis, Sergejs Kuzovļevs vai Valērijs Gerasimovs, un ISW vērtēja, ka komandieri, "iespējams, pārklājas".
ISW novērtēja, ka Ukraina pretuzbrukumam 9. jūnijā vēl nebija piešķīrusi visas savas rezerves un rietumu aprīkojumu un ka līdz šim ciestie materiālie zaudējumi ne vienmēr ietekmēs pretuzbrukuma gaitu.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis apstiprināja, ka "notiek pretuzbrukuma un aizsardzības darbības".
ISW novērtējums 10. jūnijam liecina, ka Ukrainas spēki veic pretuzbrukuma operācijas četros apgabalos. Bahmutas frontes nenoteikta daļa. Doneckas — Zaporižjas apgabala robeža. Bilohorivka Luhanskas apgabalā un uzbrūk dienvidaustrumos un dienvidrietumos no Orihivas arī Zaporižjas apgabalā.
Ass slīpums
Ar ass slīpumu astronomijā saprot debess ķermeņu rotācijas ass slīpumu. Tas ir leņķis starp debess ķermeņa ekvatora un orbītas plaknēm. To var definēt arī kā leņķi starp debess ķermeņa rotācijas asi un perpendikulu pret šā ķermeņa orbītas plakni.
Rotācijas ass slīpumu izsaka grādos un apzīmē ar ε.
Zemes rotācijas ass slīpums pašreiz ir apmēram 23.439°. Tas mainās no 22.1° līdz 24.5° 42 000 gadu laikā. Pašlaik tas samazinās par 0.013° katros simts gados. Zemes rotācijas ass slīpums rada gadalaiku maiņu.
O'Hēra starptautiskā lidosta
O'Hēra starptautiskā lidosta (en) ir starptautiska lidosta Čikāgā, Ilinoisā, ASV. 2017. gadā pasažieru skaits lidostā pārsniedza 79 miljonus, tādējādi tā bija sestā noslogotākā lidosta pasaulē un trešā — ASV. Lidosta tika atklāta 1926. gadā. Aukstā kara laikā šeit atradās ASV Gaisa spēku bāze. Lidosta nosaukta amerikāņu aviatora Edvarda O'Hēra (Edward O'Hare) vārdā.
Grosrešene
Grosrešene (de, dsb) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1370. gadā. No 19. gadsimta vidus pilsētā attīstījās rūpniecība. Pēc Otrā pasaules kara Grosrešene ietilpa VDR. No 1958. līdz 1990. gadam uz dienvidiem no pilsētas atradās atklātas brūnogļu raktuves. 1965. gadā Grosrešenei tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc brūnogļu ieguves beigām karjerā tika izveidots Grosrošenes ezers (Großräschener See).
Rūta Mežavilka
Rūta Mežavilka (dzimusi ) ir latviešu rakstniece, dzejniece, dramaturģe, māksliniece, grafiskā dizainere un politiķe. Vairāku dzejoļu krājumu, lugu, kā arī romāna "Dzimuši Latvijai" autore. 2020. gadā ievēlēta Rīgas domē no "Progresīvie/Attīstībai/Par!" saraksta.
R. Mežavilkas māte ir ārste, tēvs — pazīstamais karikatūrists un mākslinieks Uģis Mežavilks, tēva brālis — sporta žurnālists Zigurds Mežavilks.
1990. gados R. Mežavilka darbojās jauno literātu žurnāla Luna redakcijā. Viņa ir Latvijas Vājdzirdīgo atbalsta asociācijas "Sadzirdi.lv" biedre.
Big Hit Music
"Big Hit Music" (korejiski: 빅히트 뮤직; iepriekš "Big Hit Entertainment") ir Dienvidkorejas izklaides industrijas kompānija, ko 2005. gadā izveidoja Bangs Šijuks (Bang Si-hyuk). 2021. gada martā mātesuzņēmums "Hybe Corporation" (iepriekš "Big Hit Entertainment Co. Ltd.") mainīja tā zīmola nosaukumu uz "Big Hit Music". Šobrīd "Big Hit Music" kompānija pārvalda solistu Lī Hjonu (Lee Hyun) un puišu grupas BTS un TXT. Iepriekš tā menedžēja arī solisti Limu Džonghī (Lim Jeong-hee) un grupas 8Eight, 2AM un Glam.
2005—2020: "Big Hit Entertainment"
"Big Hit Entertainment" tika izveidots 2005. gada 1. februārī, un 2007. gadā noslēdza līgumu ar vokālo trio "8Eight". 2010. gadā kompānija parakstīja sadarbības līgumu ar "JYP Entertainment" par puišu grupas "2AM" pārvaldību. Tajā pašā gadā Bangs Šijuks noslēdza līgumu ar RM kā pirmo BTS dalībnieku un uzsāka valsts mēroga noklausīšanās, lai atrastu pārējos grupas biedrus. "Big Hit" vadībā BTS debitēja 2013. gada 13. jūnijā.
2012. gadā kompānija noslēdza līgumu ar Limu Džonghī un izveidoja meiteņu grupu GLAM kā sadarbību ar "Source Music". Grupa darbojās līdz 2014. gadam, kad tā izjuka strīda dēļ, kurā bija iesaistīta viena no tās dalībniecēm, Kima Dahī (Kim Da-hee). Kimai tika piespriests cietumsods par aktiera Lī Bjunghuna (Lee Byung-hun) šantažēšanu.
Pēc sadarbības līguma starp "Big Hit" un "JYP" beigām 2014. gada aprīlī, trīs 2AM dalībnieki atgriezās "JYP" kompānijā, bet Lī Čangmins (Lee Chang-min) palika "Big Hit", lai turpinātu savu solo karjeru, kā arī darbību duetā "Homme". Šajā gadā izjuka arī grupa "8Eight" pēc tam, kad beidzās Beka Čana (Baek Chan) un Džū Hī (Joo Hee) līgumi ar "Big Hit". 2015. gada maijā pēc sava trīs gadu līguma beigām Lima Džonghī aizgāja no aģentūras.
2018. gada februārī, pēc "Homme" dalībnieka Čangmina līguma beigām, duets izjuka. Čangmins pameta kompāniju, lai izveidotu pats savu aģentūru, bet Lī Hjons turpināja darbu kā solo mākslinieks. Oktobrī BTS atjaunoja un pagarināja savu līgumu ar aģentūru uz vēl septiņiem gadiem. "Big Hit" otrā puišu grupa, "Tomorrow By Together" (TXT) debitēja 2019. gada martā.
2021 — tagad: "Big Hit Music"
2021. gada 10. martā vairāki mediju portāli sāka ziņot par iespējamo "Big Hit Entertainment" nosaukuma maiņu uz "HYBE Corporation". Vēlāk tajā pašā dienā arī "Big Hit" apstiprināja šīs ziņas, paziņojumā teikts "...ar mūsu mūziku un māksliniekiem mierinot un iedvesmojot cilvēkus visā pasaulē, "Big Hit Entertainment" turpina ieviest jaunas inovācijas mūzikas industrijas biznesa modelī. "Big Hit" cenšas kļūt par pasaulē labāko uz mūziku balstīto dzīvesveida platformu.".
2021. gada 19. martā "Big Hit Entertainment Co., Ltd." paziņoja, ka ir mainījuši uzņēmuma zīmolu, lai atbilstu jaunajam tēlam un sasniegtu jaunus apvāršņus, papildus jau esošajām biznesa jomām. "Big Hit Entertainment" bija ar laiku izaudzis par vairāku zīmolu uzņēmumu un sācis darboties jomās, kuras izklaides kompānijas parasti neaptver, piemēram, 360 uzņēmumos, IP biznesā un izglītības sektorā. Tādēļ nosaukums "Big Hit Entertainment" aģentūrai vairs nederēja, un viņiem vajadzēja jaunu nosaukumu.
Prezentācijas laikā tika paziņots, ka "Big Hit" identitāte netiks zaudēta un tiks izveidots jauns apakšuzņēmums — "Big Hit Music", kas būs daļa no "HYBE Corporation" un "HYBE Labels". Šis jaunais apakšuzņēmums strādās atsevišķi no "HYBE Corporation" mūzikas producēšanas, mākslinieku menedžmenta un fanu komunikācijas jomās.
Zīmola maiņa stājās spēkā 2021. gada 31. martā.
Labdarība
2020. gada jūnijā "Big Hit" kopā ar BTS ziedoja vienu miljonu dolāru "Black Lives Matter" atbalstam Džordža Floida (George Floyd) protestu laikā. Vēl viens miljons dolāru tika ziedots "Live Nation's Crew Nation" kampaņai, lai atbalstītu dzīvās mūzikas darbiniekus COVID-19 pandēmijas laikā.
Stefans Švarcs
Hanss Jirgens Stefans Švarcs (sv, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.
Savas karjeras laikā pārstāvējis Malmö FF, Benfica, Arsenal, Fiorentina, Valencia un Sunderland. Ar Malmö FF komandu divas reizes bijis Zviedrijas čempions, savukārt ar ar Benfica komandu divas reizes bijis Portugāles čempions.
Ar Zviedrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
Malmö
Benfica
Fiorentina
Valencia
Dižgrāvis
Dižgrāvis var būt:
Mārdadži
Mārdadži ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Tā ir sastopama Eiropā, Centrālāzijā, Indijā, Makronēzijā un Arābijas pussalā, kā arī Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Okeānijā un Ķīnā, kur tā ir ieviesusies un naturalizējusies.
Vakarlēpis
1997. gadā vakarlēpis tika izvēlēts par Latvijas dabas simbolu — Gada putns 1997.
Mārdadži
Ģintī ir klasificētas divas sugas:
Vakarlēpis
Izplatība
Vakarlēpis izplatīts lielākajā daļā Eiropas, areālam ziemeļos sniedzoties apmēram līdz 64° ziemeļu paralēlei (Norvēģijas, Zviedrijas un Somijas dienvidiem). Ārpus Eiropas sastopams Ziemeļāfrikas austrumos, Turcijā, Irākā, Irānā, Himalaju ziemeļrietumos, Vidusāzijā, Rietumsibīrijā, kā arī Sibīrijas daļā ap Baikālu, nedaudz iesniedzoties arī Ķīnas un Mongolijas teritorijās. Ziemeļos areāls Āzijā sniedzas līdz 60° ziemeļu paralēlei. Mūsdienās vairs neligzdo Sīrijā un Libānā.
Mārdadži
Īstais mārdadzis (Silybum marianum) ir visplašāk zināmā mārdadžu suga.
Vakarlēpis
Izplatība
Visas populācijas ir migrējošas. Lielākā daļa no kopējās populācijas ziemo Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, galvenokārt Rietumāfrikā un Dienvidāfrikā. Ziemojoši vakarlēpji novēroti arī Pakistānā, Marokā un Izraēlā.
Mārdadži
Izmantošana medicīnā
Tiek uzskatīts, ka mārdadži palīdz pret aknu slimībām (piemēram, vīrushepatītu), un no augiem iegūto silimarīna ekstraktu izmanto medicīnā. Tiek uzskatīts, ka mārdadži palīdz arī veicināt nieru darbību, regulēt cukura līmeni asinīs, uzturēt kognitīvās funkcijas, uzlabot ādas stāvokli (tostarp samazināt kolagēna sadalīšanos un aizsargāt ādu no UV staru bojājumiem), kā arī uzlabot imunitāti.
Vakarlēpis
Latvijā
Latvijā vakarlēpis ligzdo visā valsts teritorijā, tomēr kopš 20. gadsimta sākuma vērojama skaita samazināšanās. Parasti sastopams sausos mežos (skrajos priežu, retāk jauktos mežos) ar izcirtumiem un laucēm, purvu malās, uz mežainām minerālzemes salām, kūdras karjeros, retāk sausās vietās augstajos purvos un lauksaimniecības teritorijās. Vasaras naktīs, kā arī ceļošanas laikā pavasarī un rudenī (arī tikai vakaros un naktīs) gadās iztraucēt uz šosejām un lauku ceļiem. Latvijā ligzdo nominālpasuga Caprimulgus europaeus europaeus,  apmēram 3000—5000 pāri. Vakarlēpis iekļauts Latvijas Sarkanās Grāmatas aizsargājamo sugu sarakstā, 4. kategorijā.
Mārdadži
Izmantošana medicīnā
Visizplatītākā mārdadžu izraisītā blakusparādība ir viegli kuņģa-zarnu trakta traucējumi, kā arī mārdadžiem ir konstatētas caureju veicinošas īpašības.
Vakarlēpis
Izskats un īpašības
Vakarlēpis ir slaids putns, nedaudz mazāks par dzeguzi, ar gariem spārniem un asti. Knābis īss, gar knābja augšējās daļas malu sarveida ūsas. Ķermeņa garums 24,5—28 cm, spārnu plētums 52—59 cm, svars tēviņam 51—101 g, mātītei 67—95 g. Vakarlēpja apspalvojums, kā visiem lēļiem, ir ļoti maskējošs – pelēcīgs ar brūnganiem raibumiem, atgādinot koka mizu, tā ka uz zemes sēdošu putnu pamanīt ir gandrīz neiespējami. Nominālpasugai ir gaiši brūna apkakle un balta ūsu līnija. Sakļauti spārni ir pelēki ar brūniem raibumiem, spārnu apakšas pelēkbrūnas ar brūnām svītrām un raibumiņiem. Knābis melns, acis tumši brūnas, kājas brūnas.
Tā kā vakarlēpja apspalvojums ir ļoti mīksts un piesātināts ar gaisu, tā lidojums ir bez skaņas, pēc lidojuma manieres atgādinot milzīgu sikspārni. Sugai raksturīgs dzimumdimorfisms, bet tas redzams tikai pie izplestiem spārniem. Tādēļ tēviņu no mātītes visvieglāk var atšķirt lidojumā. Tēviņam uz pirmajām trim lidspalvām ir balts spārnu laukums un abām astes ārējām spalvām (malējām) ir balti gali. Toties mātītei uz spārniem un astes nav nekā balta. Jaunie putni izskatās līdzīgi pieaugušajiem. Vakarlēpim pēdu vidējā pirksta nagam ir unikāla, zobainai ķemmei līdzīga struktūra, ar kuras palīdzību tas tīra apspalvojumu un, iespējams, atbrīvojas arī no parazītiem.
Uzvedība
Vakarlēpis uzturas sausās, atklātās ainavās, kurās ir daži koki un nelieli krūmi, vai retinātos, sausos mežos. Bieži sastopams tīreļos, lauksaimniecības zemēs, kur tīrumi mijas ar krūmiem, izcirtumos, meža laucēs, jaunaudzēs. Ligzdošanas laikā izvairās no bieziem mežiem, vietām bez kokiem un krūmiem, plašiem lauksaimniecības tīrumiem, apdzīvotām vietām un augstiem kalniem (ligzdo līdz 2800 m virs jūras līmeņa), bet bieži novērojams barojoties mitrās vietās un dārzos. Ziemas periodā uzturas dažādākos biotopos nekā vasarā. Piemēram, to var novērot akāciju stepē, smilšainās vietās un kalnos līdz 5000 m virs jūras līmeņa.
Vakarlēpis ir krēslas un nakts putns, aktīvs tikai vēlu vakarā un naktī, kad ķer gaisā kukaiņus. Dienā nekustīgi sēž uz zemes daļēji apēnotā vietā vai cieši piekļāvies koka zaram tā garenvirzienā. Reizēm nekustīgi tup zemu stabiņu (celmu) galos. Ja vakarlēpis jūtas apdraudēts, tas ar aizvērtām acīm pieplok pie zemes vēl ciešāk, kļūdams pēc iespējas plakanāks. Izšķiras par bēgšanu lidojot tikai tad, ja miera traucētājs atrodas apmēram 2—5 m attālumā. Paceļoties spārnos, tas var izkliegt saucienu vai uzkrītoši sasist spārnus, pēc apmēram 40 m lēlis atkal nolaižas uz zemes. Ja putnam izdodas atrast atpūtas (gulēšanas) vietu, kurā to ilgstoši neviens neiztraucē, tad šī vieta tiek izmantota atkārtoti un ilgstoši. Reizēm šādu mierīgu vietu vakarlēpis izmanto pat vairākas nedēļas.
Līdzīgi kā citi lēļi, nakts laikā vakarlēpis mēdz uzturēties uz ceļiem un takām vai to tuvumā, aplidojot gan ap lielākiem zālēdājiem, gan cilvēkiem, kas pārvietojas pa šiem ceļiem. Ja vakars vēl nav pietiekami satumsis, citi putni vakarlēpi var gaiņāt un dzenāt. Toties nakts laikā to dara sikspārņi un citu sugu lēļi. Līdzīgi kā svīres un bezdelīgas, vakarlēpis, lai mazgātos, lidojumā ātri nirst, izlidojot cauri ūdens augšējam slānim.
Barošanās
Vakarlēpis barojas ar dažādiem lidojošiem kukaiņiem, piemēram, naktstauriņiem, vabolēm, dievlūdzējiem, spārēm, prusakiem un mušām. Kukaiņi parasti tiek medīti lidojumā, izvēloties atklātas vietas, piemēram, retinātus mežus, meža lauces, mežmalas, purvus, dīķus, kā arī mākslīgi izgaismotas vietas, piemēram, govju un citu mājlopu fermas. Ļoti retos gadījumos vakarlēpis uzlasa kukaiņus no zemes vai augiem. Ūdeni dzer lidojumā. Migrācijas laikā lēļi nebarojas, bet sevi uztur ar uzkrātajām tauku rezervēm.
Kukaiņi tiek medīti, izmantojot redzi, uztverot tumšo siluetu uz gaišākā nakts debesu fona. Gaišās, pilnmēness naktīs vakarlēpis medī, debesis vērojot no kāda zara, bet tumšās naktīs putns lido nepārtraukti, jo tad kukaiņus ir grūtāk redzēt. Lai arī vakarlēpim ir īss knābis, muti tas var atvērt ļoti platu. Gar knābja malu aug gari, īpaši jutīgi ūsu sari, kas palīdz kukaiņus gaisā sataustīt. Kukaiņu nesagremojamās daļas, piemēram, to hitīna eksoskelets, tiek atrīts atpakaļ kā nelielas saveltas bumbiņas.
Vakarlēpim ir relatīvi lielas acis ar gaismas membrānu (tapetum lucidum), īpašs gaismu atstarojošs šūnu slānis uzreiz aiz tīklenes, kas nodrošina ienākošās gaismas atstarošanos, uzlabojot redzi tumsā. Acs piemērošanās labai redzei tumsā, samazina tās spēju redzēt krāsās. Vakarlēpja redze ir līdzīga pūces redzei. Lai arī lēļiem ir laba dzirde, tomēr medījot tā netiek izmantota. Vakarlēpis neizmanto arī eholokāciju.
Ligzdošana
Sezonā var būt divi perējumi. Vakarlēpis ligzdo uz zemes, neveidojot ligzdu. Izvēlas sausu, saulainu vietu, ieslēptu starp augstākiem lakstaugiem un zālaugiem vai koku saknēm, zem krūmu vai koku zariem. Olas dēj uz kailas zemes vai kritušās lapās, vai priežu skujās. Labas ligzdošanas vietas tiek izmantotas vairākus gadus pēc kārtas. Dējumā ir 1—2 gaišas olas ar brūniem un pelēkiem raibumiņiem. Inkubācijas periods katrai olai ilgst 17—21 dienu. Mātīte perēt sāk uzreiz pēc pirmās olas izdēšanas. Otro olu tā dēj pēc 36—48 stundām.
Kopumā perē galvenokārt mātīte. Tēviņš perē ļoti īslaicīgi — krēslas stundās, kamēr mātīte barojas. Dienas laikā uz zara guļ, reizēm ārpus ligzdošanas teritorijas, turklāt šajā laikā tēviņi atpūšas netālu viens no otra. Ja perēšanas laikā mātīte tiek iztraucēta, tā tēlo savainotu putnu, cenšoties ienaidnieku aizvilināt prom no ligzdošanas teritorijas. Mātīte ar knābja palīdzību reizēm olas pārveļ uz citu, drošāku vietu. Mazuļi izšķiļas daļēji segti ar dūnām un jau uzreiz spēj mazliet pārvietoties. Mātīte pirmās dienas tos silda. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki, tos barojot ar kukaiņu bumbiņām, tās atrijot vai ļaujot putniem barību ņemt no savas mutes. Jaunie putni apspalvojas 16—17 dienu vecumā, bet neatkarīgi no vecākiem kļūst apmēram 32 dienu vecumā.
Ja ir otrais perējums, mātīte atstāj pirmā perējuma jaunos putnus, īsi pirms tie ir apspalvojušies. Par tiem turpina rūpēties tēviņš, bet mātīte perē nākamos mazuļus. Joprojām tēviņš uzņemas arī krēslas stundu īsās perēšanas maiņas.
Sistemātika
Vakarlēpim ir 6 pasugas:
Lielmaņi
Lielmaņi ir ciems Cēsu novada Vaives pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.
Vietējās nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Jaunītes viduslaiku kapsēta.
Džordžs Ketlins
Džordžs Ketlins bija amerikāņu gleznotājs, kurš vislielāko atpazīstamību ieguva kā daudzu Ziemeļamerikas indiāņu portretu autors.
Džordžs Ketlins piedzima Pensilvānijā. Amerikas pamatiedzīvotāju kultūra nākamo mākslinieku valdzināja jau kopš bērnības. Jaunais Ketlins daudzas stundas pavadīja medījot, zvejojot vai meklējot indiāņu artefaktus. Viņu spēcīgi iespaidoja mātes stāsti par notikumiem pierobežā kolonizācijas laikā un par viņas kā jaunas meitenes nokļūšanu vietējās indiāņu cilts gūstā.
Glezniecība
Laika posmā no 1836. līdz 1836. gadam Džordžs Ketlins apmeklēja 48 ciltis un radīja ap 500 gleznu, kā arī savāca nozīmīgu artefaktu kolekciju. Divus gadus vēlāk viņš gar Misūri veica vairāk nekā 3000 kilometrus. Ketlins sastapa astoņpadsmit ciltis, kuras vēl nebija skārusi eiropiešu civilizācija, ieskaitot pauni, omahus, ponkus, mandanus, hīdatsus, šaijenus, apsarokus un siksikus. Šajā ekspedīcijā mākslinieks radīja savus visspilgtākos un izteiksmīgākos darbus.
1838. gadā Ketlins izrādīja savu kolekciju Savienoti Valstu austrumos, bet 1839. gadā Eiropas galvaspilsētās Londonā, Parīzē un Briselē.
Ketlins arī turpmākajos gados savos darbos galveno uzmanību veltīja indiāņu kultūras attēlošanai. 1841. gadā viņš izdeva divus sējumus ar nosaukumu "Ziemeļamerikas indiāņu dzīvesveids, paražas un sabiedrība" (Manners, Customs, and Condition of the North American Indians), kuros bija apkopoti aptuveni 300 gravējumi. 1844. gadā — "Ketlina Ziemeļamerikas indiāņu mape" (Catlin's North American Indian Portfolio) ar 25 medību ainām, 1848. — "Eight Years' Travels ans Residence in Europe" ("Astoņi gadi Eiropā").
No 1852. līdz 1857. gadam Ketlins apceļoja Dienvidameriku un Centrālameriku, bet pēc ceļojuma atgriezās pie Mežonīgo rietumu tēmas. Pēdējo gadu darbi ir apkopoti divās publikācijās — "Last Rambles amongst the Indians of the Rocky Mountains and the Andes" ("Pēdējie klaiņojumi starp Klinšu kalnu un Andu indiāņiem", 1868) un "Mana dzīve starp indiāņiem" (My Life among the Indians, apkopots 1909).
Ģimene
1828. gadā Ketlins Olbani pilsētā iepazinās ar Klāru Barletu Gregoriju, kas kļuva par viņa dzīvesbiedri. Klāra pavadīja Ketlinu vienā no viņa ceļojumiem uz indiāņu apdzīvotajiem rietumiem. Viņiem bija četri bērni. Klāra nomira Parīzē 1845. gadā.
Leksanda
Leksanda (sv) ir pilsēta Dālarnas lēnē, Zviedrijā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 5934 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas hokeja klubs Leksands IF, kas spēlē Zviedrijas hokeja līgā.
Gvajakila
Gvajakila, oficiāli Santjago de Gvajakila , ir lielākā un apdzīvotākā pilsēta Ekvadorā ar 2,2 miljoniem iedzīvotāju pilsētā un 3,1 miljonu aglomerācijā. Tā ir arī valstī nozīmīgākā ostas pilsēta. Pilsēta ir Gvajas provinces un Gvajakilas kantona administratīvais centrs.
Gvajakila atrodas Gvajas upes rietumu krastā. Upe ieplūst Klusā okeāna Gvajakilas līcī. Savas atrašanās vietas dēļ pilsēta ir Ekvadoras darījumu un ražošanas industriju centrs.
Kārlis Neilis
Kārlis Neilis (dzimis Lutriņu pagastā, miris  Zalcburgā) bija latviešu mākslinieks.
Dzīvesgājums
Dzimis 1906. gadā kalēja ģimenē. Mācījās Tukuma pilsētas vidusskolā. 1932. gadā beidza Latvijas Mākslas akadēmijas Figurālās glezniecības nodaļu Ģederta Eliasa vadībā. Viņš bija vienīgais no 1930. gados akadēmiju beigušajiem figurālistiem, ko Vilhelms Purvītis aicināja piedalīties Kultūras Fonda rīkotajās valsts reprezentācijas izstādēs ārzemēs. Pēc studiju beigšanas dzīvoja Tukumā un strādāja par zīmēšanas un mākslas vēstures skolotāju Tukuma vidusskolā un komercskolā. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Zalcburgu Austrijā, kur dzīvoja kopā ar Rolandu Kaņepu.
Rumpļi
Rumpļi ir ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā. Atrodas 261 km attālumā no Rīgas.
Smurfi (filma)
"Smurfi" (en) ir 2011. gada ASV ģimenes animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Radža Gosnels. Galvenās lomas atveido Nīls Patriks Heriss, Džeima Meisa, Sofija Vergara, un Henks Azairija, bet animētos tēlus ierunājuši Džonatans Vinterss, Keitija Perija, Džordžs Lopezs, Antons Jeļčins, Freds Armisens un Alans Kamings. Filmas pirmizrāde notika nelielā Spānijas pilsētiņā Huskarā, kur tam par godu lielāko daļu pilsētas ēku, ieskaitot baznīcu, nokrāsoja zilā krāsā. ASV filmas pirmizrāde notika.
Filmai izdoti trīs turpinājumi: 2013. gada filma "Smurfi 2" un 2017. gada filma "Smurfi: Zudušais ciemats".
Kosovas prezidentu uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Kosovas prezidenti, kopš 1992. gada.
Flag of Albania.svg Kosovas Republika (1992 — 2000)
{{legend|Orange|Kosovas Demokrātiskā līga|border=1px solid #AAAAAA}}
Flag of the United Nations.svg Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldi Kosovā (2002 — 2008)
{{legend|Orange|Kosovas Demokrātiskā līga|border=1px solid #AAAAAA}}
Flag of Kosovo.svg Kosova (2008 — mūsdienas) Emblem of the Republic of Kosovo.svg
{{legend| Orange| Kosovas Demokrātiskā līga | border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| Red| Kosovas Demokrātiskā partija | border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| Brown| Jaunā Kosovas alianse | border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #00A59C| Izaicinu! | border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| Darkred| Pašnoteikšanās kustība | border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #DDDDDD | Bez partijas / Neatkarīgais |border=1px solid #AAAAAA}}
Iepazīstieties, Deivs
"Iepazīstieties, Deivs" (en) ir 2008. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Braiens Robinss. Galvenās lomas filmā atveido Edijs Mērfijs, Elizabete Benksa, Gabriela Uniona, Eds Helmss, Skots Kāns un Kevins Hārts. Filmas pirmizrāde notika.
Miniatūru citplanētiešu komanda darbojas kosmosa kuģī, kam ir cilvēka forma. Mēģinot glābt savu planētu, citplanētieši ar savu kuģi nokļūst uz Zemes, kur viņi sastopas ar jaunu problēmu: kosmosa kuģis iemīlas Zemes sievietē.
Verlibrs
Verlibrs jeb brīvā dzeja ir dzeja bez atskaņām, ar dažādu uzsvaru skaitu rindā. No prozas teksta tā atšķiras ar dzejolim raksturīgu dalījumu rindās.
Mazlauki
Mazlauki, agrāk arī Liepāre, Mazā Lauku muiža, Rosme, ir ciems Latvijā, Jelgavas novada Vircavas pagastā pie Sesavas upes. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Mazo Lauku muižu (Klein-Feldhof).
2019. gadā ciemā tika uzbūvēts sporta laukums.
Nokia 7110
Nokia 7110 ir GSM mobilais telefons, kuru ražoja Nokia. Tas ir pirmais mobilais telefons ar Series 40 operētājsistēmu un pirmais telefons ar WAP pārlūku. Par to tika paziņots 1999. gada februāri un pārdošanā nonāca tā paša gada oktobrī.
Praporščiks
Praporščiks (no baznīcslāvu valodas: пра́поръ — ‘karogs’) jeb karodznieks ir jaunāko virsnieku dienesta pakāpe vairāku slāvvalodīgo valstu bruņotajos spēkos. Krievijas armijā šī pakāpe tika lietota no 17. gadsimta līdz mūsdienām. Padomju armijā šo pakāpi atjaunoja 1972. gadā, bet 1981. gadā ieviesa vecākā praporščika (старший прапорщик) dienesta pakāpi. Tie nebija vairs virsnieki, bet gan apakšvirsnieki.
Praporščika pakāpes dažādu valstu bruņotajos spēkos
Polijas armijā praporščika pakāpei atbilst horunžija (pl) pakāpe, Vācijas armijā feldfēbeļa (de) pakāpe.
Rēzeknes novads
Rēzeknes novads (ltg) ir Latvijas pašvaldība, kurā pēc Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas beigām 2021. gada 1. jūlijā tika apvienots Rēzeknes novads un Viļānu novads. Novada centrs atrodas Rēzeknes pilsētā, kas neietilpst novadā. Robežojas centrā ar Rēzeknes valstspilsētu, ziemeļos ar Balvu novadu, rietumos ar Madonas, Varakļānu un Preiļu novadiem, dienvidos Krāslavas novadu un austrumos ar Ludzas novadu.
Rēzeknes novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Rēzeknes rajona teritoriju, izņemot no Ludzas rajona 2009. gadā pievienoto Nautrēnu pagastu.
Teritoriālais iedalījums
Rēzeknes novada pašvaldības teritorija iedalās 5 apvienībās, apvienību iedalijums ir šāds:
Dricānu apvienība: Dricānu pagasts, Gaigalavas pagasts, Kantinieku pagasts, Nagļu pagasts, Ozolmuižas pagasts, Rikavas pagasts, Sakstagala pagasts, Stružānu pagasts;
Silajāņi
Silajāņi, Silajoņi (ltg) jeb Solujoņi (Solujuoni) ir ciems, Preiļu novada Silajāņu pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 18,5 km no novada centra Preiļiem un 223,8 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu V577 (Puša—Krāce—Silajāņi—Riebiņi) un V570 (Malta—Silajāņi) krustojumā, Feimankas upes krastos.
Rēzeknes novads
Teritoriālais iedalījums
Kaunatas apvienība: Čornajas pagasts, Griškānu pagasts, Kaunatas pagasts, Mākoņkalna pagasts, Stoļerovas pagasts;
Silajāņi
Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Rēzeknes novads
Teritoriālais iedalījums
Viļānu apvienība: Dekšāres pagasts, Sokolku pagasts, Viļānu pagasts, Viļānu pilsēta.
Daba
Novada vidus, dienvidu un austrumu daļa atrodas Latgales augstienes ziemeļu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — dienvidrietumos Feimaņu pauguraine un Maltas pazeminājums, dienvidos Rāznavas pauguraine (Lielais Liepukalns 289 m, Rāznas ezeru no DA apliecošajā morēnu valnī), centrā ap Rēzekni Rēzeknes pazeminājums, uz ziemeļiem no Rēzeknes Burzavas pauguraine. Ziemeļrietumi ietilpst Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā, Aronas paugurlīdzenumā un Lubāna līdzenumā. Rietumdaļas reljefu veido limnoglaciālie smilšu un smilšmāla līdzenumi, austrumos — morēnu un kēmu pauguraines, drumlini, galamorēnu vaļņi, subglaciālajās ieplakās ezeru virknes. Pamatiežus veido augšdevona Franas stāva nogulumi. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Pērtnieki), māls (Tūmuži, Rāzna, Žagatas), smilts un grants (Lipuški-Ismeri, Janopole, Griščāti), kūdra (Kņovu, Salas, Stružānu, Īdeņu, Lubāna u.c. purvos). Augsnes — augstienē galvenokārt velēnu vidēji un vāji podzolētās, zemienēs pārsvarā velēngleja, podzolētās gleja un purvu, augstienēs augšņu erozija. Meži aizņem ap 30% no novada platības, purvi ap 6%.
Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650 — 700 mm gadā, nedaudz lielāks dienviddaļā.
Upes
Rēzeknes novada garākā upe ir Rēzekne. Tā iztek no Rāznas ezera un ietek Lubānas ezerā. Kopējais upes garums ir 116 km, bet kritums 71 m. Otra garākā upe ir Malta. Tās garums ir 105 km, bet kritums vēl lielāks nekā Rēzeknei — 97 m.
Ūdenstilpes
183 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Lubāns (daļēji, 82 km²), Rāznas ezers (57,6 km²), Rušons (daļēji, 23,7 km²).
Dabas aizsardzība
Teritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Rāznas nacionālais parks (lielākā daļa), Adamovas ezera dabas parks, Salāja ezera dabas parks. Lielākie dabas liegumi — Lubāna mitrāju komplekss (daļēji), kā arī Lielais Liepukalns un Harčenku purvs Rāznas nacionālajā parkā.
Vēsture
Novada teritorija apdzīvota kopš mezolīta, 9.-8. gadu tūkstoša p.m.ē. Lielākais akmens laikmeta apmetņu daudzums atklāts ap Lubānas ezeru. Agrajā dzelzs laikmetā (4.-2. gadsimts p.m.ē.) teritorijā dzīvojušas Baltijas somu ciltis, sākot no 5. gadsimta, teritoriju sākuši apdzīvot latgaļi. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt latgaļi, ziemeļdaļā jaukti ar igauņiem. 12.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta, iespējams, Jersikas pārvaldītajās Lotigolas un Varkas zemēs, 13. gadsimtā teritoriju sagrāba Livonija. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados tā nonāca Pārdaugavas hercogistē, vēlāk pēc 1629. gada Polijas Inflantijā. 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā. No 1917. gada novembrim līdz 1918. gada februārim un no tā paša gada decembrim līdz 1920. gada janvārim teritorija bija iekļauta Padomju Latvijā ar pārtraukumu uz Vācijas okupāciju, 1920. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās
Pašvaldība
Rēzeknes novadā ir izveidotas 5 apvienību pārvaldes:
Rosme
Rosme var būt:
Saņa Vuksanoviča
Saņa Vuksanoviča (sr; dzimusi, bijusi precējusies kā Saņa Kaleviča (sr)) ir Serbijas starptautiskā lielmeistare šahā (1998).
Biogrāfija
1991. gadā dalījusi pirmo vietu Pasaules čempionāta šahā sievietēm zonas turnīrā un ieguvusi tiesības piedalīties starpzonu turnīrā. 1991. gadā Suboticā piedalījusies starpzonu turnīrā, kurā dalījusi 16.-21. vietu. 1992. gadā uzvarējusi Dienvidslāvijas sieviešu šaha čempionātā.
Par panākumiem turnīros FIDE 1992. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1998. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.
Račas grēda
Račas grēda (ka) kalnu grēda Gruzijā un separātiskajā Dienvidosetijā. Izvietojusies austrumos no Kolhidas zemienes, atzarojas no Lielā Kaukāza grēdas ziemeļos. Stiepjas 85 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Augstākā virsotne ir Mačkarahohi (3007 m) grēdas austrumos. Veidota no juras perioda slānekļiem austrumdaļā un krīta perioda kaļķakmens rietumdaļā. Izplatīts karsts. Ziemeļos gar grēdu plūst Rioni un tās pietekas, kas to atdala no Lečhumi grēdas, dienvidos — Kvirila. Nogāzēs platlapju un skujkoku meži, virs tām — alpīnās pļavas.
Ukermarkas apriņķis
Ukermarkas apriņķis (de) ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.
Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Barnimas apriņķi dienvidos un Oberhāfeles apriņķi dienvidrietumos, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas Mēklenburgiše Zēplates apriņķi ziemeļrietumos un Priekšpomerānijas-Greifsvaldes apriņķi zieme;laustrumos, kā arī Poliju austrumos.
Ukermarkas apriņķis iedalās 5 pilsētās un 8 kopienās. Pilsētas ir Angerminde, Lihene, Prenclava, Švete/Odera un Templīne, bet kopienas — Boicenburgenlandes, Nordvestukermarka un Ukerlande bez sīkāka iedalījuma, kā arī Brisova (Ukermarka), Garca (Odera), Gersvalde, Gramcova un Odera-Velze ar sīkāku iedalījumu.
Krastkaņepes
Krastkaņepes ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kas atkarībā no klasifikācijas sistēmas satur no 36 līdz 60 sugām. Lielākā daļa ir daudzgadīgi lakstaugi, kas var sasniegt 0,5–3 m garumu. Dažas sugas ir krūmi. Ģints ir izplatījusies ziemeļu puslodes mērenajos reģionos. Latvijā ir sastopama viena suga — lielā krastkaņepe (Eupatorium cannabinum).
Krastkaņepes tiek audzētas kā dekoratīvi augi, it īpaši Āzijā.
Sugas
Dažkārt tiek uzskatīts, ka krastkaņepju ģints satur pat 800 sugas, taču daudzas sugas ir pārvietotas uz citām ģintīm, tostarp Ageratina, Chromolaena, Condylidium, Conoclinium, Critonia, Cronquistianthus, Eutrochium, Fleischmannia, Flyriella, Hebeclinium, Koanophyllon, Mikania un Tamaulipa.
Ģintī ir klasificētas šādas sugas (nepilns saraksts):
Rāmuļu muiža
Rāmuļu muiža (arī Rāmuļi vai Rāmuļmuiža) ir ciems Cēsu novada Vaives pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Rāmuļu (Raganiņas) ezera krastā. Ciems izveidojies bijušās Rāmuļu muižas (Ramelshof) centrā.
Luiss Alverto Svaress
Luiss Alverto Svaress Diass (es, ; dzimis Salto, Urugvajā) ir profesionāls urugvajiešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Urugvajas izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Urugvajas Pirmās divīzijas klubu Nacional.
Viņa vecākais brālis Paolo Svaress arī ir profesionāls futbolists.
2005. gadā viņš uzsāka profesionāļa karjeru Urugvajas klubā Nacional. Vēlāk spēlējis Nīderlandes klubu Groningen un Ajax sastāvos. Pēdējās divas sezonas Ajax klubā urugvajietis bija vienības kapteinis. 2010. gadā L. Svaress tika atzīts par gada labāko futbolistu Nīderlandē, lielā mērā pateicoties 35 gūtajiem vārtiem čempionātā (sezonas līderis). 2011. gadā viņš pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam Liverpool.
Urugvajas izlases sastāvā L. Svaress ir uzvarējis 2011 Copa América turnīrā, izlases labā viņš guva četrus vārtus un tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju (MVP).
Svaress piedalījās 2014. gada Pasaules kausa grupu turnīrā, taču pēc spēles ar Itālijas izlasi saņēma četru mēnešu diskvalifikāciju par košanu Itālijas valstsvienības aizsargam Džordžo Kjelīni.
2014. gada jūlijā Svaress pievienojās Spānijas Pirmās divīzijas klubam FC Barcelona. Barcelona sastāvā Svaress izcīnīja četrus La Liga titulus un vienu UEFA Čempionu līgas kausu.
Orbitālā rezonanse
Orbitālā rezonanse ir situācija, kad divu vai vairāku debess ķermeņu apriņķojumu periodu attiecība ir izsakāma ar veseliem skaitļiem. Orbitālo rezonansi rada debess ķermeņu gravitācijas mijiedarbība.
Luiss Alverto Svaress
2020. gadā Svaress pameta Barselonu un pievienojās Madrides "Atletico".
Sasniegumi
Nacional
Ajax
Barcelona
Urugvaja
Individuālie sasniegumi
Radovans Karadžičs
Radovans Karadžičs (sr, dzimis ) ir bijušais Bosnijas serbu politiķis, kas no 1992. līdz 1996. gadam bija Serbu Republikas pirmais prezidents. Savas prezidentūras laikā Karadžičs uzstājās par Serbu Republikas integrāciju Serbijā. Viens no serbu līderiem Dienvidslāvijas karos. Kopš 2008. gada Karadžičs atrodas Starptautiskā bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunāla apcietinājumā, jo pret viņu ir izvirzītas apsūdzības kara noziegumos.
Pēc izglītības Karadžičs ir mediķis. Dienvidslāvijas SFR periodā viņš strādāja par psihiatru. Politikā iesaistījies 90. gadu sākumā. Viens no Serbu Demokrātiskās partijas dibinātājiem. No 1992. līdz 1996. gadam bija Serbu Republikas prezidents.
No 1996. līdz 2008. gadam slēpies no tiesībsargājošām iestādēm, jo viņu turēja aizdomās par kara noziegumiem — par genocīdu pret Bosnijas musulmaņiem un horvātiem Bosnijas kara laikā. Viņš tiek turēts aizdomās arī par kara noziegumiem, kas tika realizēti Sarajevas aplenkuma laikā, kā arī par to, ka devis pavēli Srebrenicas slaktiņa realizācijai.
Periodā, kad Karadžičs slēpās, viņš bija pieņēmis citu vārdu, kā arī mainījis izskatu. Šajā laikā viņš strādāja privātklīnikā, kur nodarbojās ar psiholoģiju un alternatīvo medicīnu. 2008. gada 21. jūlijā viņš tika arestēts Belgradā. Pēc tam sekoja viņa izdošana Nīderlandei, kur viņu nodeva Starptautiskā bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunāla rokās. Karadžičs joprojām atrodas tribunāla apcietinājumā.
Mūkupurvs
Mūkupurvs (zināms arī kā Zolitūdes purvs ) ir purvs Rīgas dienvidrietumu daļā Mūkupurva apkaimē. Purvu divās daļās sadala Lidostas "Rīga" teritorija, kas ir izbūvēta tieši purvam pa vidu. Purva ūdeņu dabiskā notece notiek pa Lāčupīti un Hapaka grāvi.
Bēla Lugosi
Bēla Ferencs Deže Blasko (hu; dzimis, miris ), pazīstams arī kā Bēla Lugosi (Lugosi Béla), bija ungāru/amerikāņu aktieris.
Gambija olimpiskajās spēlēs
Gambija olimpiskajās spēlēs pirmo reizi startēja 1984. gadā Losandželosas olimpiskajās spēlēs. Gambija nekad nav piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs. Neviens valsts atlēts nav izcīnījis olimpisko medaļu.
Bēla Lugosi
Dzimtajā Ungārijā spēlējis dažādos teātra iestudējumos, 1917. gadā debitēja kino. Vēlāk emigrējis uz Vāciju, no kuras pārcēlies uz dzīvi ASV. 1927. gadā viņš spēlējis Drakulas lomu Brema Stokera romāna "Drakula" Brodvejas iestudējumā. 1931. gadā šo lomu tēlojis arī Universal Pictures filmā. 20. gadsimta 30. gados spēlējis dažādās šausmu filmās. Bieži tēlojis kopā ar Borisu Kārlofu.
Smurfi 2
"Smurfi 2" (en) ir 2013. gada ASV ģimenes animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Radža Gosnels. Galvenās lomas atveido Nīls Patriks Heriss, Brendans Glīsons, Džeima Meisa un Henks Azairija, bet animētos tēlus ierunājuši Džonatans Vinterss, Keitija Perija, Antons Jeļčins, Kristīna Riči un Dž. B. Smūvs. Filmas pirmizrāde notika.
Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Smurfi". 2017. gada izdots filmas turpinājums "Smurfi: Zudušais ciemats".
Veliko Tarnovas apgabals
Veliko Tarnovas apgabals (bg) ir apgabals Bulgārijas ziemeļu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Veliko Tarnovas — vārdā. Tas robežojas ar Rumāniju ziemeļos, Ruses apgabalu ziemeļaustrumos, Targovištes apgabalu austrumos, Slivenas apgabalu dienvidaustrumos, Stara Zagoras apgabalu dienvidos, Gabrovas apgabalu dienvidrietumos un Plevenas apgabalu rietumos.
Apgabals sadalīts desmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 258 494 (2011. gada februāris). Apgabala administratīvais centrs Veliko Tarnova ir vēsturiski nozīmīga pilsēta un bijusi viduslaiku Bulgārijas galvaspilsēta.
Veliko Tarnovas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma saraksta kandidātobjekts — Nikopolisas ad Istrumas senā pilsēta. Suhindolas pilsētā atrodas Lovico vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ražotne.
Atpūta (žurnāls)
Vēsture
"Atpūtas" pirmais numurs iespiests 1911. gada 1. maijā, sākotnēji tas iznāca divas reizes mēnesī ar 7000 eksemplāru tirāžu kā ilustrēts literārs un zinātnisks žurnāls un maksāja 10 kapeikas. Pirmais izdevējs bija Haims Blankenšteins, redaktors Antons Benjamiņš. Žurnāls "Atpūta" jau no pirmajiem numuriem bija bagātīgi piesātināts ar ilustrācijām. 1912. gada janvārī H. Blankenšteins un A. Benjamiņš atstāja žurnāla vadību, viņu vietā nāca J. Siliņš un Ā. Kūlbergs, bet žurnāls pēc trim numuriem 1912. gadā beidza iznākt.
Pēc okupācijas
Pēc Latvijas okupācijas žurnāla 816. numurs 1940. gada 21. jūnijā iznāca ar titullapu Jāņu noformējumā, nākamajās lappusēs bija redzams jaunatklātais Dobeles atbrīvošanas piemineklis, attēli no Latgales Dziesmu svētkiem Daugavpilī, Anša Cīruļa glezna, kurā attēlots Jānis, blakus attēli no Vērmahta ieņemtās Parīzes. 817. numura 28. jūnijā pirmajā lapā bija attēloti siena pļāvēji, tālāk R. Tilberga gleznas "Lūdzēja meitene" reprodukcija un daži foto ar Višinski un demonstrantiem. R. Celma raksts "Kā īri cīnījās par savu neatkarību" ar beigu rindām "Es mirstu par savu dzimteni", iespējams atgādināja, ka 22. jūnijā bija apglabāts pašnāvību izdarījušais ģenerālis Ludvigs Bolšteins.
Pēc okupācijas pārejas perioda beigām un Latvijas aneksijas 823. numurs 9. augustā iznāca ar PSRS slaucējas attēlu no Aizbaikāla Staļina kohoza uz vāka. Vēlākajos numuros uzraksts "Atpūta" uz žurnāla vāka bija ar melniem burtiem, arī iepriekšējais, turklāt ar baltu svītru kā sēru karodziņam. Rakstu saturs strauji mainījās, uz vāka bija redzami pirmais un otrais Latvijas kompartijas sekretāri (J. Kalnbērziņš un Ž. Spure). Tas ir redzams arī saglabājušos žurnāla eksemplāros, tikai melnā krāsa līdz ar burtiem tikpat kā nav redzama. "Atpūtas" saturs kļuva aizvien padomiskāks, par kulmināciju varētu uzskatīt pēdējo, 1941. gadā iznākušo numuru ar J. Sudrabkalna Jāņu tēlojumu. Žurnāla izdevēju Emīliju Benjamiņu 1941. gada 14. jūnijā deportēja uz Usoļlagu, kur viņa mira 1941. gada septembrī, "Atpūtas" izdošanu pārtrauca 1941. gada 27. jūnijā, neilgi pēc Vācijas karaspēka iebrukuma Latvijā. Uz pēdējā 27. numura vāka bija attēlota smaidoša sieviete ar Jāņu vainagu galvā.
Latvijas hokeja izlase 2016. gada Pasaules čempionātā
Latvijas hokeja izlasei 2016. gada Pasaules čempionāts bija 20. pēc kārtas Pasaules hokeja čempionāts augstākajā divīzijā.
Es sarkstu
"Es sarkstu" (en) ir 2022. gada ASV datoranimācijas fantāzijas komēdija, ko producējusi Pixar Animation Studios un izplata Walt Disney Studios Motion Pictures. Filmas režisore ir Domī Ši un šī ir viņas pilnmetrāžas animācijas filmas režijas debija. Scenārija autore ir Džūlija Čo. Galvenās lomas ieskaņojuši Rozālija Čianga, Sandra O, Eiva Morsa, Maitreja Ramakrišnana, Haiena Pārksa, Orions Lī, Vai Čins Ho un Džeimss Hongs. Sī ir 25. Pixar pilnmetrāžas animācijas filma.
Filmas "Es sarkstu" speciālie seansi pirms pasaules pirmizrādes notika Londonā pasākumā Everyman Borough Yards un 8. martā Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filmas pasaules pirmizrāde notika Losandželosas kinoteātrī El Capitan Theatre, savukārt atsevišķos ASV kinoteātros, Latvijas kinoteātros un straumēšanas platformā Disney+ filmu sāka demonstrēt no 11. marta. Filma saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavē stāstu, humoru, animāciju, balss aktieru sniegumu un Ķīnas kultūras atainošanu.
Ļoznas rajons
Ļoznas rajons ir Vitebskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Vitebskas apgabala Dubrovnas, Oršas, Sjanno un Vitebskas rajoniem, kā arī Krieviju.
Ļoznā dzimis gleznotājs Marks Šagāls (Marc Chagall, 1887-1985), bet Vidrejas ciemā – latviešu karavīrs Voldemārs Ozols (1884-1949).
Pērnavas līcis
Pērnavas līcis (et) ir līcis Baltijas jūras austrumos, Rīgas līča ziemeļaustrumu daļā, Igaunijas dienvidos.
Ģeogrāfija
Līča platība ir 411 km². Tā maksimālais dziļums ir 12 metri. Līča krasti ir lēzeni un smilšaini. Ūdens sāļums ir 0-0,8 ppm pavasarī un līdz 5,5 ppm rudenī.
Līcī ietek vairākas upes, lielākā no tām ir Pernu. Līcis ir Igaunijas nozīmīgākā piekrastes zvejas vieta.
Pinderes
Pinderes ir ciems Cēsu novada Vaives pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P30.
Falkenberja
Falkenberja (sv) ir pilsēta Hallandes lēnē, Zviedrijā. 2010. gadā Falkenberjā dzīvoja 20 035 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs Falkenbergs FF, kas spēle Allsvenskan līgā.