cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Villems II
1813. gadā atgriezās Nīderlandē, kad tēvs kļuva par Nīderlandes suverēnu. Tika ievainots Vaterlo kaujā. 1816. gada 21. februārī Sanktpēterburgas Ziemas pilī apprecējās ar Krievijas ķeizara Aleksandra I māsu Annu Pavlovnu. 1870. gada 7. oktobrī Villema II tēvs Villems I atteicās no troņa un devās prom no valsts, bet Villems II kļuva par Nīderlandes karali. Eiropā izceļoties 1848. gada revolūcijām, Villems II brīvprātīgi ieviesa Johana Rūdolfa Torbekes izstrādātu konstitūciju. Pēc jaunās konstitūcijas tika iecelta jaunā valdība, bet Villems II 1849. gada 17. martā pēkšņi mira.
Ganerskveina
Ganerskveina ir neapdzīvota sala Indijas okeānā. Tā ir viena no piecām saliņām, kuras atrodas uz ziemeļiem no Maurīcijas un pazīstamas arī kā ziemeļu saliņas. Kopā ar tām ietilpst vienotā dabas rezervātā.
No Maurīcijas to atdala aptuveni 4,5 km plats šelfs, un no visām ziemeļu piekrastes saliņām Ganerskveina vistuvāk novietota cietzemei. Tā joprojām kalpo par nozīmīgu patvēruma vietu endēmām, kā arī retām vai ļoti retām augu un dzīvnieku sugām, kuru populācijas var būt sastopamas arī citās ziemeļu saliņās vai citviet Maurīcijā.
Apraksts
No bazalta un vulkāniskā tufa veidoto salu pamatā iejož klintis. Ziemeļu un dienvidu zemesragi ir relatīvi zemi un plakani, kamēr centrā novietototo kalnu kori ieskauj ieleja. Tālāk ieleja savienojas ar salas augstāko grēdu, kas apņem tās visu rietumu galu un sasniedz aptuveni 162 m augstumu.
Salu klāj dziļa auglīgas augsnes kārta, kuru no izskalošanas pasargā masīvā klinšu piekraste. Pēdējo 300 gadu laikā saliņas meži tika gandrīz pilnībā izcirsti, ekosistēmu spēcīgi izmainīja arī zālēdāju milzu bruņurupuču izmedīšana, invazīvie svešzemju augi, postošo žurku un trušu ievešana.
Flora
Svešzemju graudzāles Heteropogon kopā ar liānu efejvīnkokiem Cissus un batakoplūmju krūmiem klāj lielu centrālo un kalnaino salas daļu. Starp šīm platībām izkliedēti Albizia, Dracaena, surinamķiršu Eugenia ģinšu krūmi un koki, kā arī alvejas. Dažviet koki noauguši ar Cissus un asklēpiju Lomatophyllum liānām, kas padara šīs vietas gandrīz necaurejamas. Dracēnu biezājos zemes virskārtu klāj blīvas auklpaparžu Adiantum audzes. Pēc žurku un trušu iznīdēšanas pieaugusi graudzāļu Heteropogon platība, kas ļāvis nostiprināt augsni un novērst tās eroziju.
Jauktajās mežu platībās koku garums var pārsniegt 7 m. Atlikušo mežu areāli pagaidām ir nelieli, un tas šobrīd liedz tur reintroducēt sārtos baložus vai citas vietējo sauszemes putnu sugas.
Ap akmeņainiem zemesragiem nelielajos areālos aug krastlobēlijas un heliotropi.
Lielākā kailo klinšu piekrastes daļa ir brīva no augāja. Gar tās sālsūdeņiem apskaloto malu, robežojoties ar citiem biotopiem, sastopami jūrasportulaki un vējmietiņi Pemphis.
Rāpuļi un invazīvās sugas
Ganerskveinā izmirušas vismaz četras rāpuļu sugas. Vēl 1721. gadā bija bagātīgi pārstāvētas vienas vai abu Maurīcijas milzu bruņurupuču sugu populācijas, taču cietzemē šajā laikā tie bija ļoti reti vai pamatā jau izmiruši. 1800. gados salā ieviesās žurkas, kas noveda pie Telfēra scinka izzušanas. Tāpat izmira vietējās Raundas boa un Raundas alu boa populācijas.
Salā saglabājās Bodžera scinks, Boutona scinks, Maurīcijas dienas gekons un mazais nakts gekons. Scinki pamatā apdzīvo klinšainās vietas, kamēr gekoni sastopami ar augāju apaugušajā Ganerskveinas centrālajā daļā.
19. gadsimtā vai 20. gadsimta vidū saliņā ieveda trušus, 1938. gadā — Javas briežus (Cervus timorensis). Brieži tika izskausti 1980. gadā. Lai atgrieztu izzudušo rāpuļu faunu, 1995. gadā Ganerskveinu atbrīvoja no trušiem un žurkām. 2007. gadā tur sekmīgi reintroducēja Telfēra scinkus, 2012. gadā — Raundas boa. Savukārt 2008. gadā pārveda apdraudēto oranžastes scinku. Telfēra scinku ēdienkartē ietilpst arī Aloe tormentorii augļi, un scinku atgriešana veicina šīs kritiski apdraudētās alvejas sēklu izplatību.
Putni
Atzīmētas trīs jūras putnu sugas, kuras salā arī ligzdo,— ķīļastes vētrasputns (Puffinus pacificus), sarkanastes tropu jūrasputns un baltastes tropu jūrasputns.
Harciški
Harciški ir ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 248 km attālumā no Rīgas.
Ežerēle
Ežerēle ir pilsēta Lietuvas centrālajā daļā uz rietumiem no Kauņas. Apdzīvota vieta nodibinājās 1918. gadā, kad apkārtnē sāka iegūt kūdru. Pilsētas tiesības no 1959. gada.
Artis Ozoliņš
Artis Ozoliņš, dzimis Siguldā 1991. gada 13. martā, ir pasākumu vadītājs, diskusiju moderators Latvijas Radio 1 un Latvijas Radio 6 — “Radio Naba” raidījuma #DigitālāsBrokastis veidotājs un sabiedrisko attiecību (PR) speciālists.
Izglītība
2010. gadā absolvējis Rīgas Centra humanitāro vidusskolu. 2015. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Datorikas fakultātes Datorzinātņu bakalaura studiju programmā. Ieguvis Kristapa Morberga stipendiju. 2021. gadā absolvējis Rīgas Stradiņa universitātē maģistra programmu "Stratēģiskā un sabiedrisko attiecību vadība".
Darbs medijos
Kopš 2016. gada Ozoliņš veido iknedēļas tehnoloģiju raidījumu #DigitālāsBrokastis #DigitālāsBrokastis sākotnēji bija rubrika Radio NABA piektdienas rīta raidījumā “Nabarīts” kopā ar “Kozmenu” (Mārtiņš Kozlovskis) un “Putnu” (Gatis Cīrulis). Vēlāk Ozoliņš turpināja “Nabarīta” vadīšanu kopā ar “Ričiju” (Rihards Blese), un #DigitālāsBrokastis kļuva par patstāvīgu raidījumu un podkāstu Radio NABA ēterā un Delfi.lv podkāstu platformā Kopš 2020. gada #DigitālāsBrokastis katru piekdienu skan arī Latvijas Radio 1 kanāla programmā kļūstot par multimediālu tehnoloģiju šovu.
Raidījumā #DigitālāsBrokastis un arī ārpus tā Ozoliņš un Blese veido viedierīču apskatus, kā arī intervijas un diskusijas ar tehnoloģiju jomas ekspertiem, piemēram, sarunu festivālā "Lampa" 2019., 2020., 2021., 2022. un 2023. gadā. Katru gadu, mainoties sarunas tēmām, tiek meklēta atbilde, vai cilvēki joprojām ir tehnoloģiju pavēlnieki vai kļuvuši jau par to ķīlniekiem.
Balstoties uz iknedēļas raidījumu tehnoloģiju ziņu topu Artis Ozoliņš regulāri veido publikācijas Latvijas Sabiedrisko mediju portālam un citiem plašsaziņas līdzekļiem.
Artis Ozoliņš vadījis arī Izglītības un zinātnes ministrijas raidierakstu ciklu "Zinātjauda" par starptautiskajiem izglītības pētījumiem.
Kopš 2023. gada 6. marta reizi mēnesī Ozoliņš un Blese Latvijas Radio 6 — “Radio Naba” vada raidījumu "Tu saki?", kurā salīdzina studijas un pētniecību toreiz un tagad ar Latvijas Universitātes pārstāvju dalību.
Muostaha (polārstacija)
Polārā stacija «Ostrovmuostaha» (ru) ir slēgta Krievijas polārā meteostacija Arktikā. Izvietojusies Muostāhas salas dienvidu galā Buorhajas līča rietumu daļā Laptevu jūrā. Administratīvi ietilpst Sahas Republikas Bulunas ulusā. Stacija izveidota 1935. gadā, slēgta 1996. gadā. Līdzās stacijai atrodas 17 m augsta ar koku apšūta bāka. Staciju arī pēc tās slēgšanas periodiski izmanto ģeokrioloģiskās ekspedīcijas, kas pēta salā mūžīgā sasaluma procesus.
Artis Ozoliņš
Sabiedrisko attiecību karjera
Projektu vadītāja pienākumus Artis Ozoliņš aizsāka 2014. gadā grafiskā dizaina aģentūrā "DUE". Pēc tam Ozoliņš turpināja darbu komunikācijas un PR aģentūrā Golin no 2015. gada līdz 2017. gadam.
No 2017. gada līdz 2020. gadam Ozoliņš ieņēma Valsts kancelejas Komunikācijas departamenta direktora vietnieka amatu. Ozoliņš bija arī Valsts un pašvaldību iestāžu tīmekļvietņu vienotās platformas ieviešanas projekta vadītājs.
Kopš 2020. gada strādā kā ārštata sabiedrisko attiecību konsultants un satura veidotājs.
Pasākumu vadīšana un diskusiju moderēšana
Kopš 2016. gada Ozoliņš regulāri bijis pasākumu vadītājs un diskusiju moderators. Vada pasākumus gan tiešsaistē, gan klātienē latviešu un angļu valodās. Sadarbības partneru vidū ir gan publiskā, gan privātā sektora pārstāvji, piemēram Latvijas Universitāte, Rīgas Tehniskā universitāte, Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, portāls DELFI, Latvijas Būvuzņēmēju partnerība, Valsts kanceleja “Digital Freedom Festival” u.c.
Sabiedriskās aktivitātes
Paralēli studijām Latvijas Universitātes Datorikas fakultātē iesaistījās fakultātes sabiedriskās dzīves veidošanā — 2010. gadā kļuva par Datorikas fakultātes pašpārvaldes biedru un 2011. gadā par Datorikas fakultātes avīzes “DEFĪZE” galveno redaktoru.
2011. gadā ievēlēts par Latvijas Universitātes Datorikas fakultātes studējošo pašpārvaldes vadītāju. 2012. gadā ievēlēts Latvijas Universitātes senātā, kā arī ievēlēts par Latvijas Universitātes Studentu padomes priekšsēdētāju, kur pildīja Latvijas Universitātes struktūrvienības direktora pienākumus.
2014. gada maijā Artis Ozoliņš tika ievēlēts Latvijas Studentu apvienības valdē, kur galvenie pienākumi bija Latvijas augstākās izglītības iestāžu pašpārvalžu aktīvas kopienas veidošana un pašpārvalžu stratēģiskās attīstības atbalsts.
Kārlis Liepiņš (politiķis)
Kārlis Liepiņš (dzimis Rīgā; miris 2006. gada 20. maijā) bija latviešu strādnieks un politiķis, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts.
Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā strādnieku ģimenē. Mācījās Mārcienas pamatskolā, 1966. gadā absolvēja Rīgas 25. vakara (maiņu) vidusskolu, pēc kuras ieguva elektriķa profesiju. Strādāja par elektriķi Ogres vērpšanas un trikotāžas ražošanas apvienībā.
Bijis PSKP biedrs, izstājies 1988. gadā.
Atmodas kustības laikā 1988. gadā K. Liepiņš nodibināja "Helsinki-86" Ogres nodaļu un bija informatīvā biļetena "Tēvija" redaktors. Tajā pašā gadā kļuva par Latvijas Tautas frontes biedru. 1990. gadā K. Liepiņu ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 156. Ogres vēlēšanu apgabala, 1990. gada 4. maijā viņš nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Bija cilvēka tiesību un nacionālo jautājumu komisijas priekšsēdētāja vietnieks.
Beidzoties deputāta pilnvarām, K. Liepiņš 1993. gadā piedalījās partijas "Latvijas Ceļš" dibināšanā, tajā pašā gadā no "Latvijas Ceļa" saraksta kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Bija 5. Saeimas frakcijas konsultants un frakcijas biroja vadītājs, šo amatu saglabāja arī 6. Saeimas laikā. 1995. gadā kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās un 1998. gada oktobrī — 7. Saeimas vēlēšanās, taču arī šajās reizēs nesaņēma pietiekošu vēlētāju atbalstu.
1997. gada pašvaldību vēlēšanās K. Liepiņš tika ievēlēts Ogres pilsētas domē. Kandidēja arī 2001. gada pašvaldību vēlēšanās, taču šoreiz mēģinājums kļūt par Ogres domes deputātu nebija sekmīgs.
Lilita Mkrtčjana
Lilita Mkrtčjana (hy; dzimusi Erevānā) ir Armēnijas starptautiskā lielmeistare šahā (1998).
Biogrāfija
1997. gadā Erevānā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2001. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 2. kārtā zaudējusi Jekaterinai Kovaļevskai. 2002. gadā Varnā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2004. gadā atkārtoti piedalījusies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 2. kārtā zaudējusi Pia Kramlingai. 2005. gadā uzvarējusi Armēnijas sieviešu šaha čempionātā. 2006. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm, kā arī piedalījusies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējusi 1. kārtā. 2007. gadā Vladimirā kopā ar Natāliju Zdebsku dalījusi pirmo vietu Jeļizavetas Bikovas memoriālā. 2008. gadā Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas iekļuvusi 4. kārtā, kurā piekāpusies Hou Jifaņai. 2009. gadā Sanktpēterburgā dalījusi pirmo vietu Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm, taču papildu mačā piekāpusies Tatjanai Kosincevai. 2017. gadā Teherānā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā zaudējusi Ni Šicjuņai. 2018. gadā Hantimansijskā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā zaudējusi Annai Ušeņinai.
Pārstāvējusi Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
92. Kinoakadēmijas balva
, Holivudas un Hailendas centra galvenajā deju zālē norisinājās ikgadējā 11. Governors Awards balvu pasniegšanas ceremonija.
Dienvidkorejas filma "Parazīts" ieguva visvairāk Kinoakadēmijas balvas (četras), tostarp kategorijā "Labākā filma", tādējādi kļūstot par pirmo filmu, kas nav angļu valodā, un ir saņēmusi šo balvu. Britu kara filma "1917" ieguva trīs balvas, kamēr "Lemāna-'66: Lielais izaicinājums", "Džokers" un "Reiz Holivudā" katra ieguva divas Kinoakadēmijas balvas. Filmas American Factory, "Skandāls", Hair Love, "Trusis Džodžo", "Džūdija" (Judy), Learning to Skateboard in a Warzone (If You're a Girl), "Mazās sievietes", "Laulības stāsts" (Marriage Story), The Neighbors' Window, Rocketman un "Rotaļlietu stāsts 4" katra ieguva pa vienai Kinoakadēmijas balvai.
Ar 23,6 miljonu skatītāju auditoriju šī ir vismazāk skatītākā Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonija kopš 1974. gada, kad tika uzsākti šie skatītāju mērījumi.
Uzvarētāji un nominanti
92. Kinoakadēmijas balvas nominantus  Semjuela Goldvina teātrī, Beverlihilsā paziņoja Džons Čo un Isa Reja.
Balvu ieguvēji
Uzvarētāji atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti treknrakstā.
Filmas ar vairākām nominācijām un balvām
92. Kinoakadēmijas balvai izvirzītas 53 filmas 124 nominācijās. No tām 16 filmas saņēma balvas 24 kategorijās.
Governors Awards
Amerikas Kinoakadēmija organizēja ikgadējo 11. Governors Awards balvu pasniegšanas ceremoniju, kurā pasniedza šādas balvas:
Ceremonijas dalībnieki
92. Kinoakadēmijas balvas ceremonijā piedalījās:
Mūziķi
Muzikālajos priekšnesumos ceremonijā piedalījās:
Informācija par ceremoniju
Kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums" septiņu finālistu un trīs nominatu vietā turpmāk būs desmit finālisti un pieci balvas nominanti.
, ABC Entertainment prezidents Kerijs Bērks paziņoja, ka ceremonijai atkal nebūs vadītājs, balstoties uz iepriekšējās ceremonijas panākumiem. Bērks apsolīja, ka ceremonijās būs daudz izklaidējoša, muzikāla un komiska satura.
Ivanava
Ivanava jeb Ivanova  ir pilsēta un rajona centrs Baltkrievijas rietumos.
92. Kinoakadēmijas balva
Ceremonijas spilgtākie brīži
Skatītāji balsī lūdza atjaunot skatuves apgaismojumu, lai ļautu filmas "Parazīts" izpildproducentei Maikijai Lī pabeigt savu runu saņemot balvu kategorijā "Labāka filma". Parasti balvu saņemšanas runas saīsina, lai iekļautos raidlaikā.
Ivanava
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 14. gadsimtā kā Porhovas ciems Rečas Pospoļitas sastāvā. 1657. gada 16. maijā Bohdana Hmeļnicka kazaki Ivanavā nogalināja sv. Anžeju Bobolu (Andrzej Bobola, 1591-1657).
Jānis Grišāns
Jānis Grišāns (dzimis 1891. gada 5. oktobrī Dagdas pagastā; miris 1945. gada 27. septembrī Vjatlagā) bija latviešu jurists un politiķis. Latgales Pagaidu Zemes padomes priekšsēdētājs (1917—1918), Tautas Padomes loceklis.
92. Kinoakadēmijas balva
Auditorija
Aptuveni 23,6 miljoni skatītāju noskatījušies ceremonijas tiešraidi, kas nozīmē 20% kritumu par 6 miljoniem skatītāju no iepriekšējās apbalvošanas ceremonijas; ceremonija saņēma 5,3 reitinga balles no pieaugušajiem vecumā no 18 līdz 49 gadiem. Ceremonija palika augstākais skatītākais televīzijas sezonas balvu pasniegšanas raidījums, jo skatītāju skaita samazināšanās ir parādība, kas novērojama visos balvu pasniegšanas raidījumos pēdējo gadu laikā. 92. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju vēroja mazākā auditorija tā demonstrācijas vēsturē.
Jaunķemeru ceļš
Jaunķemeru ceļš ir iela Jūrmalā, Jaunķemeru apkaimē. Jaunķemeru ceļš sākas pie pludmales un beidzas krustojumā ar Tūristu ielu. Kopējais ielas garums ir 4490 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jaunķemeru ceļā satiksmes kustība norit divās joslās.
Zemgaļi (nozīmju atdalīšana)
Zemgaļi var būt:
Ivanava
Vēsture
Pēc Trešās Polijas dalīšanas 1795. gadā Ivanavu anektēja Krievijas impērija. No 1921. līdz 1939. gadam Ivanava atradās Polijas sastāvā. Polijas kampaņas laikā 1939. gadā Ivanavu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Otrā pasaules kara - Baltkrievijas PSR sastāvā, no 1991. gada - Baltkrievijā.
92. Kinoakadēmijas balva
In Memoriam
In Memoriam prezentāciju pieteica Stīvens Spīlbergs, ar Billijas Ailišas izpildīto dziesmu Yesterday Fineasa O'Konela pavadījumā.
Ivanava
Vēsture
Pilsētas pievārtē dzimis komponists un mākslinieks Napoleons Orda (Напалео́н О́рда, 1807-1883).
92. Kinoakadēmijas balva
In Memoriam
Prezentācijā netika pieminēti vairāki kino industrijā zināmi un nozīmīgi darbinieki, kas miruši 2019. gadā, piemēram Lūks Perijs, Valentīna Kortēze, Tims Konvejs, Maikls Pollards, Jans Maikls Vinsents, Sids Heigs, Kerola Čeninga, Renē Oberžonuā, Kerols Spinnijs un Kemerons Boiss, tomēr Kinoakadēmijas tīmekļa vietnē ir pieejams plašāks ceremonijas laikā nepieminēto personu saraksts.
Jaunķemeru ceļš
Ielu savienojumi
Jaunķemeru ceļš ir savienota ar šādām ielām:
92. Kinoakadēmijas balva
Ārējās saites
Ziņu atsauces
Jaunķemeru ceļš
Satiksme
Pa Jaunķemeru ceļu kursē 5. autobusu maršruts un 6. autobusu maršruts.
Biržupes grāvis
Biržupes grāvis (arī Biržupes kanāls, augštecē - Bērzu purva grāvis) ir Podvāzes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.
Jānis Grišāns
Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 5. oktobrī Dagdas pagasta Sabaļos zemnieka ģimenē. Mācījās Katrīnas ģimnāzijā Pēterburgā, kuru absolvēja 1913. gadā. Bija Pēterburgas latgaliešu laikraksta "Drywa" līdzstrādnieks. Sāka studēt tieslietas Petrogradas Universitātē, bet pēc Pirmā pasaules kara sākuma viņu iesauca Krievijas impērijas armijā. 1915. gadā viņš Vladislava Rubuļa vadībā darbojās Latgaliešu bēgļu palīdzības biedrībā. Pēc Februāra revolūcijas viņš atgriezās Latvijā un 1917. gada aprīlī piedalījās Latgales kongresā. Ievēlēts par Latgales pagaidu zemes padomes priekšsēdētāju. 1917. gadā Krievijas Satversmes sapulces vēlēšanās figurēja kā miertiesnesis. 1918. gada vācu okupācijas laikā Grišāns bija ierēdnis Rēzeknes apriņķa zemes ierīcības komitejā, miertiesnesis Daugavpilī. Pēc Tautas padomes dibināšanas kļuva par tās locekli, pārstāvot latgaliešu frakciju. Bija Latvijas Ārlietu ministrijas sevišķu uzdevumu ierēdnis.
1919. gada februārī-maijā viņš piedalījās Parīzes Miera konferences darbā Latvijas delegācijas sastāvā kā Latgales pārstāvis, līdz 1920. gada 16. janvārim bija Ārlietu ministrijas Politiski diplomātiskā departamenta Baltijas valstu nodaļas vadītājs, tad līdz 1920. gada oktobrim bija Daugavpils apriņķa pagaidu valdes priekšsēdētājs.
1926.-1933. gadā Grišāns bija Latgales akciju bankas direktors, viņam Kapiņu pagasta Kameņecā piederēja ūdensdzirnavas un maza elektrostacija pie Jaunaglonas.
1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu apcietināja un aizveda uz Vjatkas soda nometnēm. 1942. gada 13. februārī viņam izvirzīja apsūdzību pēc KPFSR Kriminālkodeksa 58-4,13. panta par darbošanos Tautas padomē un aktīvu piedalīšanos Latvijas valsts izveidošanā; par darbošanos Parīzes konferencē un darbu Ārlietu ministrijā. 1942. gada 25. novembrī viņam par cīņu pret revolucionāro kustību piesprieda 10 gadus ieslodzījumā soda nometnēs. Miris 1945. gada 27. septembrī izsūtījumā Vjatlagā.
Apbalvojumi
Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni (1928)
Biržupes grāvis
Iztece - no Supes purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Podvāzē uz austrumiem no Slapjo salu purva. Plūst pa mežu masīviem, to nešķērso valsts autoceļi un tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.
Kubaņa
Augštecē strauja kalnu upe, kas tek pa šaurām un dziļām aizām, vidustecē lejpus Ņevinnomiskas ieleja plaša ar terasēm. Lejtecē no Labas ietekas Kubaņa kļūst liela, ūdenīga līdzenumu upe. Lejpus Ustjlabinskas upe kuģojama. Izbūvēta Krasnodaras ūdenskrātuve. 111 km no ietekas jūrā no Kubaņas atdalās kuģojama atteka Protoka, pa kuru uz jūru pie Ačujevas notek apmēram puse upes ūdens. Lejtecē veido plašu deltu, kas mūsdienās meliorēta un tiek izmantota lauksaimniecībā. Pirms ietekas jūrā no upes atdalās atteka Staraja Kubaņa, pa kuru līdz 20. gadsimta sākumam daļa ūdens notecēja uz Kiziltašas limānu un tālāk uz Melno jūru. Lielākās pietekas (visas kreisās) ir Teberda, Boļšojzeļenčuka, Malijzeļenčuka, Urupa, Laba, Belaja, Pšiša, Afipsa.
Lielākās pilsētas krastos ir Krasnodara, Kropotkina, Armavira, Ņevinnomiska, Čerkeska.
Bertils Sundberjs
Bertils Sundberjs (sv; Stokholma —  Stokholma) bija Zviedrijas šahists.
Biogrāfija
1930. un 1940. gados bijis viens labākajiem Zviedrijas korespondencšahistiem. 1938. gadā uzvarējis pirmajā Zviedrijas korespondencšaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis vēl divas reizes (1943, 1947).
Pārstāvējis Zviedrijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1936. gadā un izcīnījis bronzas medaļu individuālajā vērtējumā.
Fricis Baumbahs
Fricis Baumbahs (de; dzimis Veimārā) ir Vācijas šahists un ķīmiķis. Vienpadsmitā pasaules čempionāta korespondencšahā (1983–89) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1973). FIDE meistars (FM).
Biogrāfija
Pirmos panākumus šahā sasniedzis 1950. gadu beigās. 1959. gadā pirmo reizi iekļuvis Vācijas Demokrātiskā Republikas (VDR) šaha čempionātā finālā. No 1960. gada līdz 1962. gadam trīs reizes pārstāvējis savas valsts komandu Pasaules studentu komandu šaha čempionātos, kur 1961. gadā izcīnījis bronzas medaļu komandu vērtējumā. 1961. gadā viesojies Rīgā, kur VDR komanda tikusies ar Latvijas un Lietuvas šaha izlasēm. 1968. gadā VDR šaha čempionātā ieņēmis 2. vietu aiz uzvarētāja Volfganga Ūlmana. 1970. gadā kļuvis par VDR šaha čempionātā uzvarētāju. 1970. gadā bijis arī savas valsts izlases sastāvā Eiropas komandu šaha čempionātā, kur tā negaidīti izcīnīja bronzas medaļas komandu vērtējumā. 1972. gadā pārstāvējis VDR izlasi Pasaules šaha olimpiādē.
Lielus panākumus guvis arī korespondencšahā. 1989. gadā dalījis 1. - 3. vietu 11. Pasaules čempionātā korespondencšahā, bet pēc labāka papildus koeficienta atzīts par uzvarētāju. 9. Pasaules čempionātā korespondencšahā (1977-83) kļuvis par vicečempionu. No 1993. gada pildījis Vācijas Korespondencšaha federācijas prezidenta pienākumus. No 1995. gada līdz 1999. gadam bijis Starptautiskā Korespondencšaha federācijas ģenerālsekretārs.
Pēc profesijas ir ķīmiķis. 1966. gadā aizstāvējis ķīmijas zinātņu doktora grādu. Ir precējies un piecu bērnu tēvs (dēls un četras meitas). Sarakstījis vairākas grāmatas par šahu.
Sergejs Kuds-Sverčkovs
Sergejs Kuds-Sverčkovs (Сергей Владимирович Кудь-Сверчков, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, inženieris.
Sergejs Kuds-Sverčkovs piedzima Kazahijas PSR Ļeņinskā (pie Baikonuras kosmodroma).
No 2000. līdz 2006. gadam viņš studēja Baumana Maskavas valsts tehniskajā universitātē specialitātē "raķešdzinēji". Pēc tam viņš strādāja par inženieri kosmiskās nozares uzņēmumā RKK Energija.
2010. gada 26. maijā Sergejs Kuds-Sverčkovs tika uzņemts RKK Energija kosmonautu grupā. 2011. gadā Krievijas kosmonautu sagatavošanas struktūras tika apvienotas vienotā Kosmonautu sagatavošanas centrā. 2012. gadā Kuds-Sverčkovs pabeidza kosmonautu vispārējo sagatavošanu, un viņam tika piešķirta kvalifikācija "kosmonauts izmēģinātājs".
2019. gada 24. augustā Kuds-Sverčkovs kopā ar Sergeju Rižikovu tika apstiprināts SKS 65. / 66. ekspedīcijas dublieru apkalpē un 67. / 68. ekspedīcijas pamatapkalpē. 2020. gada 29. maijā Kuds-Sverčkovs tika apstiprināts par Sojuz MS-17 pamatapkalpes lidojuma inženieri.
Sergeja Kuda-Sverčkova pirmais kosmiskais lidojums sākās 2020. gada 14. oktobrī, esot kosmosa kuģa Sojuz MS-17 lidojuma inženierim. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas 63. un 64. ekspedīcijas lidojuma inženieris.
1143. gads
1143. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Sergejs Kuds-Sverčkovs
Iziešanas atklātā kosmosā:
Venēcijas biennāle
Venēcijas biennāle (it) ir nozīmīga mūsdienu mākslas izstāde, kas notiek katru otro gadu (nepāra gados) Venēcijā, Itālijā. Venēcijas biennāle iekļauj šos atsevišķos notikumus (hronoloģiskā izveides secībā):
Brodi
Brodi (agrāk arī Zemgaļi) ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Jēkabpils dienvidaustrumu pierobežā pie Radžu ūdenskrātuves 4,3 km no novada domes Jēkabpilī un 147 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 17. gadsimta vidus, kad šajā apvidū apmetās krievu vecticībnieki. , uz rietumiem no Janopoles muižas (Gut Janopol). Intensīva ciema apbūve notikusi galvenokārt pēc 1969. gada. Brodos atrodas pagasta pārvalde, Ābeļu kultūras nams, bibliotēka, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, veikals.
Helendorna
Helendorna (nl) ir pašvaldība un pilsēta Overeiselā, Nīderlandē. Tā atrodas Overeiselas provinces vidū.
Pilsētas tuvumā atrodas izklaides parks Avonturenpark Hellendoorn.
Vēsture
Helendornas pašvaldība ir vienīgā vieta Nīderlandē, kurā notika zelta ieguve.
Otrā pasaules kara laikā, Helendornas tuvumā atradās vācu pārvaldīta V-2 raķetes palaišanas platforma. Raķete bija pavērsta uz Antverpeni.
Cilvēki
Helendornā dzimuši:
Hermanis Ponstēns (1953) — nīderlandiešu treka riteņbraucējs, kas ieguvis sudraba medaļu 1976. gada vasaras olimpiskās spēlēs.
Harčenki
Harčenki ir ciems Lūznavas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 264 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Harčenku ezers.
Ceplītis
Ceplītis (arī Ceplīšu ezers) ir ezers Jēkabpils novada Viesītes pagasta ziemeļos uz austrumiem no Piksteres ezera. 300 metru uz dienvidaustrumiem no ezera, pāri ceļam, atrodas 133 metru augstais Sperjāņu kalns.
Ceplīšu ezers
Ceplīšu ezers var būt:
Aparnieku kalns
Aparnieku kalns ir paugurs Vidzemes augstienes Mežoles paugurainē, Amatas novada Amatas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā starp Aparniekiem un autoceļu V315. Kupolveida morēnu nogulumu paugurs ar divām virsotnēm (214,5 un 208,5 m vjl), izstiepts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 600 m garumā.
Jaņa Rozentāla iela (Jūrmala)
Jaņa Rozentāla iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Jaņa Rozentāla iela sākas krustojumā ar Robežu ielu un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 950 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jaņa Rozentāla ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Jaņa Rozentāla iela ir savienota ar šādām ielām:
Aizcietējums
Aizcietējums ir apgrūtināta izkārnīšanās, kad izkārnījumi zarnās nosprūst daļēji vai pilnībā. Parasti ar šo terminu apzīmē jebkuru apgrūtinātu izkārnīšanos, tas ir, sākot no nepastāvīgas vai nepilnīgas ikdienas defekācijas līdz pat ilgstošai peristaltikas (zarnu kustības) apstāšanai. Arī pilnīgi veselam cilvēkam izkārnīšanās reižu skaits var variēt no vairākām reizēm dienā līdz vienai reizei pa vairākām dienām, tāpēc aizcietējuma diagnozi pilnībā nevar uzstādīt, ja nav veikta izmeklēšana. Aizcietējuma rašanās iemesli var būt dažādi, piemēram, nepietiekams uzturs, neregulāras ēdienreizes, grūtniecība, neirāli regulācijas traucējumi, zarnu slimības, mehāniski šķēršļi. Pārtika ar daudz šķiedrvielām veicina aizcietējuma novēršanu. Aizcietējums var izsaukt nelabumu, galvassāpes, ēstgribas zudumu, spiediena sajūtu pakrūtē.
Antons Zaļevskis
Antons Zaļevskis (pl) bija Latvijas poļu muižnieks un politiķis. Latgales poļu padomes loceklis (1917), Latgales Centrālās zemes padomes loceklis (1918).
Pēc Oktobra revolūcijas Latgales poļu padomes sastāvā piedalījās sarunās ar Polijas Reģentu padomi (Rada Regencyjna) Varšavā par Latgales iekļaušanos atjaunotajā Polijas-Lietuvas kopvalstī. Kopā ar Henriku Dimšu un citiem Latgales poļu padomes locekļiem viņš 1918. gada februārī veda sarunas par sadarbību ar Latviešu pagaidu nacionālās padomes locekļiem. 1918. gada oktobrī vācu okupācijas iestādes Zaļevski iecēla par Latgales pašvaldības vadītāju. Sākoties Sarkanās armijas uzbrukumam 1918. gada 25. novembrī viņš paziņoja vācu varas iestādēm, ka Latgale ir daļa no Latvijas.
Epizootoloģija
Epizootoloģija ( — 'uz', 'virs', zōon — 'dzīvnieks', logos — 'mācība') ir zinātne, kura pēta epidēmiska rakstura dzīvnieku infekcijas slimības (epizootijas), to izplatību un likvidācijas likumsakarības, klīniskās pazīmes, apkarošanu un profilaksi.
Izšķir vispārīgo epizootoloģiju, kas izskaidro dzīvnieku infekcijas slimību vispārējās izcelšanās un attīstības likumus un vispārējās cīņas pasākumus pret tām un speciālo epizootoloģiju, kas pēta atsevišķas dzīvnieku infekcijas slimības, to izcelšanos, izpausmi, diagnostiku, apkarošanu un profilaksi.
Sils (Liepnas pagasts)
Sils ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6 km no pagasta centra Liepnas, 40 km no novada centra Alūksnes un 241 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V455.
Mašīnmācīšanās
Mašīnmācīšanās ir mākslīgā intelekta apakšnozare, kas izmanto datorsistēmas, lai efektīvi veiktu konkrētus uzdevumus, neizmantojot skaidri programmētas instrukcijas, tā vietā paļaujoties uz paraugiem un secinājumiem. Mašīnmācīšanās algoritmi vai algoritmu ietvari izveido iztvēruma datu matemātisku modeli, kas pazīstams kā "apmācības dati", lai veiktu prognozēšanu vai pieņemtu lēmumus. Mašīnmācīšanās tiek izmantota situācijās, kur nav iespējams izstrādāt īpašu instrukciju algoritmus uzdevuma veikšanai, piemēram, e-pasta filtrēšanas, tīkla iebrucēju atklāšana, mašīntulkošana un datorredze.
Mašīnmācīšanās ir cieši saistīta ar skaitļošanas statistiku, kas ir vērsta uz prognozēšanu, izmantojot datorus. Matemātiskā optimizācija nodrošina metodes un teoriju. Datizrace ir vērsta uz pētniecisko datu analīzi, izmantojot neuzraudzītu mācīšanos. Mašīnmācīšanās pielietojumā uzņēmējdarbības problēmās arī tiek saukta par prognozējošo analīzi.
Vispārēji datorsistēmu mācīšanos iedala divos veidos: Par mašīnmācīšanos parasti tiek uzskatīta tieši induktīvā mācīšanās, jo deduktīvā mācīšanās tiek saistīta ar ekspertsistēmām
Definīcija
ASV datorzinātnieks Toms Mičels ir piedāvājis šādu plaši citētu, vairāk formālu definīciju: Tiek uzskatīts, ka datorprogramma mācās no pieredzes E attiecībā uz kādu uzdevumu klasi T ar sniegumu P, ja tās sniegums darbā ar uzdevumiem T, ko mēra ar P, uzlabojas ar pieredzi E.
Vēsture
Terminu "mašīnmācīšanās" pirmoreiz piedāvāja amerikāņu pionieris datorspēļu un mākslīgā intelekta jomā Arturs Semuels (Arthur Samuel) 1959. gadā, kad viņš strādāja IBM. Zinātnisko centienu rezultātā mašīnmācīšanās kļuva par meklējumiem mākslīgā intelekta jomā. Jau mākslīgā intelekta pirmsākumos, kad tā vēl bija akadēmiska disciplīna, daži pētnieki bija ieinteresēti, lai mašīnas mācītos no datiem. Viņi mēģināja risināt problēmu, izmantojot dažādas simboliskas metodes, kā arī tās, kas tika sauktas par neironu tīkliem; galvenokārt tie bija perceptroni un citi modeļi, kas vēlāk tika no jauna atklāti no vispārinātajiem lineārajiem statistikas modeļiem.
Pieaugošs uzsvars uz loģisko, uz zināšanām balstīto pieeju radīja plaisu starp mākslīgo intelektu un mašīnmācīšanos. Varbūtību sistēmas bija saistītas ar teorētiskām un praktiskām datu iegūšanas un attēlošanas problēmām. 1980. gados mākslīgajā intelektā dominēja ekspertsistēmas, bet statistikas pieejas netika daudz atbalstītas. Darbs ar simboliskām, uz zināšanām balstītām mācīšanām tika turpināts mākslīgā intelekta ietvaros, kas noveda pie induktīvi loģiskās programmēšanas, bet vairāk statistiskā pētniecības līnija atvirzījās ārpus īstā mākslīgā intelekta, rodot pielietojumu paraugu atpazīšanā un informācijas izgūšanā. Neironu tīklu izpēti ap to pašu laiku bija pametusi mākslīgā intelekta un datoru zinātne, un šo līniju kā konekcionismu turpināja pētnieki no citām disciplīnām, ieskaitot Hopfīldu, Rumelhartu un Hintonu. Viņu galvenie panākumi bija 1980. gadu vidū, kad tika pārizgudrota atpakaļejošas izplatības metode.
Mašīnmācīšanās, kas tika reorganizēta kā atsevišķa joma, sāka uzplaukt 1990. gados. Joma mainīja savu mērķi no mākslīgā intelekta sasniegšanas uz praktiska rakstura problēmu risināšanu. Tas mainīja koncentrēšanos no simboliskajām pieejām, ko tas bija mantojis no mākslīgā intelekta, uz metodēm un modeļiem, kas bija aizgūti no statistikas un varbūtības teorijas. Tas guva atpazīstamību arī no pieaugošās digitalizētās informācijas pieejamības un spējas to izplatīt internetā.
Veidi
Mašīnmācīšanās veidi atšķiras pēc to pieejas, ievadīto un izvadīto datu veida, kā arī uzdevuma vai problēmas veida, ko tie ir paredzēti atrisināt.
Uzraudzīta mācīšanās
Uzraudzītas mācīšanās algoritms veido matemātisku modeli no datu kopas, kas satur gan ievades datus, gan vēlamos rezultātus. Piemēram, ja uzdevums ir noteikt, vai attēls satur noteiktu objektu, apmācības datos tiktu iekļauti attēli ar šo objektu un bez tā (ievade), un katram attēlam (izvade) būtu iezīme, kas norādītu, vai tas satur objektu. Paraugu sagatavo, izmantojot apmācības procesu, kurā jāveic prognozes, un to koriģē, ja šīs prognozes ir nepareizas. Apmācības process turpinās, līdz modelis sasniedz vēlamo apmācības datu precizitātes līmeni.
Uzraudzītas mācīšanās pazīstamākie veidi ir klasifikācijas algoritmi un regresijas algoritmi. Klasifikācijas algoritmi tiek izmantoti, ja izvades ir ierobežotas līdz galīgai vērtību kopai. Savukārt regresijas algoritmus pielieto, ja izvadēm var būt jebkura skaitliska vērtība diapazonā (piemēram, objekta temperatūra, garums vai cena).
Līdzības mācīšanās arī ir uzraudzīta mašīnmācīšanās joma, kas cieši saistīta ar regresiju un klasifikāciju, bet mērķis ir mācīties no piemēriem, izmantojot līdzības funkciju, kas mēra, cik līdzīgi vai saistīti ir divi objekti. To izmanto, piemēram, ranžēšanā, ieteikumu sistēmās, vizuālās identitātes izsekošanā, sejas pārbaudē un skaļruņu pārbaudē.
Mācīšanās bez uzraudzības
Mācīšanās bez uzraudzības algoritms veido matemātisku modeli no datu kopas, kas satur tikai ievades datus, bez izvades vēlamo rezultātu iezīmēm. Šīs metodes tiek izmantotas, lai atrastu datu struktūru, piemēram, datu punktu grupēšanu vai klasterēšanā. Mācīšanās bez uzraudzības var datos atklāt struktūras un var ievades datus grupēt kategorijās, kā tas ir pazīmju mācīšanās. Dimensijas samazinājums ir process, kurā tiek samazināts "pazīmju" skaits datu kopā.
Viens no galvenajiem neuzraudzītas mācīšanās pielietojumiem ir blīvuma novērtējums statistikā.
Daļēji uzraudzīta mācīšanās
Daļēji uzraudzīta mācīšanās algoritmi izstrādā matemātiskus modeļus no nepilnīgiem mācību datiem, kur daļai no ievades datiem nav pazīmju.
Stimulētā mācīšanās
Stimulētās mācīšanās algoritmiem ir atgriezeniskā saite pozitīva vai negatīva stimula veidā dinamiskā vidē. Programmatūras aģenti mācās, mijiedarbojoties ar vidi. Stimulēto mācīšanos izmanto, piemēram, autonomos transportlīdzekļos vai apmācot spēlēt spēles pret pretinieku cilvēku.
Procesi un tehnikas
Mašīnmācīšanās sistēmu realizācijai tiek pielietoti dažādi procesi un tehnikas:
Molekulārā bioloģija
Molekulārā bioloģija ir bioloģijas nozare, kas pēta dzīvības izpausmes un īpašības molekulārā līmenī, īpašu uzmanību pievēršot olbaltumvielu un nukleīnskābju (DNS un RNS) savstarpējai mijiedarbībai. Molekulārajā bioloģijā pēta arī dažādu biomolekulu trīsdimensionālo uzbūvi. Molekulārā bioloģija ir cieši saistīta un pētāmās problēmas pat pārklājas ar bioķīmiju un ģenētiku, kā arī ar biofiziku. Molekulārā bioloģija kā zinātne parādījās 20. gadsimtā, kad attīstījās ģenētika, tika atklātas hromosomas un dezoksiribonukleīnskābe (DNS). Pēc DNS dubultās spirāles struktūras noteikšanas 1953. gadā molekulārā bioloģija ir kļuvusi par neatņemamu bioloģijas sastāvdaļu. Ar molekulārās bioloģijas palīdzību tiek veidoti arī dažādi ģenētiski modificēti organismu genomi.
Pelnrušķīte
Pelnrušķīte ir franču, itāļu un vācu tautas pasaka. Pelnrušķīte ir viena no populārākajiem pasaku tēliem pasaulē. Pirmais, kas izdeva pasaku par Pelnrušķīti bija Šarls Pero, viņam sekoja brāļi Grimmi.
Hatki
Hatki ir ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 228 km attālumā no Rīgas.
Laternsmirdenes
Laternsmirdenes (Hydnora) ir parazītaugu ģints, kas pieder aristolohiju dzimtai.
Apraksts
Parazitē uz koku un krūmu saknēm. Auga veģetatīvās daļas ir saimniekauga iekšienē. Ziedi ļoti neparasta izskata — ieapaļi pūpēžveida vai atgādina zemeszvaigznes.
Izplatība
Sastopamas Āfrikas dienvidu un dienvidaustrumu daļā no Dienvidāfrikas līdz Eritrejai, Arābijas pussalā un Madagaskarā.
Veģetācija
Aug sausos, pusatklātos apgabalos. Tās ir retas vai ļoti retas sugas.
Visplašāk izplatīta akāciju laternsmirdene, kas sastopama no Angolas līdz Saūda Arābijai. Tā parazitē uz akācijām Acacia un zīdakācijām Albizzia. Augot šī suga spēj pat uzlauzt plānas cementa grīdas un ceļu klājumus. Āfrikā uz eiforbijām parazitē Hydnora africana un Hydnora esculenta. Visretākā ģints pārstāve ir Madagaskaras laternsmirdene, kas aug tikai galējos Madagaskaras dienvidos.
Maija Lūsēna
Maija Lūsēna (dzimusi Maija Renskumberga 1957. gada 12. martā) ir latviešu popmūzikas dziedātāja un aktrise. Pazīstama kā grupu "Zodiaks" un "Dāmu pops" dalībniece un arī vokālā pedagoģe.
Jāņa Sudrabkalna iela
Jāņa Sudrabkalna iela ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Jāņa Sudrabkalna iela sākas krustojumā ar Kaugurciema ielu un beidzas krustojumā ar Jaunatnes ielu. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Jāņa Sudrabkalna ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Maija Lūsēna
Biogrāfija
Dzimusi 1957. gada 12. martā Liepājā. No viena līdz trīspadsmit gadu vecumam kopā ar ģimeni dzīvoja Kuldīgā, mācījās Kuldīgas mūzikas skolas vijoles klasē, tad Liepājas 1. vidusskolā (beidza 1975), sāka darboties jauniešu mūzikas grupā.
Studēja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē (ko pabeidza 1980. gadā), spēlēja Dzintras lomu Rīgas Kinostudijas mākslas filmā “Nakts bez putniem” (1979). Studiju laikā viņa koncertēja arī kopā ar Arni Miltiņu, pēc konservatorijas beigšanas viņa strādāja Latvijas Valsts filharmonijas vokāli instrumentālajā ansamblī "Tip-top" par piedziedātāju, koncertējot PSRS.
1982. gadā viņa uzstājās horeogrāfes Janīnas Pankrates iestudētajā kabarē dziesmu programmā ar R. Paula dziesmām un apprecējās ar komponistu Jāni Lūsēnu. Kopā ar viņa grupu "Neptūns" Maija piedalījās Liepājas teātra izrādē "Māte un neitronbumba" (1985). 1987. gadā atjaunotās grupas "Zodiaks" sastāvā kopā ar Zigfrīdu Muktupāvelu devās koncerttūrē uz ASV, kur tika ierakstīta plate "Mākoņi". Notika koncertēšana Amerikas klubos, un mūzikas pazinēji Maijas balsi salīdzināja ar Džūlijas Krūzas balsi. Zodiaks aktīvi koncertēja arī festivālā "Bildes", kurā Maija piedalījās ar saviem abstraktās mākslas darbiem. Grupa "Zodiaks" ieguva festivāla "Liepājas dzintars" Grand Prix 1987. un 1989. gadā. Maija nodziedāja Laimdotas lomu Zigmāra Liepiņa rokoperā "Lāčplēsis" (1988).
Pēc "Zodiaka" darbības pārtrūkšanas Maija kopā ar Jāni Lūsēnu sagatavoja dziesmu programmas bērniem kasetēs, un guva panākumus "Mikrofona '92" aptaujā ar dziesmu "Ja es būtu". Viņa piedalījās TV seriālā "Līdumu dūmos" (1992), kā arī atsāka aktrises gaitas neatkarīgajā teātrī "Kabata". Maija vadīja televīzijas rīta pārraides bērniem "Nāc sadziedāt!", bija vokālā pedagoģe, 2007. gadā nodibināja vokālo studiju "Maijas Lūsēnas meistarklase".
Oto Klemperers
Oto Klemperers (de; dzimis, miris ) bija ebreju izcelsmes vācu/ASV/Izraēlas diriģents un komponists.
Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā emigrēja uz ASV, kur apmetās Losandželosā. ASV viņš vairāk kļuva pazīstams kā tradicionālās vācu mūzikas (Bēthovena, Brāmsa, Mālera) interprets. 1937. gadā kļuva par ASV pilsoni. ASV periodā Klemperers sāka ciest no maniakālās depresijas.
Pēc Otrā pasaules kara Klemperers atgriezās Eiropā. No 1947. līdz 1950. gadam strādāja Budapeštā, vēlāk Kopenhāgenā, Monreālā, Ķelnē, Amsterdamā un Londonā. Apmetās Šveicē, kur arī nomira.
2018. gada ziemas olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēle
'''2018. gada ziemas olimpisko spēļu un 2018. gada Ziemas Paraolimpisko spēļu norises vietas izvēli''' organizēja Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK). Sākotnēji uz šo sporta turnīru rīkošanu pieteicās trīs pilsētas, kas ir zemākais rādītājs kopš 1988. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Visas trīs pilsētas nokļuva līdz fināla izvēlei.
Savu vēlmi organizēt Olimpiskās spēles izrādīja Ansī (Francija), Minhene (Vācija) un Phjončhana (Dienvidkoreja).
Galīgais balsojums un norises vieta tika paziņota 123. SOK sesijā Durbanā, Dienvidāfrikā,.
Čārlijs un šokolādes fabrika (filma)
"Čārlijs un šokolādes fabrika" (en) ir 2005. gada muzikāla fantāzijas filma, kuras režisors ir Tims Bērtons. Filmā galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Fredijs Haimors, Deivids Kelijs, Helēna Bonema Kārtere, Noa Teilors, Misija Peila, Džeimss Fokss, Dīps Rojs un Kristofers Lī. Filma balstīta uz Roalda Dāla 1964. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.
Filma stāsta par jauku, bet nabadzīgu puisi Čārliju, kurš kopā ar četriem citiem bērniem uzvar konkursā un dodas ekskursijā uz Villija Vonkas šokolādes fabriku.
Pirmā grāmatas adaptācija "Villijs Vonka un šokolādes fabrika" iznāca 1971. gadā. Otro grāmatas adaptāciju Warner Bros. plānoja jau kopš 1991. gada. Pirms Bērtona iesaistes, režisori, kā Gērijs Ross, Robs Minkofs, Mārtins Skorsēze un Toms Šedjaks tika izskatīti režisora lomai, savukārt aktieri, kā Bills Marijs, Nikolass Keidžs, Džims Kerijs, Maikls Kītons, Breds Pits, Vills Smits, Ādams Sendlers un daudzi citi tika izskatīti Villija Vonkas lomai. Kad Bērtons apstiprināja par režisoru, viņš nekavējoties piesaistīja Džoniju Depu un komponistu Deniju Elfmanu, ar kuriem viņš jau vairākkārt bija sadarbojies.
Mazā Dubna
Mazā Dubna ir Cārmina pieteka Krāslavas novadā. Dažkārt Mazā Dubna tiek uzskatīta par Dubnas augšteci.
Čārlijs un šokolādes fabrika (filma)
Filmas "Čārlijs un šokolādes fabrika" pirmizrāde notika. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot tās vizuālo stilu un tumšo toni. Filma guva arī finansiālus panākumus, nopelnot 475 miljonus ASV dolāru pie 150 miljonu budžeta. Tādējādi tā vēljoprojām ir visienesīgākā Dāla romāna adaptācija, kā arī otra ienesīgākā Bērtona filma. Filma nominēta 78. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie kostīmi".
Mazā Dubna
Izteka - no Saldu ezera uz dienvidrietumiem no Saldiem. Caurtek Bierža ezeram, Aulejas ezeram, Lielajam Gauslim, Plaudiņa ezeram. Ietek Cārminā pie Nitiškiem. Starp Bierža ezeru un Aulejas ezeru upi sauc arī par Aulejas upi, starp Aulejas ezeru un Gauli - par Pūdnīku upu, bet starp Gausli un Paludiņa ezeru - Veiguļu upi. Upi šķērso valsts autoceļi V614 (Peipiņi – Prusaki – Grāveri) un V642 (Kombuļi – Auleja). Upes krastos atrodas Visauleja, Kalna Podnieki, Veiguļi.
Liezēres draudzes novads
Liezēres draudzes novads bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.
Vēsture
Senākā Liezēres luterāņu baznīca celta Zviedru Vidzemes laikā 1671. gadā, atjaunota 1737. gadā. Pirmā mūra baznīca iesvētīta 1798. gadā, Otrā pasaules karā 1944. gadā tā uzspridzināta. 1993. gadā baznīcas drupas nojauca un 1999. gadā sāka jaunas baznīcas celtniecību, ko pabeidza 2012. gadā.
Johans Lēberehts Ēregots Punšels
Dzimis Saksijas kalnraktuvju meistara ģimenē. No 1798. līdz 1801. gadam studēja Leipcigas universitātē. No 1801. gada - Vidzemē. Bijis skolotājs Kārļu un Drabešu skolās. No 1816. līdz 1849. gadam - Liezēres mācītājs. Sarakstījis un izdevis korāļu krājumus Livonijas vācu, igauņu un latviešu draudzēm Evangelisches Choralbuch (1839, 1844-1845) un Evangelisches Choral-Melodien-Buch (1839, 1844-1845). Pēc Punšela nāves krājumi vairākkārt izdoti atkal.
Liezēres draudzes novads
Muižas
Liezeres draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
Toho
Toho (ja, Tōhō Kabushiki-Kaisha) ir viena no lielākajām japāņu mākslas filmu un anime studijām. Studija atrodas Tokijā. Uzņēmums tika dibināts 1932. gadā. Veiksmīgākās Toho filmas ir "Godzilla", "Septiņi samuraji" un "Gariem līdzi".
Filmas
{{columns |width=500px
2010. gadi
}}
Tokusatsu
{{columns |width=500px
Anime seriāli
}}
Atsperes svārsts
Atsperes svārsts ir iekārta, kurā spēku, kas cenšas ķermeni atgriezt līdzsvara stāvoklī (ja ķermenis izvirzīts no tā), rada izstiepta vai saspiesta atspere.
Atsperes svārsta īpašības
Atsperes svārstu veido nekustīgi nostiprināta atspere kurai ir pielikts ķermenis. Sākumā atsperē iekārtais ķermenis atrodas miera stāvoklī. Lai sāktos svārstības,
kādam ārējam spēkam iekārtais ķermenis jāpavelk, piemēram, uz leju. Ja izvirzām ķermeni no līdzsvara stāvokļa un palaižam vaļā, tad notiek brīvās svārstības.
Jo smagāks atsvars, jo lēnāk tas svārstās, un otrādi. Atsperes svārsta kustība notiek ap līdzsvara stāvokli. Viena pilna svārstība notiek periodā T. Maksimālā novirze no līdzsvara stāvokļa ir svārsta amplitūda A. Svārsta kustības laikā mainās gan ātrums, gan paātrinājums, turklāt harmoniskām svārstībām abi šie lielumi mainās sinusoidāli.
Ātrums sasniedz savu maksimālo vērtību vmax = k/mA līdzsvara stāvoklī,
savukārt maksimālais paātrinājums amax = k : m. A rodas tad, ja svārstu maksimāli novirza no līdzsvara stāvokļa.
Atsperes svārsta periods
Atsperes svārsta svārstību periods ir atkarīgs no atsvara masas m un atsperes vai auklas stinguma koeficienta k. Atsperes svārsta perioda mērvienība SI sistēmā ir sekunde (s). Atsperes svārsta periodu aprēķina pēc formulas:
, kur
\ T — atsperes svārsta periods, s
\ \pi — matemātiska konstante, kuras aptuvenā vērtība ir 3,14
\ m — ķermeņa masa, kg
\ k — atsperes stinguma koeficients, N/m.
Atsperes stinguma koeficients
Tehnikā bieži izmanto spirālveida atsperes. Atsperes saspiežot vai izstiepjot, rodas elastības spēki, kurus arī raksturo Huka likums. Koeficientu k sauc par atsperes stinguma koeficientu. Huka likuma izmantošanas robežās atsperes var ļoti mainīt savu garumu.
Tāpēc tās bieži izmanto spēku mērīšanai. Atsperi, kuras sastiepums graduēts spēka vienībās, sauc par dinamometru. Jāņem vērā, ka, saspiežot vai izstiepjot atsperi, tās vijumos notiek sarežģītas griezes un lieces deformācijas. Stinguma koeficienta SI mērvienība ir ņūtons uz metru (N/m). Stinguma koeficients ir atkarīgs no ķermeņa izmēriem, formas, kā arī no materiāla.
Atsperes vai auklas stinguma koeficients k atrodams pēc Huka likuma:
, kur
\ F — elastības spēka modulis, N
\ \delta x — atsperes pagarinājums vai saīsinājums,
\ k — atsperes stinguma koeficients, N/m.