cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Androgīnija
Iezīmes
Par androgīniem sauc tos indivīdus, kuriem piemīt bezdzimtes vai arī pretējam dzimumam pielīdzināmas īpatnības. Fiziskā androginitāte (salīdzināma ar interseksualitāti), kas attiecas uz fiziskajām īpašībām, atšķiras no uzvedības androginitātes, kura saistīta ar dzimtes personiskajām un sociālajām anomālijām. Tā atšķiras arī no psiholoģiskās androginitātes, kura saistīta ar dzimtes identitāti.
Apgalvot, ka kultūra vai attiecības ir androgīna / androgīnas ir tas pats, kas apgalvot to, ka šajā kultūrā / šajās attiecībās nav stingri noteiktu dzimtes sociālo lomu, un ka iesaistītie cilvēki piekopj darbības, kas parasti tiek pielīdzinātas pretējam dzimumam. Ar terminu „androgīns” nereti apzīmē personu, pēc kuras izskata vai miesasbūves ir grūti noteikt tās dzimumu. Šo terminu parasti neizmanto, lai apzīmētu interseksuālu vai transdzimuma personu.
Dažkārt cilvēki, kuri neidentificējas kā androgīni, pielāgo savu ārējo izskatu tā, lai izskatītos pēc androgīnas personas. Šī ārējā androginitāte — tiesa, maigākā formā — tiek izmantota modes pasaulē (sievietes nēsā vīriešu bikses un vīrieši nēsā sieviešu svārkus, bet šīs darbības netiek raksturotas kā transdzimuma uzvedība).
Lesbietes, kuras sevi nedefinē kā vīrišķīgas vai sievišķīgas, var identificēties ar vairākiem citiem apzīmējumiem, tostarp, „androgīna” vai saīsināti — „andro”.
Nesen izdomātais vārds „dzimtes kvīrs/kvīra” bieži tiek lietots, lai apzīmētu androginitāti, lai gan „dzimtes kvīrs/kvīra” un „androginitāte” (vai „androgīns”) nav sinonīmi. Ar šo terminu „dzimtes kvīrs/kvīra” netiek apzīmēta dzimtes identitāte, un šis termins var attiekties uz jebkuru cisdzimtes personu vai transdzimuma personu, kuras uzvedība neatbilst sabiedrībā noteiktajām normām. Turklāt, ņemot vērā termina „dzimtes kvīrs/kvīra” saistību ar „kvīru” kultūru, ir jāatzīst, ka terminam „dzimtes kvīrs/kvīra” piemīt sociālpolitiskā pieskaņa, ko nevarētu apgalvot par terminu „androgīns”. Šo iemeslu dēļ daži androgīni apzīmējumu „dzimtes kvīrs/kvīra” var uzskatīt par neprecīzu, nepiemērotu vai aizskarošu.
Bahamu karognesēji olimpiskajās spēlēs
Šajā uzskaitījumā apkopoti Bahamas sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.
Bahamas līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Vasaras olimpiskajās spēlēs tā piedalās kopš 1952. gada.
Interneta vārdu un numuru piešķires korporācija
Vēsture
ICANN pirmsākumi cieši saistīti ar globālā interneta pirmsākumiem. 1969. gadā tika pārraidīts pirmais datu ziņojums, izmantojot ASV Aizsardzības departamenta tīklu ARPANET, pirmo pakešu komutācijas datortīklu, kas zināms arī kā interneta priekštecis. 1972. gadā ARPANET savienojumu numurus sāka dokumentēt reģistrā, ko dēvēja par Interneta piešķirto numuru pārvaldi (no angļu val.: Internet Assigned Numbers Authority) (IANA). Pēc ASV valdības apņemšanās nodot IANA atbildību par domēna nosaukumu sistēmu politiku un tehnisko pārvaldību ārējai organizācijai, 1998. gadā ASV tika nodibināta bezpeļņas organizācija ICANN, kas vairāku gadu garumā pakāpeniski pārņēma IANA atbildības jomas, ar mērķi nodrošināt interneta infrastruktūras drošību, stabilitāti un savietojamību.
Latvijas Universitātes Dabas māja
Latvijas Universitātes Dabas māja jeb Dabaszinātņu akadēmiskais centrs (LU DAC) ir Latvijas Universitātes piecu dabaszinātņu fakultāšu (Bioloģijas, Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu, Ķīmijas, Medicīnas, kā arī Fizikas un matemātikas fakultātes Optometrijas un redzes zinātņu nodaļas) kopīgs akadēmiskais centrs Jelgavas ielā 1, Torņakalnā Rīgā. LU DAC ir pirmā ēka 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur līdz 2023. gadam paredzēts izveidot jaunu LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī Zinātņu māja, Rakstu māja, Tehnoloģiju māja, Veselības māja, Sporta māja, kā arī Studentu un viesu māja.
Celtniecība
Dabaszinātņu akadēmiskā centra celtniecību uzsāka 2014. gada 28. februārī un pabeidza 2015. gada septembrī. Latvijas valsts un LU finansējums bija 5 miljonu eiro apmērā, kam piesaistīja 30 miljonus eiro lielu līdzfinansējumu no Valsts izglītības attīstības aģentūras (VIAA) pārvaldītajām Eiropas Savienības Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) apakšaktivitātēm.
2019. gada 28. janvārī turpat līdzās atklāta vēl viena Latvijas Universitātes jaunā ēka: Zinātņu māja.
Ēka
Ēkas iekšienē atrodas 420 kvadrātmetrus plašs ātrijs, kura jumta konstrukcija izveidota ar paaugstinātu stiklojumu, tādējādi saglabājot dabīgo gaisa pieplūdi. Viscaur septiņiem stāviem jaunceltnes sienas atdzīvina mākslinieces Luīzes Avotiņas sienas gleznojumi, kopumā teju 700 kvadrātmetru platībā. LU DAC izvietotas 138 studiju un pētniecības laboratorijas, kas aprīkotas ar 78 velkmes skapjiem. Lielākā auditorija Magnum spēj uzņemt līdz 300 studentu, lasītavā ir 130 sēdvietu, ir vairākas amfiteātra tipa auditorijas un individuālas darba kapsulas. Augšstāvā izvietotas četras siltumnīcas.
Ardatovas rajons
Ardatovas rajons var būt:
Amikams Balšans
Amikams Balšans (en; dzimis ) ir Izraēlas meistars šahā.
Biogrāfija
1965. gadā uzvarējis Izraēlas jauniešu šaha čempionātā. 1967. gadā piedalījies Pasaules jauniešu šaha čempionātā. 1979. gadā Hastingsas (Anglija) starptautiskajā šaha turnīrā palicis 15. vietā (uzvarējis Ulfs Andersons). 1982. gadā dalījis 17. vietu lielā Šveices sistēmas turnīrā Norvēģijā (uzvarējis Maksims Dlugi).
Sekmīgi pārstāvējis Izraēlas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Zarembovka
Zarembovka ir ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 285 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Dziļais ezers, Purva ezers.
Mavrovas nacionālais parks
Mavrovas nacionālais parks (mk) ir 1949. gadā izveidots nacionālais parks Ziemeļmaķedonijas ziemeļrietumos Bistras, Šara un Koraba kalnu masīvos, pie Albānijas un Kosovas robežas. Nacionālā parka teritorijā ietilpst mākslīgi izveidotā Mavrovas ūdenskrātuve, ap kuru koncentrējas tūrisma infrastruktūra. Nacionālā parka Dlabokas upes ielejas dižskābaržu meži kā viena no vietām ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objekta Karpatu un citu Eiropas reģionu pirmatnējie dižskābaržu meži sastāvā.
Galeaco Čano
Džans Galeaco Čano, Kortelaco un Bukari grāfs (, dzimis, miris ) bija fašisma laika itāļu diplomāts un politiķis. Itālijas ārlietu ministrs no 1936. līdz 1943. gadam. Benito Musolīni znots. Notiesāts uz nāvi 1944. gada sākumā.
Dzimis dižciltīgā flotes virsnieka ģimenē. Ieguvis juridisko izglītību. Strādādams par atašeju Riodežaneiro, iepazinās ar Musolīni meitu Edu, un 1930. gadā apprecējās. Kā bumbvedēju eskadriļas komadieris piedalījās Etiopijas karā. 1936. gadā iecelts par Itālijas ārlietu ministru. 1943. gada 5. februārī atcelts no amata, un iecelts par Itālijas sūtni Vatikānā.
Pēc Sabiedroto iebrukuma Sicīlijā 1943. gada 9. jūlijā, Galaeco Čano piedalījās 25. jūlija Lielajā Fašisma padomes sēdē, kur balsoja par Benito Musolīni atcelšanu no amata. Nodibinoties Itālijas Sociālajai Republikai, arestēts un t.s. Veronas prāvas laikā notiesāts uz nāvi. Nāvessods izpildīts 1944. gada 11. janvārī.
Saglabājušās un publicētas Čano dienasgrāmatas par laiku no 1939. līdz 1943. gadam, kas ir vērtīgs vēstures avots.
4A. autobusu maršruts (Liepāja)
'''4A. autobusu maršruts''' ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Kuršu ielai līdz Atmodas bulvārim (tikai brīvdienās).
Maršruts
Maršruts iet no Kuršu ielai līdz Atmodas bulvārim pa šīm ielām: Kuršu iela, Siena iela, Kuršu laukums, Kungu iela, Lielā iela, Brīvības iela, Cukura iela, Ģenerāļa Baloža iela, Lazaretes iela, Turaidas iela, Atmodas bulvāris.
Maršruts iet no Atmodas bulvārim līdz Kuršu ielai pa šīm ielām: Atmodas bulvāris, Turaidas iela, Lazaretes iela, Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Brīvības iela, Lielā iela, Peldu iela, Kuršu laukums, Siena iela, Kuršu iela.
Katarīna Galhūbere
Katarīna Galhūbere (de; dzimusi ) ir austriešu kalnu slēpotāja, kas specializējas slaloma un milzu slaloma disciplīnās, olimpisko spēļu medaļniece.
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2015. gada oktobrī Zeldenē. Piedalījusies 2017. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā, startēja tikai slalomā, bet nefinišēja otrajā braucienā. izcīnīja bronzas medaļu slalomā, bet komandu sacensībās ieguva sudraba godalgu. 2017.—2018. gada sezonā sasniedza līdz šim savu labāko rezultātu Pasaules kausa slaloma disciplīnas kopvērtējumā (7. vietu).
Adigeiska
Adigeiska (ru, ady) ir pilsēta Krievijā, Adigejas Republikā.
Tājā dzīvo 13 191 iedzīvotāji, no tiem 78,57 % ir adigi un 17,32 % krievi.
Kārlis Vilciņš
Kārlis Vilciņš (dzimis (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu cīkstonis, startējis grieķu—romiešu cīņā.
Eljots Vasamilē
Eljots Vasamilē (fr; dzimis Monsā) ir beļģu dziedātājs. Viņš piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Beļģiju ar dziesmu Wake Up. Savā pusfinālā viņš ieguva 13. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.
Kārlis Vilciņš
Biogrāfija
Dzimis Lieljumpravas "Jaunsiļķēnu" kalpa Andreja Vilciņa un viņa sievas Ilzes ģimenē. Vilciņš bija 1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks. Piedalījās grieķu-romiešu cīņas sacensībās vidējā svarā (līdz 74 kg). Izstājās trešajā kārtā, pirmajā kārtā viņš uzvarēja, bet otrajā un trešajā zaudēja.
Vilciņš bijis pieckārtējs Latvijas meistars — 1922., 1925.un 1931. gadā pussmagajā; 1929. un 1933. gadā vidējā svarā. Startējis no sporta klubiem - 1. Rīgas Atlētu klubs, ASK, RJSK un "Krauze". Vilciņš sacensībās piedalījies līdz pat 1945. gadam. Bijis arī cīņas sporta tiesnesis.
Sieva Līna dzimusi Benefelds (šķīries 1936. gadā). 1938. gadā precējies otrreiz ar Valdu dzimušu Zaķīti. - izšķīries. 1960. gada 24. decembrī Rīgā salaulājās trešo reizi ar Lūciju dzimušu Tilleri.
Strādājis ķīmiskajā tīrītavā, Rīgas ostā un Rīgas Vidzemes kolhoza tirgū.
Kārlis Vilciņš miris 1972. gadā 7. maijā Rīgā. Apglabāts Rīgas II Meža kapos kopā ar Lūciju.
USA-230
USA-230, zināms arī kā SBIRS GEO-1, ir ASV militārs pavadonis, Space Based Infrared System (SBIRS) pirmais ģeostacionārās orbītas (GEO) segmenta aparāts. Tas tika palaists 2011. gada maijā ASV Gaisa spēku vajadzībām. Tas apgādāts ar infrasarkano sensoru un spējīgs uztvert starpkontinentālo ballistisko raķešu startus.
Pavadonis tika palaists 18:10 UTC ar nesējraķeti Atlas V/401 (AV-022) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas. 43 minūtes 19,5 sekundes pēc starta SBIRS GEO-1 atdalījās no pēdējās pakāpes un iegāja ģeostacionārajā pārejas orbītā. Deviņu dienu laikā pavadonis veica sešas dzinēja iedarbināšanas, līdz tika ievadīts ģeostacionārā orbītā.
paziņots, ka SBIRS GEO-1 ir sasniedzis paredzēto veiktspēju un tiks sertificēts vēlāk. Kosmiskā aparāta sakaru problēmu dēļ, kuras izdevās atrisināt ar izlabotu programmatūru, pavadonis ekspluatācijā nodots tikai, divus gadus pēc starta.
HC Lugano
No 2013. līdz 2019. gadam komandas rindās spēlēja arī latviešu vārtsargs Elvis Merzļikins.
Dobeles iela (Rīga)
Dobeles iela adrešu grāmatās atrodama kopš 1868. gada ar nosaukumu Marijas iela. 1885. gadā tā ieguva nosaukumu Dobeles iela, kas nav mainīts.
Iela ir nosaukta Zemgales pilsētas Dobeles vārdā.
Ielu savienojumi
Dobeles iela ir savienota ar šādām ielām:
Zareniški
Zareniški ir ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 290 km attālumā no Rīgas.
Vīstuči
Vīstuči ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Purpļi
Purpļi ir ciems Dagdas novada Dagdas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Ozoliņiem, 2 km no novada centra Dagdas un 230 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas Purpļu ezera krastā. Ciemā atrodas Dagdas pilskalns.
Ivans Paskevičs
Ivans Paskevičs (ru); dzimis, miris ) bija Ukrainā dzimis Krievijas impērijas ģenerālfeldmaršals. Viens no visvairāk apbalvotajiem karavadoņiem Krievijas vēsturē.
Dzīvesgājums
Dzimis 1782. gadā Poltavā ukraiņu kazaku ģimenē, nosūtīts uz Pēterburgas pāžu korpusu, 1800. gadā ieskaitīts Krievijas ķeizara gvardes karaspēkā. Napoleona karu sākumā piedalījās Austerlicas kaujā 1805. gada decembrī. Kā Krievijas armijas virsnieks piedalījās Krievu—turku karā (1806—1812), 1812. gada karā, Sestās koalīcijas karā un 1814. gada Parīzes ieņemšanā.
Vēlāk komandēja krievu spēkus Krievu—persiešu karā (1826—1828) un Krievu—turku karā (1828—1829). Apspieda Novembra sacelšanos Polijā un 1848. gada ungāru sacelšanos. No 1832. līdz 1856. gadam bija Polijas caristes vietvaldis. Izpirka no Rumjanceviem un atjaunoja Gomeļas pils ansambli, kur pēc nāves 1856. gadā apglabāts.
Trevojs
Trevojs ir suņu un zirgu pajūgs, ar ko Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju ciltis pārvadāja mantas. Tas bija ar jēlādām sastiprināts A veida egles vai citu koku kāršu rāmis, ko pievienoja segliem. Īpaši plaši izmantoja Lielo līdzenumu nomadi.
Vārds travail ir Kanādas franču izcelsmes, un nozīmē "rāmis zirgu savaldīšanai". Lakoti to sauca par hupak'in.
Suņu trevojs
Sākotnēji pirms zirgu piejaucēšanas trevojus vilka suņi, taču tie spēja pārvest tikai no 20 līdz 30 kg smagas kravas. Pirmās ziņas par suņu trevojiem atstāja konkistadors Francisko de Koronado 1541. gadā. 18. gadsimta otrajā pusē baltie ceļotāji ziņo, ka suņu trevojus izmanto hīdatsi, mandani, arikari, apsaroki un lakoti. Arī 19. gadsimta sākumā daudzās ciltīs suņus iejūdza pajūgu vilkšanai.
Zirgu trevojs
18. gadsimtā indiāņu kultūrā ienāca zirgi. Tie varēja pavilkt līdz 135 kg smagu nastu, un līdz 19. gadsimta vidum zirgu trevoji gandrīz pilnībā bija nomainījuši suņu vilktus pajūgus. Līdz ar to indiāņi kļuva ne tikai daudz mobilāli, bet varēja dzīvot krietni plašākos un ērtākos tipi.
Ēriks Aksels Kārlfelds
Ēriks Aksels Kārlfelds (sv; dzimis, miris ) bija zviedru dzejnieks.
Studējis Upsālas Universitātē. Strādājis Zviedrijas Karaliskajā bibliotēkā Stokholmā. 1904. gadā ievēlēts Zviedru akadēmijā. Nākamajā gadā ievēlēts akadēmijas Nobela institūtā, 1907. gadā 7 Nobela komitejā.
Ievērojamākie krājumi: "Frīdolīna dziesmas" (1898), "Frīdolīna dzejas dārzs" (1901). 1931. gadā pēc nāves tika apbalvots ar Nobela prēmiju literatūrā.
Žoržs Dosī
Žoržs Žans Dosī (fr; dzimis, miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.
Dosī 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmajā kārtā.
Herreys
Herrey's ir zviedru popgrupa, kas uzvarēja 1984. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, izpildot dziesmu Diggi-Loo Diggi-Ley. Grupa sastāv no trim brāļiem: Pēra Herija (Per Herrey) (dzimis: 1958. gada 9. augustā), Ričarda Herija (Richard Herrey) (dzimis: 1964. gada 19. augustā) un Luisa Herija (Louis Herrey) (dzimis: 1966. gada 3. novembrī). 1985. gadā viņi uzvarēja Sopotas Starptautiskajā dziesmu festivālā ar dziesmu "Sommarparty". Tajā laikā, kad Herrey's uzvarēja Eirovīzijā, brāļi dzīvoja un strādāja ASV.
Pēc uzvaras Eirovīzijā
Herreys turpināja ierakstīt dziesmas un ceļot pa visu Eiropu, uzstājoties ar saviem lielākajiem hītiem, bet netika uzrakstīti hīti, kas sasniegtu tādu pašu līmeni Eiropas valstu dziesmu topos, kāds tika sasniegts, kad grupa uzvarēja Eirovīzijas dziesmu konkursā. Viņi bija pirmais Eiropas «boyband's» pirms grupas popularitātes uzplaukuma dažus gadus vēlāk. Herrey's bija vislabāk pārdotākā popgrupa Zviedrijā 80. gados, grupa guva milzīgus panākumus Zviedrijas tūrisma jomā, veicot vairāk nekā 300 šovu. Herrey's bija arī pirmā rietumu grupa, kas tika aicināta koncertu tūrē aiz dzelzs priekškara, grupa vairākkārt uzstājās Padomju Savienībā un arī piedalījās šovos ar lielo Krievijas zvaigzni Allu Pugačovu. Luiss Herijs 1987. gadā nolēma doties svētceļojumā, kas bija viņam nepieciešams, lai kalpotu svētajā misijā Pēdējo Jēzus Kristus Svēto Dienu Baznīcai, un ar savu brāļu atļauju aizbrauca uz diviem gadiem, kas veicināja grupas sabrukumu.
Rīgas Tirdzniecības osta
SIA Rīgas Tirdzniecības osta (RTO) ir Latvijas uzņēmumu grupas pārvaldītājsabiedrība, ostas aktīvu un transporta pakalpojumu uzņēmumu investors, attīstītājs un operators. Dibināts 2005. gadā.
Herreys
Pēc uzvaras Eirovīzijā
Trīs brāļi apvienojās, lai nodziedātu "Diggi-Loo Diggi-Ley" vienā no Zviedrijas Melodifestivalen dziesmu festivāla pusfināla starpbrīžiem. Brāļi arī piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursa 50 gadu jubilejas koncertā Congratulations, 2005. gadā Kopenhāgenā, Dānijā. 2006.gada februārī Ričards Herijs izdeva savu pirmo solo albumu Jag e Kung.
Rīgas Tirdzniecības osta
RTO nodarbojas ar stividordardarbību, termināļu darbību, veic dzelzceļa kravu pārvadājumus un ekspedēšanu, infrastruktūras un inženierkomunikāciju vadību Rīgas ostas teritorijā.
SIA Rīgas Tirdzniecības osta īpašnieki ir AS MCH Investīcijas (60 %; pastarpināti pieder Andra Šķēles un Aināra Šlesera ģimenēm), AS "Žurnāli un Diena" (20 %) un SIA Ostas parks (20 %).
Vēsture
Uzņēmums dibināts 2005. gada 13. jūlijā ar nosaukumu SIA Piejūras investīcijas. 2007. gada 2. jūlijā tā nosaukums mainīts uz SIA Rīgas Tirdzniecības osta.
2007. gadā RTO iegādājās SIA Rīgas centrālais termināls, kas kopš 1996. gada sniedza termināļa un kravu apstrādes pakalpojumus. 2008. gadā Rīgas centrālais termināls sāka konteineru kravu apstrādi. 2008. gada februāra sākumā Rīgas centrālais termināls iegādājas tranzīta uzņēmumu SIA Skonto-Metāls. 2008. gada beigās RTO bija 13 meitas un asociētie uzņēmumi. 2009. gadā Rīgas centrālais termināls tika restrukturēts, konteineru operācijas atdalot jaunā uzņēmumā SIA Riga container terminal.
2009. gadā Rīgas Tirdzniecības osta kopā ar Krievijas minerālmēslu ražotāju Uralhim dibināja kopuzņēmumu SIA Riga Fertilizer Terminal, lai Rīgas ostā izveidotu sauso birstošo minerālmēslu pārkraušanas un īslaicīgas uzglabāšanas termināli. Kapitāldaļu sadalījums: Uralchem Freight Limited 51 %, RTO 49 %. Termināļa infrastruktūras sagatavošanas darbi tika uzsākti 2011. gadā. Tas ekspluatācijā nodots 2013. gada beigās.
Grupas struktūra
SIA Rīgas Tirdzniecības osta meitas un asociētie uzņēmumi, sadalīti pa uzņēmējdarbības veidiem:
Pepi
"Real" pārstāv kopš 2007. gada. Pirms tam spēlējis Portugāles līgu klubos. Porto sastāvā divas reizes izcīnīja uzvaru Portugāles čempionātā. "Real" sastāvā uzvaru guva 2007.—2008. gada La Liga sezonā, kā arī 2008. gada Spānijas Superkausā un 2011. gada Spāniajs Karaļa kausa izcīņā.
Portugāles izlases sastāvā viņš ir piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā, 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2012. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
Porto
Real Madrid
Portugāle
Istalsna (upe)
Istalsna (augštecē Ļadina, Ļadinas strauts, Ļadiņa) ir Lielā Ludzas ezera pieteka Ludzas novadā.
Iztece no Sporna ezera ziemeļu krasta. Tek ziemeļrietumu virzienā. Caurtek Istalsnas ezeram. Lielākā pieteka - Rudzišu upīte. Ietek Lielajā Ludzas ezerā pie Ivdriem. Upi šķērso valsts autoceļi V543 (Nirza – Lielā Pīkova – Tridņa), V506 (Malzūbi – Istalsna – Perekļi), P136 (Ludza – Brigi – Zilupe) un V511 (Mežavepri – Tridņa), kā arī dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe. Upes krastos atrodas Vurpuļi, Fedorenki, Turaki, Istalsna, Ivdri.
Fliks
Fliks (de) var būt:
Zareņi
Zareņi ir ciems Riebiņu pagastā, Riebiņu novadā. Atrodas 209 km attālumā no Rīgas.
Rušķi
Rušķi ir ciems Smiltenes novada Apes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 10 km no pagasta centra Apes, 60 km no novada centra Smiltenes un 182 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A2.
Juris Dimiters
Juris Dimiters (dzimis Rīgā) ir latviešu scenogrāfs, gleznotājs, plakātu veidotājs.
Viņa māte ir gleznotāja Džemma Skulme, tēvs — aktieris Artūrs Dimiters.
Kopš 1968. gada piedalās izstādēs. Dimiters bijis scenogrāfs teātra izrādēm dažādos teātros, tai skaitā Drāmas teātrī, Dailes teātrī, Valmieras teātrī, Latvijas Nacionālajā operā. Vēl ir ilustrējis grāmatas, gleznojis (pārsvarā portretus).
1975. gadā kļuvis par Latvijas Mākslinieku savienības biedru, 1989. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu. Saņēmis vairākas galvenās balvas un prēmijas dažādās starptautiskajās izstādēs.
Igors Kokoškovs
Igors Stefans Kokoškovs (sr; dzimis Dienvidbanatas apgabalā) ir serbu basketbola treneris. 2022. gadā viņš ir Serbijas basketbola izlases galvenais treneris un Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) kluba Bruklinas "Nets" galvenā trenera asistents. I. Kokoškovs līdz 2023. gadam bija vienīgais treneris no Eiropas, kurš ir bijis NBA komandas galvenais treneris (vadīja Fīniksas "Suns" 2018. un 2019. gadā).
I. Kokoškovs 19 sezonas strādājis Nacionālajā basketbola asociācijā, galvenokārt kā trenera asistents. 2018. un 2019. gadā viņš bija Fīniksas "Suns" galvenais treneris, pēc tam 2019.—2020. gada sezonā bija Sakramento "Kings" trenera asistents.
I. Kokoškovs bija pirmais Eiropas treneris, kas bija trenera asistents NCAA pirmās divīzijas komandai studentu basketbolā un pirmais ārpus Amerikas dzimušais trenera asistents NBA, kad 2000. gadā ieņēma šo amatu Losandželosas "Clippers" komandā. 2004. gadā, kopā ar Detroitas "Pistons" uzvarot NBA čempionātā, viņš kļuva par pirmo ārpus Amerikas dzimušo treneri, kas to paveicis. 2018. gadā, kļūstot par Fīniksas "Suns" galveno treneri, viņš kļuva par pirmo ārpus Ziemeļamerikas dzimušo, kas ieņēmis šādu amatu.
Kā Slovēnijas izlases galvenais treneris I. Kokoškovs uzvarēja 2017. gada Eiropas basketbola čempionātā (ceturtdaļfinālā Slovēnija pieveica Latvijas izlasi). Bijis arī Gruzijas basketbola izlases galvenais treneris (2008—2015), bet kopš 2019. gada novembra ir Serbijas basketbola izlases vadītājs.
Butirku cietums
Butirku cietums, arī Butirka (ru) ir izmeklēšanas izolators, kas atrodas Krievijas galvaspilsētā Maskavā. Lielākais Maskavas cietums. Ēku komplekss ir arhitektūras piemineklis.
Vēsture
1784. gadā Krievijas impērijas ķeizariene Katrīna II Maskavas ģenerālgubernatoram atļāva ierīkot mūra cietumu koka ostroga vietā. No 1868. gada Butirku cietums kļuva par centrālo ieslodzīto pārsūtīšanas punktu, kurā katru gadu kādu laiku pavadīja 36 000 ieslodzīto. No 1881. gada cietumā sāka turēt politiskos ieslodzītos līdz viņu nosūtīšanai uz izsūtījuma vietu. 1905. gada revolūcijas Maskavas sacelšanās laikā ap cietumu notika sīvas cīņas, tomēr nemierniekiem to neizdevās ieņemt.
Terminators: Genisys
"Terminators: Genisys" (en) ir 2015. gada filma, kuras režisors ir Alans Teilors. Galvenās lomas atveido Arnolds Švarcenegers, Džeisons Klārks, Emilija Klārka, Džajs Kortnijs, Dž. K. Simonss, Daio Okenaji, Mets Smits, Kortnijs B. Venss un Lī Bēngs Huns. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2015. gada 22. jūnijā.
Sižets
Pretošanās kustības līderis Džons Konors nosūta karavīru Kailu Rīzu 1984. gadā, kur Kaila uzdevums ir aizsargāt Konora māti Sāru no Skynet sūtītā terminatora. Ierodoties 1984. gadā Rīzs atklāj, ka pagātne tika mainīta un Sāra Konora sadarbojas ar terminatoru Т-800 cīņā pret Skynet sūtītu Т-1000.
Riteņbraukšanas gregari
Riteņbraukšanas gregari jeb melnstrādnieks ir šosejas riteņbraukšanas termins, ar ko apzīmē sportistu, kurš strādā savas komandas un līdera labā.
Franču valodā tiek izmantots termins domestique, kura nozīme ir "kalps". Itālijā un Spānijā tiek izmantots termins gregario (kareivis Romas leģionā, "viens no grupas" ), bet Beļģijā un Nīderlandē to apzīmē ar knecht ("kalps") vai helper ("palīgs"). Pirmoreiz šis apzīmējums franču valodā pielietots 1911. gadā, lai arī šāda veida braucēji ir pastāvējuši arī pirms tam.
Pamata atbalsts
Gregari komandas biedriem no pavadošā auto nogādā ūdeni un pārtiku, kā arī dod aizvēju saviem komandas līderiem. Viņi palīdz arī saviem biedriem mehānisku problēmu gadījumā, gan aizdodot ekipējumu kā velosipēdu vai ratu, gan palīdzot atkal atgūt pozīciju, savā aizvējā palīdzot panākt grupu.
Daugavpils baznīcas
Daugavpilī ir šādas baznīcas:
Bertolts Fliks
Bertolts Martins Fliks (, dzimis ) ir Vācijas un Latvijas uzņēmējs, bijušais Latvijas nacionālās aviokompānijas "airBaltic" līdzīpašnieks un ilggadējs vadītājs.
B. Fliks ir ieguvis jurista izglītību Heidelbergas Universitātē Vācijā. 1995. gadā viņš kļuva par "airBaltic" padomes locekli, bet 1999. gadā tika ievēlēts par valdes priekšsēdētāju. Kopš 2002. gada viņš bija kompānijas prezidents un vienīgais valdes loceklis. 2009. gada 30. janvārī B. Flikam piederošs uzņēmums "Baltijas Aviācijas sistēmas" (BAS) iegādājās 47,2% "airBaltic" akciju no to iepriekšējā īpašnieka "Scandinavian Airlines" (SAS). 2011. gada 4. oktobrī viņš tika atbrīvots no šī amata, šis nosacījums ietilpa galvenā akcionāra (Latvijas valsts) un privātā akcionāra (BAS) sadarbības nosacījumos par finanšu grūtībās nonākušās aviokompānijas tālāko darbību. Vēlāk noskaidrojās, ka B. Fliks nav "patiesā labuma guvējs" kompānijā BAS.
2012. gada sākumā B. Fliks kļuva par Frankfurtē bāzētās Vācijas aviācijas čarterkompānijas "XL Airways" vadītāju.
Borki Predojevičs
Borki Predojevičs (sr; dzimis ) ir Bosnijas un Hercegovinas šahists, lielmeistars no 2005. gada.
Biogrāfija
Borki Predojevičs dzimis 1987. gada 6. aprīlī Dienvidslāvijā, Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās republikas pilsētā Tesličā (tagad Serbu Republikas pilsēta Bosnijā un Hercegovinā). Viņa tēvs arī bijis šahists. Šahu iemācījies spēlēt astoņu gadu vecumā. Lielākos panākumus jauniešu sacensībās viņš guvis Grieķijā: 1999. gadā viņš kļuvis par U12 Eiropas jauniešu šaha čempionu, 2001. gadā par U14 Eiropas čempionu un 2003. gada par U16 pasaules čempionu. Tajā pašā laikā Predojevičs bijis ļoti veiksmīgs arī reitinga turnīros, piemēram, Pirmās sestdienas turnīros Budapeštā (2002. gadā dalījis pirmo vietu un 2003. gada bijis pirmais turnīrā ar starptautiskā meistara normu, bet 2004. gada jau bijis pirmais turnīrā ar lielmeistara normu) un 2002. gadā uzvarējis Trešās sestdienas turnīrā Novisadā.
Bosnijas un Hercegovinas komandas sastāvā viņš spēlējis piecās šaha olimpiādēs: 2004. gadā Kalvijā pie ceturtā, 2006. gadā Turīnā, 2008. gadā Drēzdenē un 2010. gadā Hantimansijskā pie otrā un 2014. gadā Tromsē pirmā galdiņa, kopā iegūstot 36,5 punkti no 56 spēlēm.
Šautuves
Šautuves ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P28, Tālītes upes krastā.
Ciemā dzimis bioķīmiķis Eduards Zariņš.
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Arhitekts Jānis Fridrihs Baumanis ēku projektēja ievērojamajam Rīgas pilsonim Ludvigam Vilhelmam Kerkoviusam, kas savulaik bija Rīgas rātskungs, Rīgas pilsētas galvas biedrs un Rīgas pilsētas galva. 20. gadsimta 40. gados ēka Kalpaka bulvārī 4 nonāca Latvijas Universitātes valdījumā. No 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada janvārim notika ēkas rekonstrukcija. LU Bibliotēka tajā atsāka darbību 2013. gada septembrī.
Ēkas projekts
Jāņa Fridriha Baumaņa nama Totlēbena bulvārī 4 (tagad Kalpaka bulvārī 4) projekts datēts ar 1874. gadu, bet celtniecība pabeigta 1878. gadā. J. F. Baumanis to veidojis kā savrupnamu Ludvigam Vilhelmam Kerkoviusam un viņa 9 bērnu ģimenei. Trīsstāvu ēka veidota izteiksmīgās neogotikas formās, sekojot neogotikas stila piļu asimetriskajai uzbūves shēmai. Ēka projektēta kā tipiska sava laika savrupmāja ar divām ieejām un diviem pagalmiem: Ēkas fasādes (gan pret Kalpaka bulvāri, gan abas sānu fasādes) sedz bagātīgs apmetumā veidots neogotiskais dekors angļu gotikas tradīcijās — otrajā stāvā redzamas smailarkas pārsedzes logu apmalēs, bet ēkas fasādi noslēdz plata, ar dzeguļiem dekorēta atika. Sākotnējais fasādes krāsojums, kas konstatēts pirmā stāva līmenī, bijis dzeltenīgs, savukārt ēkas cokols krāsots brūnganīgā tonī. Ēkai ir desmit veidu logi un deviņu veidu durvis. Fasādē pret Kalpaka bulvāri saglabājušies visi sākotnējie logi ar pirmējo aprīkojumu, pirmajā stāvā arī sākotnējie iekšējie slēģi. Pagalma fasādē saglabājušās sākotnējās logu ārējās vērtnes. Nomainītajām vērtnēm un rāmjiem izveidots stilistiski analogs profilējums.
Ēkā saglabājušās lielākā daļa sākotnējo durvju, kas veidotas rāmju pildiņu konstrukcijā ar neogotisku pildiņu dekoru. Parādes ieeja ēkā atrodas blakus saimniecības pagalma vārtiem, bet ieeja un „melnās” (kalpu) kāpnes — no saimniecības pagalma. Saimniecības pagalmā agrāk atradies piebūvēts zirgu stallis četriem zirgiem un ratnīca. Piebūves otrajā stāvā — divas dzīvojamās telpas kalpotājiem un noliktava.
Ievērības cienīga ir kāpņu telpa ar ozolkoka vītņu kāpnēm, kas veidotas ar virpotiem margu balustriem. Kāpnes stiprinātas uz sienā iebūvētām konsolēm un iekļautas ovālās kāpņu telpas apjomā. Laidu pakāpieni sekundāri apšūti. Redzamas greznas un vēsturiskas durvis ar barokāliem dzelzs rotājumiem un izteiksmīgiem kokgriezumiem. Galvenajā kāpņu telpā un vestibilā redzams piesātināts tumši sarkans sienu krāsojums un daudzkrāsaini griestu gleznojumi. Vairākās telpās saglabājies ozolkoka parkets, kas atklāj daudzveidīgas un katrā telpā atšķirīgas rakstu kompozīcijas — pirmā stāva pieņemšanas telpā parkets ir šaha galdiņa rakstā, zāles parketā savukārt ietvertas zvaigznes veida cēlkoku intarsijas.
Zem ēkas atrodas pagrabs. Vēsturiski pagrabs ir atradies zem visas vecās mājas. Pagrabs agrāk izmantots dažādiem saimnieciskajiem mērķiem. 20. gs. 20.—30. gados pagrabā atradušies dzīvokļi. Pēc renovācijas pagrabs ir atjaunots un labiekārtots. Tajā saglabājušies koka sienas paneļu oriģināli no 20. gs. 30. gadu labiekārtojumiem. Augšējā daļa ir veidota Art Deco stilā, grīdas sedz parkets skujiņu rakstā.
Tolaik katrā no trim stāviem atradās liels labiekārtots desmit istabu dzīvoklis ar atsevišķām „melnajām” jeb sētas kāpnēm un kalpones istabu pie virtuves. Saimniekiem paredzētās telpas atradās 1. stāvā, bet otrā un trešā stāva dzīvokļi tika izīrēti.
Ēkas projektā pirmā stāva telpām minētas arī to funkcijas — priekštelpa, kabinets, uzgaidāmā telpa, zāle, kamīna istaba, ziemas dārzs, ēdamistaba centrā, četras guļamistabas, virtuve, kalpones istaba, vannas istaba un divas tualetes. Ēkā sākotnēji bijusi krāsns apkure, taču no krāsnīm saglabājusies tikai viena apaļa baltu podiņu krāsns, kas šobrīd novietota galvenajā kāpņu telpā, kuras īstā atrašanās vieta nav zināma. 1908. gadā ēka pievienota pilsētas kanalizācijas sistēmai.
Nama iemītnieki
Ar namu Kalpaka bulvārī saistīta Rīgas Mākslas veicināšanas biedrības (Rigasche Kunstverein) un Rīgas pilsētas Gleznu galerijas vēsture. Šo abu organizāciju kolekcijas līdz 1878. gadam atradušās nepiemērotos apstākļos Rīgas Politehnikuma aulā (tagad LU galvenajā ēkā Raiņa bulv. 19). No 1879. gada kolekcijas izvietošanai nolēma nomāt telpas Kerkoviusa namā, kur tās atradās līdz 1905. gadam — laikam, kad tika pabeigts pilsētas Mākslas muzejs. Pēc L. V. Kerkoviusa nāves par ēku rūpējušies viņa radi (mantinieki), bet no 1920. gada līdz 1940. gadam Kalpaka bulvāra namā atradās dzīvokļi, kā arī Veselības kopšanas muzejs, akciju sabiedrība „Ķieģelis”, studenšu korporācija „Imerija” un citas organizācijas. Ēkā bija arī pieci dzīvokļi, no kuriem trīs bija vienistabas bez virtuves un atradās pagrabā, viens vienistabas dzīvoklis ar virtuvi atradās virs autogarāžas un viens divistabu dzīvoklis bēniņos.
Kapsaicīns
Kapsaicīns (CH3)2CHCH=CH(CH2)4CONHCH2C6H3-4-(OH)-3-(OCH3) ir Capsicum ģints augu čili piparu aktīvā viela. Tā ir kairinoša viela zīdītājiem, tai skaitā cilvēkam, izraisot dedzināšanas sajūtu ap vietu, kur viela nonāk tiešā saskarē ar audiem. Kapsaicīns un vēl daži citi ķīmiski savienojumi tiek saukti par kapsaicioīdiem un augos izstrādājas, iespējams, kā aizsardzības līdzekļi pret atsevišķiem zīdītājiem un sēnēm. Kapsaicīns ir nekaitīgs putniem, un tiek pieļauts, ka kapsaicīns augos ir attīstījies evolūcijas ceļā, jo zīdītājiem, atšķirībā no putniem, ir dzerokļi, kas čili piparu sēklas sašķaida un iznīcina, bet caur putnu gremošanas traktu sēklas iziet veselas un čili piparu sugu izplata tālāk.
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Nama iemītnieki
1940. gadā par šo namu sāka interesēties Latvijas Universitāte un tā paša gada 15. jūlijā LU lūdza izglītības ministru piešķirt jaunas telpas tās Centrālās bibliotēkas vajadzībām. LU Saimniecības Padome atzina, ka Centrālās bibliotēkas pašreizējām vajadzībām būtu piemēroti nekustamie īpašumi Kalpaka bulv. Nr. 4 un Raiņa bulv. Nr. 9, kuru robežas savienojas. Ēkas, kurās šobrīd izvietota Bibliotēka Kalpaka bulvārī, tolaik piederēja Kerkoviusa mantiniekiem — Vācijas pilsoņiem, bet viena daļa — Latvijas Kredītbankai. Nams Raiņa bulvārī 9 — N. Mencendorfai, kas jau ilgu laiku dzīvoja Šveicē. Visi īpašnieki bija gatavi pārdot sev piederošās ēku daļas. Ēkas plānojums ir izmainījies 20. gs. 40. gados. Pielāgojot bibliotēkas vajadzībām un veidojot plašas lasītavas un grāmatu glabātuves, iekštelpas tika ievērojami pārbūvētas, lielākoties likvidējot sākotnējās starpsienas.
Kapsaicīns
Kapsaicīns tiek izmantots ēdienos un medicīnā. To izmanto kā aktīvo vielu piparu gāzē dumpinieku neitralizēšanai vai pašaizsardzībai.
Kapsaicīns tīrā veidā ir gaistoša, hidrofobiska, bezkrāsaina, nesaožama, kristāliska vai pat mīksta viela. Tā ir arī toksiska viela, un tā var nonākt organismā saskarē ar ādu vai ieelpota, tāpēc, ar to rīkojoties, jāizmanto aizsarglīdzekļi.
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Nama iemītnieki
1940. gadā pēc pāriešanas LU pārziņā savrupnams sāka jaunu dzīves un darba cēlienu, saglabājot mājas īpašnieka garīgos centienus Rīgas pilsētas labā. Celtnei tika pievienota blakus gruntsgabala — Mencendorfa savrupnama bijusī staļļa ēka.
LU Bibliotēkas Centrālā bibliotēka 20. gs. 70. gados kļuva par studentu, profesoru un pētnieku atzītu un iecienītu darba vietu.
Nama atdzimšana
Tagad valsts nozīmes arhitektūras piemineklis ir renovēts, bet sētas būvju vietā uzcelta jauna ēka.
Ilze Cīrule
Ilze Cīrule (dzimusi, mirusi ) bija latviešu ierēdne. VID ģenerāldirektore no 2016. gada 14. novembra līdz savai nāvei 2018. gadā.
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Nama atdzimšana
Greznajā vēsturiskās ēkas 1. stāva priekštelpā ir iespējams aplūkot restaurētos griestus, kur ir atstāti fragmenti, kas sniedz iespēju ieraudzīt krāsojumu oriģinālā — gan tādu, kāds tas bijis tolaik, kad ēka tika uzcelta, gan 19. gs. 90. gados. Bijušajā saimnieka darba kabinetā apmeklētājiem iekārtota pašapkalpošanās garderobe.
Ilze Cīrule
Izglītību ieguvusi Rīgas Politehniskajā institūtā, ko pabeigusi 1989. gadā ar arhitekta kvalifikāciju. 2003. gadā Rīgas Biznesa skolā ieguvusi maģistra grādu uzņēmumu un organizāciju vadīšanā. Strādājusi vadošos amatos AAS "Balta" un AAS "Gjensidige".
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Nama atdzimšana
Bibliotēkas apmeklētāju ērtībām ir izveidota multifunkcionāla lasītava, kur notiek arī konferences, semināri, mācību nodarbības, prezentācijas, grāmatu atvēršanas svētki un citi pasākumi. Savulaik šī telpa bijusi grezna viesu zāle un uzgaidāmā telpa, šeit grīdas parketa paraugos redzama ēkas vēsture. Tā kā Kerkoviusa kungs savā dzīves laikā ir bijis liels mākslas cienītājs un atbalstītājs, ēkā ir valdījusi māksla. Turpinot tradīcijas, LU Bibliotēka piedāvā mākslas darbu izstādes. Šajā zālē jau skatītājus priecējuši Velgas Zvirgzdiņas gleznas, Monikas Oses akvareļi, Roberta Muža gleznas, Olafa Muižnieka zīmējumi.
Ilze Cīrule
2016. gada novembrī kļuvusi par VID ģenerāldirektori. Amatā atradusies līdz 2018. gada martam, kad mirusi 53 gadu vecumā.
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Nama atdzimšana
Nelielās kamīna telpas greznā apdare ir izcils sava laika interjera kultūras paraugs. Istabā redzami atjaunoti sākotnējie sienu gleznojumi mauru stilā ar trafareta tehniku, kas liecina par augsta līmeņa amatnieku darbu. Kamīna istabā apdare bijusi fantastiski grezna — sienas lejasdaļā iluzori krāsots cokols un pildiņi, sienu augšdaļā veidots sarežģīts paklājam raksturīgs ornaments ar pinuma motīva ietvaru, bet griestu krāsojumu veidojusi sarežģīta kasešu kompozīcija ar astoņstaru zvaigzni centrā. Polihromie krāsojumi veidoti brūnganos, zilos un sārtos toņos. Kamīns līdz mūsdienām nav saglabājies.
Ilze Cīrule
Bijusi precējusies, ģimenē auguši meita un dēls.
Bibliotēka Kalpaka bulvārī
Nama atdzimšana
Bibliotēkas telpa atpūtai — brīvnīca — apmeklētāju iecienīta vieta skaisti noformētā baltā mēbeļu interjerā ar zilu ziedu ornamentu agrākās saimnieka virtuves vietā. Bet melnbaltās fotogrāfijas atgādina Bibliotēkas vēsturi dažādos laika posmos. Kerkoviusa kunga ģimenes ēdamistabas zonā tagad iekārtota Bibliotēkas lietotāju apkalpošanas vieta.
Ziemas dārza telpā restaurētā sarkankoka skapī ir izvietota daļa no grāmatu kolekcijas, ko dāvinājusi Kerkoviusu dzimta, kas tagad dzīvo daudzās pasaules valstīs visos kontinentos. Pēc dzimtas tikšanās Rīgā 2001. gadā LU saņēma vērtīgu grāmatu dāvinājumu LU Bibliotēkai. Kolekcijas lielāko daļu veido daiļliteratūras grāmatas, izdevumi literatūrzinātnē un filozofijā, kā arī darbi socioloģijā, antropoloģijā, valodniecībā, mākslā un vēsturē. Kopumā kolekcijā ir 926 grāmatas — izdevumi no 1856. gada līdz 1997. gadam, galvenokārt 20. gs. 60. un 70. gados Vācijā izdotas grāmatas vācu valodā.
Pēc viesošanās Kalpaka bulvārī 4 2014.gadā L. V. Kerkoviusa mazmazmazmeita Džoisa Kerkovius Hegli (Joyce Kerkovius Heggli) dāvāja Latvijas Universitātei L. V. Kerkoviusa portretu, ko Rīgā 1903. gadā gleznojis vācu portretists Teodors Kraus.
Bibliotēkas pakalpojumi
Bibliotēka Kalpaka bulvārī nodrošina pilna spektra zinātniskajam darbam nepieciešamo pakalpojumu klāstu.
2. stāva apkalpošanas zonā pieejami uzziņu materiāli, enciklopēdijas, vārdnīcas, bezmaksas Bibliotēkas pamatpakalpojumi un maksas pakalpojumi. Apvienojot vēsturisko un mūsdienīgo būtiski ir izmainījusies plašā lasītava, kas nodrošina vidi efektīvam radošam darbam. Jaunbūvē ir iekārtota brīvpieejas krājuma lasītava, kurā atrodas pēdējos 10 gados pieprasītākie humanitāro un sociālo zinātņu nozaru izdevumi. Pētnieku ērtībām ir iekārtotas sešas individuālā darba kabīnes, no kurām paveras brīnišķīgs skats uz Esplanādi, Kerkoviusa kunga rožu dārza vietu un liepām lietussargu formā. Zinātniskām vajadzībām izmantojama konferenču zāle 60 vietām.
LU Bibliotēka piedāvā ekskursijas Bibliotēkā Kalpaka bulvārī, lai interesenti varētu iepazīties ar skaisti renovēto savrupnamu.
Zascenku Dubļinīki
Zascenku Dubļinīki ir ciems Vaboles pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 221 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Dublinieku ezers.
Radžu strauts
Radžu strauts ir Daugavas kreisā krasta pieteka Ogres novada Birzgales pagastā. Sākas mežainā apvidū pie Kaktiešu mājām, plūst pa senleju ziemeļu virzienā. Šķērso autoceļus P85 un P87. Pirms autoceļa P87 uzpludināti divi dīķi. Atrodas dabas pieminekļa Radžu ūdensrijēji un sausgultne teritorijā.
Radžu strauta gultnē ir vairāki ūdensrijēji, kur strauts pazūd zem zemes, veidojoties sausgultnēm, bet vēlāk izplūst virszemē. Radžu strauta ielejā atklāti pieci ūdensrijēji. 2015. gadā Radžu ūdensrijējiem un sausgultnēm piešķirts dabas pieminekļa statuss.
Jēkabpils baznīcas
Jēkabpilī ir šādas baznīcas:
Viljams Poloks
Viljams Henrijs Krauze Poloks (en; Čeltnema —  Bristole) bija Lielbritānijas šahists un ārsts.
Biogrāfija
Beidzis Kliftonas koledžu Bristolē un Karalisko ķirurgu koledžu Dublinā. Pēc studiju beigšanas 1882. gadā atgriezies Anglijā un bijis praktizējošs ķirurgs.
1880. gadu vidū dzīvojis Īrijā. 1885. gadā Dublinā uzvarējis 1. Īrijas šaha čempionātā. 1886. gadā šaha turnīrā Belfāstā uzvarējis visās partijās, apsteidzot Džozefu Blekbērnu un Eimosu Bērnu.
1889. gadā devies uz ASV, lai Ņujorkā piedalītos 6. ASV šaha kongresā, kurā ierindojies 11. vietā (uzvarējuši Makss Veiss un Mihails Čigorins). ASV nolēmis kļūt par profesionālu šahistu. Apmeties Baltimorā, kur bijis šaha nodaļas redaktors vietējā laikrakstā Baltimore Sunday News, kā arī rakstījis par ASV šaha aktualitātēm britu žurnālam British Chess Magazine. 1890. gadā Ņujorkā mačā uzvarējis Čārlzu Mēli ar 7½:6½, bet Sentluisas šaha kongresā ieņēmis 2. vietu. 1891. gadā zaudējis maču Jūdžīnam Delmaram ar 3:5 un dalījis ar Džeksonu Šovalteru 1.—2. vietu Leksingtonas šaha turnīrā, bet piekāpies savam pretiniekam papildu mačā par pirmo vietu.
1892. gadā bijis toreizējā Pasaules čempiona šahā Vilhelma Steinica sekretārs. 1893. gadā piedalījies divos turnīros Ņujorkā, kuros dalījis 4.—5. vietu un 9.-11. vietu (uzvarējis Emanuels Laskers). Vēlāk pārcēlies uz Kanādu. 1895. gadā Monreālā nospēlējis neizšķirti maču ar Džordžu Gosipu — 8½:8½ (+6, -6, =5). 1895. gada nogalē Hastingsas (Anglija) šaha turnīrā pārstāvējis Kanādu. Lai gan turnīrā gaitā spējis pieveikt Vilhlemu Steinicu un Zīgbertu Tarrašu, tomēr gala rezultātā nācies samierināties ar 19. vietu (uzvarējis Harijs Pilsberijs). Šī turnīra laikā uzzinājis, ka ir slims ar tuberkulozi. 1896. gada augustā atgriezies sava tēva mājās Bristoles priekšpilsētā Kliftonā, kur rudenī nomiris.
Žans Berhuzūks
Žans Berhuzūks (fr) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 226 punktus, izcīnīja 13. vietu.
Jurkova
Jurkova ir ciems Dagdas novada Ezernieku pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Ezerniekiem, 11 km no novada centra Dagdas un 233 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie reģionālā autoceļa P55 (Rēzekne_Dagda).
Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Jurkovas senkapi (Turku kalns).
Fēlikss Zemdegs
Ir latviešu izcelsmes, mammas vecmāmiņa ir lietuviete. Ar Rubika kuba likšanu aizrāvies 2008. gadā pēc YouTube pamācību skatīšanās. Savu pirmo 3x3x3 kuba salikšanas pasaules rekordu uzstādījis 2010. gadā — 9,21 sekundes. Pēc tam vairākas reizes šo rekordu ir labojis. Viņa pašreizējais personiskais rekords ir kuba salikšana 4,16 sekundēs (pašreizējais pasaules rekords ir 3,47 sekundes). Pasaules čempionātā Rubika kuba salikšanā ir kopumā izcīnījis 14 zelta, 7 sudraba un 4 bronzas medaļas dažādās disciplīnās (dažāda izmēra kubu likšanā, kuba likšanā ar vienu roku).
Pēters Medģeši
Pēters Medģeši (hu; dzimis ) ir Ungārijas politiķis un ekonomists, Ungārijas premjerministrs no 2002. līdz 2004. gadam.
1966. gadā beidza Kārļa Marksa Ekonomisko zinātņu universitāti (tagad Budapeštas Korvina universitāte). Sociālistiskās Ungārijas laikā ieņēma augstus amatus finanšu ministrijā, 1987. gadā kļūdams par Ungārijas finanšu ministru. Pēc sociālisma sabrukuma nepārreģistrējās reformētajā komunistu partijā, bet no 1990. līdz 1996. gadam bija ietekmīgos amatos dažādās bankās. Kad 1996. gadā valdības vadīšanu uzticēja Ģulam Hornam, Medģeši atkal kļuva par finanšu ministru un veica reformas banku sistēmā. 2002. gadā parlaments iecēla Medģeši par valdības vadītāju. 2004. gadā valdības koalīcija izira, Medģeši demisionēja, bet un par nākamo valdības vadītāju kļuva Ferencs Ģurčāņs.
Zascenku Orbeidāni
Zascenku Orbeidāni ir ciems Vaboles pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 220 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Vaboles parks, Orbidānu ezers.
Jenss Peters Bertelsens
Jenss Peters Bertelsens (dk; dzimis, miris ) bija dāņu paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.
Kunči
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Jenss Peters Bertelsens
Bertelsens 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti profesionāļiem. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmajā kārtā.
Kunči
Valsts nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Kampu-Ģūģeru senkapi, apmetne un kulta akmens.
Ēriks Toms Gavars
Ēriks Toms Gavars (dzimis Dobelē) ir bijušais Latvijas šosejas riteņbraucējs.
Treniņus sācis Dobeles sporta skolā, riteņbraukšanas klubā RSK Tandēms, pēc tam mācījies Murjāņu sporta ģimnāzijā. 2016. gadā pievienojies Rietumu-Delfin komandai.
2016. gadā ieguvis otro vietu Latvijas čempionātā šosejas riteņbraukšanā individuālajā braucienā U-23 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējis Latvijas čempionātā šosejas riteņbraukšanā individuālajā braucienā junioriem.
Pārstāvējis Latviju starptautiskās sacensībās, 2015. gadā ieguvis 11. vietu Pasaules čempionātā individuālajā braucienā junioriem, kā arī 10. vietu Eiropas čempionātā individuālajā braucienā junioriem. 2015. gadā saņēmis LRF apbalvojumu kā gada labākais jaunais riteņbraucējs.
2016. gada Pasaules čempionātā 19 gadu vecumā startējis U23 grupā, kur grupas braucienā finišēja 142. vietā, bet individuālajā braucienā 52.
2018. un 2019. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā šosejas riteņbraukšanā individuālajā braucienā U-23 vecuma grupā.
1:1
1:1 (Viens pret vienu) ir Latvijas Televīzijas Ziņu dienesta veidots raidījums, kurš veidots pēc britu televīzijas hard talk parauga, kur studijā satiekas sabiedrībā zināma personība un žurnālists.
Raidījuma pirmsākumos to vadīja tagadējā Re:Baltica līdzdibinātāja Inga Spriņģe un bijušais LTV Ziņu dienesta vadītājs (1999—2006) un žurnālists Gundars Rēders. Šobrīd "1:1" vada tikai Gundars Rēders.
Tā raidlaiks ir katru otrdienu (izņemot īpašus gadījumus — ziņu speciālizlaidumi, izmaiņas programmā, vasaras mēneši) plkst. 21.15. Sakarā ar Ārkārtējo situāciju Latvijā (COVID-19 pandēmijas dēļ) no 24. marta ir mainīts raidījuma "1:1" raidlaiks — otrdienās plkst. 21.05. Raidījums tiek filmēts un pārraidīts tiešraidē (izņemot izbraukuma intervijas un citus īpašus gadījumus).
Uz raidījumu "1:1" tiek aicināti sabiedrībā pazīstami cilvēki, atbilstoši konkrētā brīža aktualitātēm valstī, pasaulē. Uz raidījumu tiek aicināti ne tikai politiķi, deputāti un valsts augstākās amatpersonas, bet arī nevalstiskā sektora, kultūras un mākslas nozares pārstāvji.
Raidījums gadu gaitā ir mainījis savu studijas izkārtojumu (4 reizes). Dažkārt kāda no raidījuma sērijām tiek filmēta ārpus studijas, piemēram, Igaunijas prezidenta rezidencē Tallinā (17.03.2015.), kur norisinājās intervija ar Igaunijas Republikas prezidentu Tomasu Hendriku Ilvesu (2006—2016); 2019. gada 29. janvāra raidījums ar LR Ministru prezidentu Arturu Krišjāni Kariņu tika filmēts Ministru kabinetā; 2020. gada 4. maija speciālizlaiduma raidījums ar Latvijas Valsts prezidentu Egilu Levitu tika filmēts uz Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātria jumta.
Piktogramma
Piktogramma (no la — ‘zīmējums’ un gr — ‘ieraksts’) ir stilizēts attēls vai zīmējums, ko izmanto par rakstzīmi, arī teksts vai tā daļa, kas rakstīts ar šādām zīmēm. Piktogrammas var apzīmēt arī jēdzienus (ideogrammas) un tiem atbilstošos vārdus (logogrammas).
Piktogrammas izmanto vides informācijā (ceļa zīmes, informatīvie norādījumi un brīdinājumi), datorikā (ikonas), kartogrāfijā.
Agrīnās rakstības izmantoja piktogrammas (hieroglifus un vēlāk logogrammas) kā objektus un jēdzienus apzīmējošas rakstu vienības. Šādas piktogrāfiskas rakstības, pilnveidojot grafēmu jēdzienisko vai fonēmisko nozīmi, laika gaitā attīstījās par pilnvērtīgām alfabētiskām, sillabiskām un logogrāfiskām rakstībām. Mūsdienu komunikācijā populāra ir emocijzīmju lietošana, kas dažās subkultūrās attīstīta par pašpietiekošu rakstu sistēmu.
Kuldīgas baznīcas
Kuldīgā ir šādas baznīcas:
Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte
'''Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte''' (mk) ir 1949. gadā dibināta universitāte Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētā Skopjē. Senākā un lielākā universitāte valstī.