cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Parastā vāvere
Aste
Vāvere savas dzīves lielāko daļu pavada kokos. Aste tai kalpo par līdzsvara noturēšanas līdzekli, par stūri lēcienu precizitātei un par planieri. Līdzsvaru noturēt vāverei ir nepieciešams, gan sēžot uz zariem, gan skraidot pa zariem, jo īpaši pa maziem, smalkiem zariņiem.
Visas trīs astes pamatfunkcijas vienlaikus tiek izmantotas lecot — gan līdzsvara stabilizators, gan stūre, gan planieris vajadzīgs, lecot no zara uz zaru, no koka uz koku, retumis no koka zemē. Lai izdotos lēciens, vajadzīgs arī atspēriens un ieskrējiens. Ieskrējienam pa līmenisku, resnu zaru seko spēcīgs lēciens uz citu tajā pašā augstumā esošu zaru. Vāvere spēj aizlēkt līdz 3—4 m attālam blakus kokam. Bet slīpi lejup vāvere spēj aizplanēt krietni tālāk par 10 m.
Uzvedība
Vāvere ir nometnieks, aktīva dienā, pārsvarā no rīta un pēcpusdienā. Dzīvošanai ierīko midzeņus, kas var atrasties koku dobumos vai putnu būros. Ja dobumi nav pieejami, vāveres veido lodveida midzeņus no koku zariņiem, ķērpjiem, sūnām un sausām lapām. No iekšpuses miga izklāta ar sausas sūnas pikucīšiem, zāles stiebriņiem un lapiņām, ar vītolu dzimtas kokaugu pūkām, putnu spalviņām un ar zvēru matiem.
Pat visbargākajā ziemas salā, kad vāvere ir mājās un to apsilda ar savu elpu, mājoklī ir silts (10—15 °C). Saritinājusies un apsegusies ar asti, vāvere migā pavada visu nakti un parasti arī dienas vidu, kā arī pārlaiž nelabvēlīgus meteoroloģiskos laika apstākļus (stipras lietavas un vētras, sniegputeņus un īpaši bargu salu ziemā). Gatavotas tiek vismaz 2—3 migas, no kurām viena ir galvenais miteklis, bet pārējās kalpo par pagaidu apmešanās vietām.
Barošanās
Latvijā vāvere galvenokārt pārtiek no egļu, priežu un lapegļu sēklām, ziemā un pavasarī arī no egļu pumpuriem, priežu jaunajiem dzinumiem, alkšņu čiekuriņiem un skarām. Vasarā barojas ar dažādām ogām, ļoti bieži ar kukaiņiem un citiem sauszemes bezmugurkaulniekiem, retumis ar putnu olām un pat mazuļiem.
Vasaras nogalē un rudenī vāvere gatavo pārtikas rezerves ziemai, barību slēpjot pie celmiem un koku saknēm, dobumos un putnu būros. Slēptuves ir atbilstoši sagatavotas, tajās pat krietnā salā temperatūra turas virs nulles. Rudenī tiek gatavotas arī sēņu rezerves. Tās tiek saspraustas uz sausiem zariņiem, lai žūst. Taču līdz ziemai šie čaganie kaltējumi nekad nesaglabājas. Vāverei visgardākās ir dažu sugu celmenes un sviesta bekas.
Ja vāvere mežā atrod, piemēram, aļņa vai briežu buļļa, vai stirnu āža nomestu ragu vai arī kāda zvēra skeletu, tā ik pa laikam ierodas pie sava atraduma un grauž to. Graužot ragus vai kaulus, vāvere iegūst nepieciešamās minerālvielas, kā arī uzasina savus priekšzobus.
Čiekuru vāvere noloba, grozot to ķepiņās un nograužot zvīņas vienu pēc otras, tādējādi tiekot pie sēkliņām. Divās, trīs minūtēs čiekurs ir iztukšots, paliek vien smalki apgrauzta serde. Vāveres mutē atrodas īpaši muskuļi, lai varētu ēst ozolzīles un lazdu riekstus. Ar tiem vāvere spēj saspiest ciešāk kopā apakšējos priekšzobus. Turot riekstu ķepiņās un ērti iekārtojusies uz koka zara, vāvere satuvina zobus un iecērt tos čaumalā, pēc tam atkal attālina zobus vienu no otra, saplēsot čaumalu.
Vairošanās
Dzimumbriedumu mātīte parasti sasniedz 2 gadu vecumā. Vāveres neveido ilgstošus pārus, un pretējie dzimumi tiekas tikai, lai sapārotos. Riesta laikā tēviņš dodas uzmeklēt mātīti, apmeklējot tās teritoriju. Pie vienas mātītes bieži satiekas vairāki tēviņi, tad starp tiem notiek cīņa par tiesībām sapāroties. Vājākais no pretiniekiem atstāj cīņas vietu, bet dominantais tēviņš, ja mātīte ir atsaucīga, uzsāk rotaļas, skrienot un lecot gan pa kokiem, gan pa zemi. Pēc sapārošanās tēviņš atstāj mātītes teritoriju.
Gan tēviņi, gan mātītes sezonas laikā sapārojas ar vairākiem partneriem. Par mazuļiem rūpējas tikai mātīte. Pārošanās sezona ilgst no februāra līdz martam un no jūnija līdz jūlijam. Gadā mātītei var būt divi metieni. Ja trūkst barības, pārošanās var nenotikt vispār.
Grūsnības periods ilgst 38—39 dienas. Īpaši pielāgotā migā piedzimst 3—7 nevarīgi, akli un kurli mazuļi bez apmatojuma. Piedzimstot tie sver 8—12 g. Ja mazuļiem draud briesmas, māte tos pārnes uz citu ligzdu.
Vitauts Vazņonis
Vitauts Vazņonis (lt; dzimis, Kauņā) ir Lietuvas starptautiskais meistars šahā (2008).
Biogrāfija
Kauņas šaha skolas audzēknis. 2006. gadā debitējis Lietuvas šaha čempionāta finālā. 2007. gadā uzvarējis NATO valstu šaha meistarsacīkstēs ātrajā šahā un Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2008. gadā FIDE Vazņonim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 2010. gadā Plovdivā Eiropas komandu kausā šahā pārstāvējis Lietuvas klubu ŠK Margiris Kaunas. 2011. gadā uzvarējis Lietuvas šaha ātrspēles čempionātā. Kopš 2001. gada piedalās korespondencšaha turnīros.
Ziemassvētku vecīša ciems
Ziemassvētku vecīša ciems (fi) ir 1985. gadā atklāts izklaides parks Somijā, Lapzemē, kas veltīts Ziemassvētku vecītim (fi), jo viena no tradīcijām vēsta, ka Ziemasvētku vecītis dzīvo Lapzemē.
Masveida saindēšanās ar metanolu Krievijā (2023)
Masveida saindēšanās ar metanolu Krievijā notika no 3. jūnija līdz 5. jūnijam 2023. gadā, vairāku Krievijas Federācijas reģionu iedzīvotājiem lietojot alkoholiskos dzērienus ar zīmolu "Mister Sidr", kuros bija bīstams metanola un etilbutirāta daudzums.
Saindēšanās rezultātā no 3. jūnija līdz 8. jūnijam miris 36 cilvēks, kopumā no saindēšanās cieta 106 cilvēki.
Dzēriena pagatavošanai ticis nozagts bīstams šķidrums no Iekšlietu ministrijas noliktavas. Šī šķidruma partija kopš 2012. gada glabājās Krievijas Iekšlietu ministrijas Ekonomikas un dienesta atbalsta centra noliktavā Samaras apgabalā pēc tam, kad tā tika konfiscēta vienas no pārbaudēm laikā.
1958. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
1958. gada Eirovīzijas konkurss bija trešais Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika 1958. gada 12. martā Hilversumā, Nīderlandē. Ar šo gadu spēkā stājās jaunais konkursa noteikums — valsts, kura uzvar Eirovīzijas dziesmu konkursā, saņem tiesības nākamajā gadā rīkot šo konkursu savā valstī. Šajā konkursā startēja 10 valstis. Lielbritānija šā gada konkursā nestartēja. Vienīgā valsts, kura šajā konkursā debitēja, bija Zviedrija. Konkursā uzvarēja Francija, kuru pārstāvēja dziedātājs Andrē Klavo ar dziesmu Dors mon amour. Tāpat kā 1956. gada konkursā, netika izpildīta neviena dziesma angļu valodā. Jau trešo reizi šajā konkursā startēja 1956. gada Eirovīzijas uzvarētāja Līza Asija, kura ieguva 2. vietu, taču iepriekšējā gada konkursa uzvarētāja Korija Brokena, kura arī piedalījās konkursā trešo reizi, ieņēma pašu pēdējo vietu. Trešo vietu ieņēma Itālijas pārstāvis Domeniko Modunjo, kas izpildīja pazīstamo dziesmu Nel blu dipinto di blu. Viņš bija spiests izpildīt savu dziesmu divas reizes, jo vairākās valstīs radās problēmas ar translāciju.
Kriss Vuds
Kriss Vuds (en; dzimis ) ir Jaunzēlandes futbolists, Anglijas Premjerlīgas kluba Nottingham Forest F.C un Jaunzēlandes futbola izlases uzbrucējs.
Vuds profesionālo karjeru sāka West Bromwich Albion F.C. Tur četrus gadus pavadīja īrē sešos klubos un viņu nopirka Leicester City.
2015. gadā Vuds pievienojās Leeds United. Tur viņš aizvadīja divas labas sezonas un viņu iegādājās Burnley FC. Jau debijas spēlē pret Tottenham Hotspur spēles kompensācijas laika otrajā minūtē Vuds panāca 1-1.
Jaunzēlandes futbola izlasē spēlējis 2017. gada FIFA Konfederāciju kausā.
Sasniegumi
Brighton & Hove Albion
Jaunzēlande
Individuālie sasniegumi
Biaka
Biaka (id) ir Indonēzijai piederoša sala Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Papua provincē; lielākā salas daļa ietilpst Biakas-Numforas apriņķī, bet neliela daļa ziemeļrietumos — Supiori apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Biaka. Sala ir izvēlēta par potenciālo vietu Indonēzijas kosmodroma būvniecībai, pret ko iebilst vietējie iedzīvotāji.
Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Jaungvinejas ziemeļrietumu piekrastē, Čenderavasiha līča ziemeļos. Lielākā no Biakas salu grupas; tajā ietilpst vēl Supiori (659 km²) sala ziemeļrietumos, no kuras to šķir dažus desmitus metru šaurais un seklais Surendidori šaurums, kā arī Padaido salas dienvidaustrumos un Numfora rietumos. Dienvidos ap 50 km platais Japenas šaurums Biaku šķir no Japenas salas. Salas reljefs lielākoties līdzens, augstākais punkts ir 740 m vjl salas ziemeļrietumos. Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes.
Iedzīvotāji
Iedzīvotāju lielākā daļa ir melanēzieši, runā biakiešu valodā. Pēc reliģiskās piederības 83% kristieši (lielākoties protestanti), bet 16% — musulmaņi.
Marsels Bulenžē
Marsels Žaks Amāns Romēns Bulenžē (fr; dzimis, miris ) bija franču novelists un rakstnieks. Izcīnīja bronzas medaļu paukošanā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.
Kā autors viņš galvenokārt ir pazīstams ar saviem pastišiem un daudzajām iedomātu personu mākslīgajām "autobiogrāfijām", piemēram, Souvenirs du marquis de Floranges (1923), and Le Duc de Morny, prince franc̦ais (1925). 1918. gadā viņš ieguva Franču akadēmijas balvu, kā arī 1918. gadā Stendāla balvu.
Bulenžē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs izcīnīja bronzas medaļu paukošanā ar floreti. Savukārt 1912. gadā Stokholmas olimpiskajās spēles viņš piedalījās mākslas sacensībās, literatūras sadaļā.
Raudseps
Raudseps (et, no raud — 'dzelzs' un sepp — 'kalējs'; sieviešu dzimtē Raudsepa) ir igauņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Kaltenes kalvas
Kaltenes kalvas ir aizsargājams ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis Talsu novadā pie Kaltenes. Iekļauts pieminekļu sarakstā 1962. gadā 85,7 ha platībā ar nosaukumu «Velna kalva». Dabas piemineklis ietver laukakmeņu sakopojumus un vaļņveida krāvumus bijušā Baltijas ledus ezera abrāzijas līdzenumā. Teritorijā ir vairāki līdz 1 km gari, 10—100 m plati un līdz 6 m augsti vaļņi. Akmeņu krāvumos tie uzguļ cits citam un telpu starp tiem aizpilda oļi, grants, smilts, bet dažreiz šī telpa ir tukša. Nogāzes asimetriskas ar lēzeno pusi pret jūru. Laukakmeņu sakopojumu veidošanās notikusi, kad, ledus mēlei atkāpjoties, tās malas joslu sāka apskalot Baltijas ledus ezera ūdeņi.
Kaltenes kalvas ietilpst Latvijas Valsts mežu apsaimniekotajā teritorijā. Dabas piemineklī gar vienu no akmeņu krāvumiem ierīkota dabas taka.
Georgs Karlsons
Georgs (Juris) Kārlis Reinholds Karlsons (dzimis Adulienas pagastā; miris  Berlīnē) bija latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku virsnieks.
Turku "Inter"
Inter ir 1990. gadā dibināts Somijas futbola klubs no Turku, kas spēlē Veikkausliiga, Somijas futbola čempionāta augstākajā līgā.
Georgs Karlsons
Pirmā pasaules kara laikā paaugstināts par pulkvedi. Bija 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka komandieris (18.11.1916.—13.3.1917.), vadīja pulku Ziemassvētku kaujās. Vēlāk bija Latvijas bruņoto spēku ģenerālštāba virsnieks. Atvaļināts no Latvijas armijas 1932. gadā.
Alkšņvalks (Zemdegsupes pieteka)
Alkšņvalks (arī Valpene) ir Zemdegsupes kreisā krasta pieteka Talsu novadā.
Izteka - uz austrumiem no Valpenes. Tek dienvidrietumu virzienā. Alkšņvalku šķērso valsts autoceļš P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe), tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.
Ņikita Sošņikovs
Ņikita Sošņikovs (ru, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Sošņikovs pārstāv AHL komandu Sanantonio "Rampage". Iepriekš Sošņikovs ir spēlējis KHL komandā Mitišču "Atlant", AHL komandā Toronto "Huskies" un NHL komandās Toronto "Maple Leafs" un Sentluisas "Blues".
Krievijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.
Santa Klausa parks
Santa Klausa parks (fi) ir 1998. gadā atklāts izklaides parks Somijā, Lapzemē, kas veltīts Ziemassvētku tēmai, jo viena no tradīcijām vēsta, ka Ziemasvētku vecītis dzīvo Lapzemē.
Izklaides parks atrodas uz Ziemeļu polārā loka, 8 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Rovaniemi centra, netālu no Rovaniemi lidostas pie Ziemassvētku vecīša ciema. Izklaides parks ir populārs tūrisma objekts, sevišķi Ziemassvētku sezonā. Parks izveidots Sientevāras klints alā, atveidojot Santa Klausa biroju.
Viengadīgi augi
Viengadīgi augi ir augi, kas, atšķirībā no daudzgadīgiem un divgadīgiem augiem, vienas augšanas sezonas laikā izdzīvo pilnu dzīves ciklu. Augu augšanas sezonas ilgums un tai atbilstošie gadalaiki atšķiras atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas un var neatbilst tradicionālajam četru gadalaiku sadalījumiem.
Latvijā viengadīgajiem augiem augšanas periods parasti ir no pavasara līdz rudenim (vai agrai ziemai) — pavasarī augs attīstās no sēklām, zied, veido augļus ar sēklām un pēc tam atmirst.
Kiviste
Kiviste var būt:
Viorels Moldovans
Viorels Dinu Moldovans (ro, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.
Dokupe
Dokupe ir ciems Kurzemē, Ventspils novada Tārgales pagastā pie autoceļa P122 (Ventspils — Piltene). Atrodas Ventspils dienvidaustrumu pievārtē 3,8 km no pagasta centra Tārgales, 7,8 km no novada centra Ventspils un 190,8 km no Rīgas, Vecās Kamārces labajā krastā.
Viorels Moldovans
Savas karjeras laikā spēlējis Rumānijā, Šveicē, Anglijā, Turcijā, Francijā un AAE. Vislielākos panākumus guvis Grasshoppers komandā, ar kuru viņš 1998. gadā izcīnīja Šveices Superlīgas titulu, kā arī Nantes komandā, ar kuru 2001. gadā viņš izcīnīja Ligue 1 titulu. Divas sezonas bijis arī Šveices Superlīgas labākais vārtu guvējs.
Ar Rumānijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2000. gada Eiropas čempionātā.
Džakomo Raspadori
Džakomo Raspadori (it; dzimis ) ir itāļu futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik pārstāv Itālijas A sērijas klubu Napoli.
Viorels Moldovans
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Divus gadus bijis Rumānijas izlases trenera asistents. Vadījis komandas Rumānijā un Francijā.
Džakomo Raspadori
Karjera
Ar futbolu sācis nodarboties vietējā klubā Progresso. 2009. gadā pievienojās Sassuolo jauniešu akadēmijai. 2018. gadā parakstīja ar Sassuolo profesionālu līgumu. Itālijas A sērijā debitēja spēlē pret Bergamo "Atalanta". 2022.—2023. gada sezonā bija izīrēts Napoli un kļuva par A sērijas čempionu. Pēc sezonas pilnībā pārgāja uz Napoli.
Viorels Moldovans
Spēlētāja karjera
Gloria Bistrița
Džakomo Raspadori
Karjera
Spēlējis dažādu vecumu Itālijas jauniešu izlasēs. Itālijas izlasē debitēja draudzības spēlē pret Čehiju. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Iznāca uz maiņu grupu turnīra spēlē pret Velsu, kopā ar izlasi kļuva par Eiropas čempionu.
Viorels Moldovans
Spēlētāja karjera
Grasshoppers
Džakomo Raspadori
Sasniegumi
Napoli
Viorels Moldovans
Spēlētāja karjera
Nantes
Džakomo Raspadori
Sasniegumi
Itālija
Viorels Moldovans
Spēlētāja karjera
Rapid București
Individuālie sasniegumi
Trenera karjera
Chindia Târgoviște
Kava
Kava jeb kava kava (Piper methysticum) ir Klusā okeāna salās augošs krūms. Kavas saknēm piemīt nomierinošas un anestezējošas īpašība. No tām gatavo dzērienu, ko lieto uzturā vietējo tradicionālo kultūru pārstāvji Polinēzijā (it īpaši Havajās un Vanuatu), Melanēzijā un atsevišķās vietās Mikronēzijā.
Kavas dzērienam ir atslābinoša iedarbība, un tas ir iedarbīgs līdzeklis akūtas sociālās fobijas mazināšanā, neietekmējot prāta spējas. Rietumu pasaulē kavu izplata ne vien tradicionālā veidā, bet arī kā zāles vai uztura bagātinātāju tablešu un ekstraktu veidā.
Kavas psihoaktīvās vielas ir kavalaktoni.
Magnuss
Magnuss var būt:
Metrs (grupa)
Metrs ir 1993. gadā Daugavpilī tā laika Daugavpils Universitātes studentu Ulda Ruļuka, Edmunda Tamaņa, Guntara Šembela un Tāļa Lukjanska dibināta Latvijas rokgrupa, līdz šim brīdim pirmajiem trīs dalībniekiem paliekot grupā no pašiem pirmsākumiem.
Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus. Plašākai auditorijai ir pieejami pēdējie divi — 2014.gada albums ar nosaukumu "Labākā diena" un 2018.gada "Ēnas". Pazīstamākās un lielāko atzinību guvušās dziesmas ir "Labākā diena", kurai ir izveidota arī videoversija, "Koncerts beidzies", "Slāpes", "Pelēkais", "Predestinācija", "Ēnas". Pēdējā albuma singls "Pelēkais" guvis ievērojamu atzinību radio klausītāju vidū.
Izveidošanās (1993—1997)
Grupa izveidota 1993. gadā, sanākot kopā Daugavpils Universitātes studentiem Uldim Ruļukam, Edmundam Tamanim, Guntaram Šembelam un Tālim Lukjanskim. Tālaika Metrs ar pašsacerētām vieglā roka dziesmām un populāru dziesmu kaverversijām uzstājās universitātes studentu vakaros. Ar universitātes pabeigšanu un grupas dalībniekam Tālim pārceļoties uz citu pilsētu, aizsākās vairākkārtējā grupas bundzinieku maiņa. Arī pārējie dalībnieki sāka iekārtot savu personīgo dzīvi, tāpēc, attiecībā uz grupas daiļradi, lielākoties nedarīja neko. Tam par iemeslu bija dažu citu mūziķu pieaicināšana atsevišķos mūzikas pasākumos.
Pirmais albums (1998—2013)
1998. gadā grupa audiokasetes formātā laida klajā savu pirmo albumu ar identisku nosaukumu "Pirmais albums". Tā aranžēšana tika uzticēta dziedātājam un producentam Atim Auzānam, kurš tolaik darbojās savā Daugavpilī izveidotajā mūzikas ierakstu studijā. Par albuma īpašniekiem kļuva gan tikai tuvākie grupas dalībnieku draugi, tā kā, finansiālu apsvērumu dēļ, albuma tiražēšana nebija ne iespējama, ne arī plānota. Albuma dziesmu bungu partijas iespēlēja tā brīža bundzinieks Vadims Porietis. Uz neilgu brīdi par bundzinieku šajā periodā tika pieaicināts arī Jurijs Čekušins.
Labākā diena (2014—2017)
Otrā albuma iznākšana tika atlikta uz ilgu laiku, grupas dalībniekiem ik pa laikam sanākot kopā, ik pa laikam atkal pašķiroties, tomēr vēlme muzicēt un sapnis par jaunu albumu netika atmests. Grupā atgriezās viens no tās dibinātājiem bundzinieks Tālis Lukjanskis. Pēc jau nopietnāka darba pie albuma tapšanas un sešpadsmit gadu ilgušas pauzes, 2014. gada 16. novembrī Metrs diska formātā izdeva otro albumu „Labākā diena”. Tajā pusi ierakstīto dziesmu grupa bija izpildījusi jau agrāk, taču otra puse bija jaunas dziesmas. Albumā tika iekļauta arī Aigara Krēslas un Aigara Graubas astoņdesmito gadu Jumprava izpildītās dziesmas „Vēl jāgaida” kaverversija. Albuma tituldziesmai ar identisku nosaukumu "Labākā diena", sadarbībā ar "Studija 3 KM", tika izveidota videoversija. Kā tika teikts grupas paziņojumā — "Klips veidots, apkopojot albumā iekļauto vēstījumu skarbās noskaņas un alegoriski paužot grupas attieksmi pret apkārt notiekošajām nejēdzībām — valsts vadoņu attieksmi pret savu tautu un tās cerībām, trauslajām robežām starp izsapņotajiem un zaudētajiem ideāliem." "Skanējums ieturēts labākajās Metra tradīcijās — joprojām izteikti depresīvs un nesamākslots grandžroks. Ieraksts veikts grupas Metrs mājas studijā un Custom Road Studio Daugavpilī. Skaņu inženieri — Arnis Slobožaņins un James Botterill, miksēja un māsterēja — Nick Dawes, izdevējs — EmuBands. Albums pieejams visās populārākajās interneta mūzikas vietnēs: Spotify, iTunes, 7digital, Amazon MP3, eMusic, Rdio un citās." Pēc otrā albuma izdošanas un grandioza prezentācijas pasākuma dzimtajā Daugavpilī, sakarā ar Tāļa pastāvīgu atrašanos citā pilsētā, neregulāriem mēģinājumiem ar bungu mašīnas izmantošanu un radošuma apsīkumu, nesaskatot tālākās attīstības iespējas, grupas dalībnieki apsvēra domu pilnībā izbeigt grupas pastāvēšanu. Tomēr ceļi krustojās ar kādreizējo Daugavpils rokgrupu Quasimodo un Carpe Diem dalībnieku Andreju Zelču, kura muzicēšanas karjerā bija iestājusies 15 gadus ilga pauze. Sākotnējā iecere radās pieaicināt to, kā rezerves bundzinieku regulāru mēģinājumu nodrošināšanai ar "dzīvām" bungām. Tomēr, pēc pirmajiem kopīgajiem mēģinājumiem, iegūstot jaunu un agresīvāku skanējumu, tika nolemts mainīt dalībnieku sastāvu un turpināt "radīt" ar jaunu sparu, Andrejam kļūstot par grupas pastāvīgo bundzinieku. Pēc sastāva izmaiņām grupa arvien biežāk parādījās plašākai publikai.
Grupa savas pastāvēšanas laikā ir piedalījusies Latgales televīzijas sabiedrības mūzikas festivālos Rēzeknē, mūzikas un mākslas festivālā "Bildes", mūzikas festivālos "Sinepes un Medus", "Muzykys Skrytuļs", "Upītes uobeļduorzs", "Summer Sound", "TasTe", klubos "Artilērijas pagrabi", "Casino Olimpic", "Leningrad", "Melno Cepurīšu Balerija", Daugavpils un Talsu pilsētas svētkos, vairākos citos mūziķu saietos un neskaitāmos korporatīvos pasākumos. 2016. gada pavasarī, atsaucoties grupas atbalstītāja Edgara Broka aicinājumam, grupa ar četru stundu garu koncertu pirmo reizi ārpus Latvijas robežām uzstājās Anglijā, Atlboro. Pēc atkārtota aicinājuma koncerts šajā pašā pilsētā notika arī 2017. gada pavasarī.
Ēnas (2018—2019)
Līdz ar albuma "Labākā diena" klajā nākšanu, Metrs atjaunoja regulārus mēģinājumus aprīkotās telpās savā ierakstu studijā, piedaloties dažādos mūzikas pasākumos un paralēli strādājot pie trešā, tehniski un saturiski bagātāka studijas albuma. 2017. gada pavasarī klajā nāca singls "Pelēkais" no grupas topošā albuma. Dziesma veiksmīgi startēja Radio SWH raidījumā "Priekšnams", jau trešajā nedēļā ierindojoties topa pirmajā vietā. Pēc vairākām nedēļām tika sasniegts mēneša favorītdziesmas tituls un tā nonāca Radio SWH apritē. 2017. gada rudenī notika grupas uzstāšanās Radio SWH jaunās mūzikas raidījuma "Priekšnams Top 9 1/2" ceturkšņa lielkoncertā Latvijas 1. Rokkafejnīcā. Neilgi pēc pirmā singla plašākai publikai tika laista klajā otra dziesma ar nosaukumu "Predestinācija".
Trešā studijas albuma "Ēnas" prezentācijas tūre sākās 2018. gada 27.aprīlī ar pirmo koncertu dzimtajā Daugavpils pilsētā klubā "Artilērijas pagrabi", pēc kā sekoja koncerti Preiļos, Rēzeknē, Rīgā, Jelgavā, Talsos, Bauskā u.c. Grupas albumā iekļautas 10 dziesmas un tas tika publiskots populārākajās mūzikas straumēšanas vietnēs. Ieraksts veikts studijā “Sound Systems” un grupas "Metrs" mājas studijā, to miksēja un māsterēja Edmunds Tamanis, izdevējs — EmuBands.
Paralēli muzicēšanai trīs no grupas dalībniekiem atsaucās grupas "Gandreiž 10nīkā" līdera Jāņa Kuzminska aicinājumam un piedalījās kriminālkomēdijas "Lombards" filmēšanā, kas tika uzsākta 2018.gada vasarā. "To nevar klasificēt kā Latgaliešu vai Latviešu vai kā citādi, jo šajā filmā jūs dzirdēsiet gan abas iepriekš minētās valodas, gan arī angļu, vācu, krievu, ukraiņu, un daudzas citas. Filmas aktieru sastāvs uz 90% ir mūziķi un cilvēki, kuri vairāk vai mazāk saistīti ar mūzikas un kultūras dzīvi", teikts Komēdija "Lombards" facebook lapā.
2018.gada rudenī dziesma "Ēnas", startējot Radio SWH raidījumā "Priekšnams", vairākkārt sasniedza topa otro vietu. 2019.gada sākumā intervija Radio SWH Rock raidījumā "Roka nemieri" bija pēdējā grupas publiskā parādīšanās.
Tramplīnlēkšana
Tramplīnlēkšana ir sporta veids, kurā sportisti ar slēpēm lec no tramplīna un par lēcienu tiek piešķirti punkti (sacensībās).
Stīvens Sigāls
Stīvens Frederiks Sigāls (en; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, producents, cīkstonis, mūziķis, rakstnieks, šerifs. Viņam ir Amerikas Savienoto Valstu, Krievijas un Serbijas pilsonība.
Tramplīnlēkšana
Sporta veids attīstījās Norvēģijā. Šajā sporta veidā tiek izmantotas garas slēpes — 260—275 cm garas. Tramplīnlēkšana ir ziemas sporta veids, taču sacensības šajā sporta veidā noteiktos apstākļos var arī aizvadīt vasarā. Pašlaik sacensības tramplīnlēkšanā notiek uz lielā un mazā tramplīna. Ziemas olimpisko spēļu programmā šis sporta veids tika iekļauts jau pirmajās spēlēs. gadā. Tramplīnlēkšanas augstākais pārvaldes orgāns ir Starptautiskā Slēpošanas federācija.
Sokoļska atklātne
Sokoļska atklātne ir šaha atklātne, kas sākas ar gājienu: '''1. b2-b4'''.
Stīvens Sigāls
Dzīvesgājums
Dzimis 1952. gadā Mičiganas štatā jauktā ebreju/īru izcelsmes ģimenē, bērnībā dzīvoja Kalifornijas štatā. 1974. gadā iepazinās ar savu nākamo sievu Mijako Fudzitani un pārcēlās uz dzīvi Osakā, kur mācīja angļu valodu viņa sievastēva privātskolā un apguva dažādas cīņas mākslas. Ieguva 7. dana melno jostu aikido un kļuva par pirmo ārzemnieku, kam Japānā piederēja aikido treniņu vieta (dōjō). Vēlāk pārcēlās uz Losandželosu, kur 1988. gadā debitēja kino ar galveno lomu filmā "Ārpus likuma" (Above the Law). Filmējies tādās filmās kā "Ielenkumā" (Under Siege) un "Mačete". Deviņas reizes nominēts Zelta avenes balvai, no kurām vienu reizi balvu ieguvis par filmu "Nāves briesmās" (On Deadly Ground, 1994) kā sliktākais režisors.
Sokoļska atklātne
To klasificē pie flanga atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu A00.
Stīvens Sigāls
Politiskie uzskati
Pēc Krievijas—Ukrainas kara sākuma 2014. gadā Sigāls pauda atbalstu Krimas aneksijai un 2016. gadā viņam piešķīra Krievijas pasi. 2018. gada augustā Krievija viņu iecēla par īpašo pārstāvi ASV—Krievijas sadarbības stiprināšanai humanitārajā jomā.
Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Sigāls ieradās Maskavā, lai kopā ar Vladimiram Putinam pietuvinātām personām nosvinētu savu 70. dzimšanas dienu.
Sokoļska atklātne
Vēsture
Sokoļska atklātne pirmoreiz spēlēta divu angļu šahistu savstarpējā partijā 1868. gadā. Gadsimta beigās to lietojis arī krievu šahists N. Bugajevs, pēc tam K. Šlehters un S. Tartakovers. Pēdējais mēģināja to teorētiski pamatot un deva atklātnei jocīgu nosaukumu — "orangutana" atklātne. Vispusīgu atklātnes pētījumu veicis baltkrievu lielmeistars Aleksejs Sokoļskis, sarakstot un 1963. gadā krievu valodā izdodot grāmatu "Atklātne 1. b2-b4". Mūsdienu vadošo šahistu praksē atklātne reti sastopama.
Stratēģiskā ideja
Baltie tiecas pēc sarežģītas vidusspēles, plānojot pie gadījuma aktīvu darbību dāmas spārnā. Melnie, izvēloties attīstības plānu ar 1. ... e5, neizjūt nekādas grūtības.
Rimšāni (Andrupenes pagasts)
Rimšāni ir ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 259 km attālumā no Rīgas.
Tailers Tofoli
Tailers Tofoli (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Tofoli pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas "Devils". 2010. gada NHL draftā Tofoli ar kopējo 47. numuru otrajā kārtā izvēlējas Losandželosas "Kings".
Losandželosas "Kings" rindās debitējis 2012–13. gada sezonā. 2014. gadā ar "Kings" komandu ieguvis Stenlija kausu. 2020. gada februārī, pēc astoņām sezonām "Kings" komandā, Tofoli tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks". 2020. gada oktobrī, kā brīvais aģents, pievienojies Monreālas "Canadiens". Spēlējis 2021. gada Stenlija kausa finālā, kurā komanda zaudēja Tampabejas "Lightning". 2022. gada februārī Tofoli tika aizmainīts uz Kalgari "Flames".
2023. gada 27. jūnijā "Flames" aizmainīja Tofoli uz Ņūdžersijas "Devils", apmaiņā pret Jegoru Šarangoviču un 2023. gada drafta trešās kārtas izvēli.
Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis divas zelta medaļas — 2015. gada Pasaules čempionātā Čehijā, kā arī 2023. gada Pasaules čempionātā Rīgā un Tamperē.
Lukass Ozoliņš
Lukass Ozoliņš ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 2., 3. un 4. Saeimas deputāts, Katoļu un kristīgo zemnieku partijas pārstāvis.
Biogrāfija
Lukass Ozoliņš piedzima Skaistkalnes pagastā skolotāja ģimenē. Mācījies Skaistkalnes pamatskolā un Bauskas pilsētas skolā, kuru absolvēja 1898. gadā. Nokārtojis tautskolotāja un mājskolotāja eksāmenus.
No 1898. līdz 1905. gadam kopā ar savu tēvu strādāja Skaistkalnes pamatskolā. Politisku iemeslu dēļ devies trimdā. 1907. gadā atgriezies Rīgā. Līdz 1915. gadam bija pārzinis Torņakalna Marijas katoļu skolā. Pirmā pasaules kara laikā, 1916. gadā iesaukts Krievijas armijā. Bija kara ierēdnis Rīgas un Kaukāza frontēs. 1918. gadā atgriezies Latvijā, kļuva par Gudenieku pagasta skolas pārzini.
1920. gadā Ozoliņš tika iecelts par Daugavpils un Daugavpils apriņķa pamatskolu inspektoru. Amatā bija līdz 1927. gada janvārim, kad kļuva par 2. Saeimas deputātu, no mandāta atsakoties Bernardam Kublinskim. Parlamentā pārstāvēja Katoļu un kristīgo zemnieku partiju. Ozoliņš tika ievēlēts arī nākamajos divos Saeimas sasaukumos, strādāja parlamentā līdz tā atlaišanai 1934. gada maijā, Ulmaņa apvērsuma rezultātā.
Otrā pasaules kara laikā devies trimdā uz ASV, bija aktīvs latviešu sabiedriskais darbinieks Bufalo.
Miris Bufalo. Apbedīts Mount Olivers kapsētā.
Tinder
Tinder ir sociālās tīklošanās mobilā vietne, kura ļauj lietotājiem sazināties ar cilvēkiem, kas atrodas viņiem tuvumā. Vietne visbiežāk tiek izmantota kā iepazīšanās vai kontaktu dibināšanas lietotne, bet tai ir arī funkcijas, kas to padara par sociālo mediju lietotājprogrammu. Pievienoties vietnei cilvēki var, izmantojot savus Facebook un Spotify profilus.
Sākotnēji vietne veidojās Hatch Labs paspārnē, lietotne tika izveidota 2012. gadā. Līdz 2014. gadam tā reģistrēja aptuveni vienu miljardu “svaidījumu” [swipe – oriģ.] dienā. Tinder ir viena no pirmajām “svaidījumu programmām”, kuras lietotāji izmanto pārlūkošanas iespēju. Lai izrādītu patiku pret citu lietotāju fotoattēliem, “svaida” pa labi, ignorējot – pa kreisi.
Dibināšana
Tinder dibināja Šons Rads, Džonatans Badīns, Džastins Matīns, Džo Munozs, Dinešs Mūrdžuani, Vitnija Volfa, kura vēlāk pameta organizāciju, lai izveidotu pati savu vietni Bumble. Viens no vietnes dibinātājiem Rads paziņoja, ka impulss lietotnes izveidošanai bija viņa novērojums “neatkarīgi no tā, kas jūs esat, jūs jūtaties daudz komfortablāk iepazīstot kādu, ja zināt, ka otrs cilvēks arī vēlas veidot kontaktu”. Viņš ticēja, ka varētu izveidot “dubultās izvēles” sistēmu, lai potenciāli mazinātu šo stresu. Tāpat Rads pieminēja, ka Tinder aizpilda sociālo tīklošanās plaisu, lai apmierinātu svešiniekus, nevis savienotu ar cilvēkiem, kurus lietotājs jau pazīst.
Lietošana
Izmantojot Facebook, Tinder spēj izveidot lietotāja profilu ar fotoattēliem, kas jau ir augšupielādēti. Tiek apkopota pamatinformācija un analizēts lietotāja sociālais grafiks. Kandidāti, kuriem varētu izveidoties saderība, ir atlasīti, pamatojoties uz ģeogrāfisko atrašanās vietu, abpusējo draugu skaitu un kopīgajām interesēm. Balsoties uz potenciālo lietotāju saderību, lietotne ļauj anonīmi izvērtēt potenciālos kandidātus, “svaidot” to profilus pa labi vai kreisi. Ja divi lietotāji patīk viens otram, tad veidojas “atbilstība” un viņi var kontaktēties ar vietnes palīdzību. Lietotni izmanto aptuveni 196 valstīs.
Lietotāji
Tinder tiek plaši izmantots visā pasaulē un ir pieejams vairāk nekā 40 valodās. No 2014. gada beigām ik mēnesi lietotni izmanto apmēram 50 miljoni cilvēku, vidēji dienā izveidojas 12 miljoni “atbilstību”. Lietotāji dienas laikā veic vienu miljardu “svaidīšanu”. Minimālais vecums, lai piereģistrētos vietnē, ir 18 gadi.
Johans Eliass Lorencs Šacs
Johans Eliass Lorencs Šacs (, dzimis, miris ) bija vācu izcelsmes Igaunijas un Latvijas luterāņu mācītājs.
Grieķu krusts
Grieķu krusts var atsaukties uz diviem dažādiem simboliem: viens ir krusts ar četrām vienāda garuma astotstūra virsotnēm, bet otrs ir krusts ar apļa formām katrā stūrī.
Krusts ar četrām vienāda garuma astotstūra virsotnēm ir pazīstams arī kā "Kristus krusts" vai "latīņu krusts", un tas ir viens no kristietības galvenajiem simboliem. Šis krusts atspoguļo Jēzus Kristus nāves veidu un tiek izmantots kristiešu kultūrā un reliģiozā praksē visā pasaulē.
Savukārt krusts ar apļa formām katrā stūrī ir zināms kā "grieķu krusts" un tas ir viens no bizantiešu kultūras un reliģijas simboliem. Šis krusts parasti ir vienkrāsains un to bieži izmanto arī kā rotaslietu, tā simbolizējot kultūras un reliģijas mantojumu.
Grieķu krusta atšķirības no citiem
Grieķu krusti var atšķirties no citiem krustiem dažādos veidos. Šeit ir dažas iespējamās atšķirības:
Ferencs Bene
Ferencs Bene (hu, dzimis, miris ) bija ungāru futbolists un futbola treneris. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Ungārijas futbola izlasi.
Visu savu karjeru aizvadījis Ungārijas komandā Újpesti Dózsa, kur viņš 417 mačos guva 303 vārtus.
Ungārijas futbola izlasi pārstāvējis no 1962. līdz 1979. gadam, 76 mačos gūstot 36 vārtus. Ar izlasi izcīnījis zelta medaļu 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur viņš kļuva par turnīra rezultatīvāko spēlētāju, 5 mačos gūstot 12 vārtus. Piedalījies arī 1966. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1964. un 1972. gada Eiropas čempionātā.
Atara
Atara (augštecē Pārkakte) ir Raķupes labā krasta pieteka Talsu novadā.
Elī de Lastūrs
Elī Marī Gabriels Dors de Lastūrs (fr; zināms arī kā Elī, Lastūras grāfs (fr); dzimis, miris ) bija franču paukotājs un tenisists, kurš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
De Lastūrs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā un tenisa turnīrā. Paukošanā viņš startēja sacensībās ar špagu. Šajā disciplīnā viņš pirmajā kārtā ieguva otro vietu, ceturtdaļfinālā arī ieguva otro vietu, bet pusfinālā ieguva 4/6. vietu un fināla kārtai nekvalificējās. Savukārt tenisā viņš kopā ar Giju Ležēnu startēja vīriešu dubultspēļu turnīrā, kur ceturtdaļfinālā zaudēja tautiešiem Žoržam de la Šapelam un Andrē Prevo, ar rezultātu (3:6; 9:7; 2:6), un turpmāko cīņu neturpināja.
Trokšņu roks
Trokšņu roks ir rokmūzikas žanrs un kustība, kas radās 1970. gadu vidū. Mūsdienās dažkārt par trokšņu mūziku (Luidži Rusolo) dēvē arī mūziku populāras rokmūzikas sfērā, kas ir apvienota ar pārmērīgu skaļumu un distorsiju.
Nozīmīgākie mākslinieki
Par nozīmīgākajiem māksliniekiem, ko asociē ar šo žanru, tiek uzskatīti:
Guijana
Guijana (zh, Guìyáng Shì) ir prefektūras līmeņa pilsēta Ķīnas dienvidos, Guidžou provinces administratīvais centrs. Tā atrodas Guidžou provinces centrālajā daļā pie Naņminas upes. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 4,62 miljoni iedzīvotāju. Aptuveni 85% no iedzīvotājiem ir haņi. Guijanā ir attīstīta metalurģija, mašīnrūpniecība, ķīmiskā rūpniecība, pārtikas rūpniecība un tekstilrūpniecība.
Iļja Kablukovs
Iļja Kablukovs (ru, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2018) Kablukovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA. Iepriekš Kablukovs ir spēlējis Maskavas CSKA, Ņižņijnovgorodas "Torpedo", Maskavas "Spartak" un Mitišču "Atlant".
Krievijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.
Kandavas iela (Rīga)
Kandavas iela ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā un Zasulaukā. Kopējais ielas garums ir aptuveni 1400 metri, taču mūsdienās tā sastāv no vairākiem posmiem, kas autotransportam nav savstarpēji savienoti; esošā situācija izveidojusies līdz ar Jūrmalas gatves izbūvi. Kandavas iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas kā strupceļš bijušās Rīgas apgaismes tehnikas rūpnīcas teritorijā pie Zasulauka dzelzceļa depo un siltumcentrāles "Zasulauks".
Kandavas ielas sākumposmā vēsturiskās ielas atlikusī daļa iet gar Latvijas Universitātes Botāniskā dārza teritoriju. Posmā starp Dzirciema ielu un Tapešu ielu ir vairākas izglītības un kultūras iestādes: Rīgas 34. vidusskola, Āgenskalna sākumskola, Kultūras centrs "Rītausma". Vietām saglabājusies vēsturiskā apbūve, taču ir arī padomju laika daudzstāvu dzīvojamie nami. Kandavas iela šķērso dzelzceļa līniju Rīga—Bolderāja (savienojums nav pieejams autotransportam) un otrpus dzelzceļam gar ielas malām pārsvarā ir rūpnieciska rakstura apbūve, iela noslēdzas ar posmu slēgtā teritorijā (bijusī Rīgas apgaismes tehnikas rūpnīca) pie Zasulauka dzelzceļa depo.
Iela nosaukta Kandavas — pilsētas Kurzemē — vārdā.
Vēture
Rīgas kartēs Kandavas iela pirmo reizi atrodama 1867. gadā ar nosaukumu Aleksandra iela. 1885. gadā pārdēvēta par Kandavas ielu, kādu laiku bijusi arī Lielā Kandavas iela.
Vēsturiski Kandavas iela ir turpinājusies arī otrpus Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnijai, Šampēterī, Zolitūdē un Pleskodālē, taču pēc tam, kad pārbruktuve satiksmei slēgta, šo Kandavas ielas daļu pārdēvēja par Jūrkalnes ielu.
Ielu savienojumi
Kandavas iela ir savienota ar šādām ielām:
Rimšāni (Izvaltas pagasts)
Rimšāni ir ciems Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 264 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Bidzeits.
Alus darīšana
Alus darīšana jeb brūvēšana ir alus gatavošana, ūdenī vārot miežus vai cita veida labību un iegūto šķīdumu saraudzējot ar raugu. Laika gaitā alus darīšana no amatniecības kļuvusi par pārtikas rūpniecības nozari.
Agrīnajos viduslaikos Eiropā, galvenokārt klosteros, alus darīšana tika veikta profesionāli, attīstot to tā tehnoloģiju, jo īpaši sākot izmantot apiņus kā konservantu. Alu parasti darīja ziemeļu reģionos, kur klimatiskie apstākļi neļāva audzēt vīnogas. Lai nezaudētu naudu, daudziem aldariem nācās ražot arī sidru, jo saimnieciskās izaugsmes periodos patērētāji pārgāja uz vīnu.
Emīls Pileckis
Emīls Pileckis (lt; dzimis, Viļņā) ir Lietuvas starptautiskais meistars šahā (2009).
Žīgurs
Žīgurs var būt:
Emīls Pileckis
Biogrāfija
Skolas laikā bieži piedalījies fizikas, ķīmijas un matemātikas olimpiādēs, kurās guvis labus panākumus. 2005. gadā uzvarējis Lietuvas fizikas olimpiādē un piedalījies starptautiskā fizikas olimpiādē Meksikā. 2009. gadā iestājies Viļņas Universitātes fizikas fakultātē, kuru 2013. gadā absolvējis ar bakalaura grādu, bet 2015. gadā turpat ieguvis maģistra grādu fizikā.
No 2001. gada līdz 2007. gadam pārstāvējis Lietuvu Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. 2008. gadā debitējis Lietuvas šaha čempionāta finālā un izcīnījis 7. vietu. 2008. gadā Eiropas komandu kausā šahā pārstāvējis Lietuvas klubu ŠK Panevėžys. 2008. gadā Eiropas šaha individuālajā čempionātā izcīnījis augsto 11. vietu 323 dalībnieku konkurencē. 2009. gadā FIDE Pileckim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 2008. gadā atzīts par Lietuvas labāko jauno šahistu vecuma grupā līdz 20 gadiem. 2009. gadā uzvarējis Lietuvas šaha ātrspēles čempionātā. 2013. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. Divas reizes pārstāvējis Lietuvas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs (2012-2014).
Bračislavs Vasiļkovičs
Bračislavs Vasiļkovičs jeb Polockas Bračislavs (be, miris pēc 1254. gada) bija Vitebskas kņazs (ap 1221—1232), Polockas kņazs (1232—1254). Viņa meitas apprecējās ar Novgorodas kņazu Aleksandru Jaroslaviču (Ņevski) un lietuviešu kunigaiti Tautivilu. Savas valdīšanas beigu posmā viņš bija Lietuvas dižkunigaitijas vasalis.
Dārza susuris
Dārza susuris (Eliomys quercinus) ir viena no susuru dzimtas (Gliridae) vāverveidīgo grauzēju sugām. Tā ir endēma Eiropas dzīvnieku suga un savvaļā sastopams tikai Eiropā. Mūsdienās kādreizējā Āzijas rietumdaļas un Ziemeļāfrikas dārza susura pasuga izdalīta kā atsevišķa suga — melnastes susuris (Eliomys melanurus).
Bračislavs Vasiļkovičs
Dzīvesgājums
Uzskata, ka Polockas kņazs Bračislavs bija Vitebskas kņaza Vasiļko Bračislaviča (valdīja 1186—1221) dēls no Polockas Rurikoviču dinastijas. Pēc tēva nāves viņš ap 1221. gadu pats kļuva par Vitebskas kņazu un bija Polockas kņaza Svjatoslava Mstislaviča vasalis. Pēc tam, kad Svjatoslavs Mstislavičs 1232. gadā kļuva Smoļenskas kņazu, viņš iecēla Bračislavu savā vietā par Polockas kņazu. Pēc tam, kad Smoļenskas kņazisti pakļāva Zelta orda, viņš pakāpeniski līdz 1248. gadam nokļuva Lietuvas atkarībā. 1238. gadā Polockas kņazs Bračislavs piedalījās lietuviešu karaspēka iebrukumā Smoļenskas kņazistē. 1239. gadā izprecināja savas meitas Novgorodas kņazam Aleksandram un lietuviešu kunigaitim Tautivilam. Pēc tam hronikās vairs nav pieminēts, jadomā, ka viņš valdījis vismaz līdz 1242. gadam, kad pēc viņa znota Aleksandra uzvaras Ledus kaujā atguva kontroli pār Lotigolu. Iespējams, ka viņš valdīja līdz pat 1254. gadam, kad par Bračislava pēcteci Polockā kļuva viņa znots Tautivils.
Dārza susuris
Izplatība
Dārza susura vēsturiskais izplatības areāls pletās no Portugāles rietumos līdz Urāliem (Krievijā) austrumos. Tomēr mūsdienās tas galvenokārt izplatīts Rietumeiropas centrālajā daļā un dienvidos, kā arī vairākās Vidusjūras salās.
Tā izplatības areāls iesniedzas arī Centrāleiropā, Austrumeiropā un Ziemeļeiropas dienvidos (Somijas dienvidos), bet populācijas ir ļoti fragmentētas un nelielas. Sastopams arī Alpos, Bavārijas mežos un Rūdu kalnos. Sastopams no jūras līmeņa līdz 2000 m virs jūras līmeņa. Dārza susuris ir vistālāk uz ziemeļiem izplatītā susuru suga.
Latvijā
Tomēr pēdējos 10 gadus dārza susuris Latvijā nav novērots. Ir liela varbūtība, ka tas Latvijā ir izzudis. Dārza susuris ir aizsargājama suga, iekļauts Latvijas Sarkanajā grāmatā (3. kategorijā). Tā izdzīvošanu ietekmē veco koku un pameža izciršana, kailcirtes un līdz ar to fragmentēti mežu masīvi.
Kiviste (Omuļupes pieteka)
Kiviste (et) ir Omuļupes labā krasta pieteka Igaunijā un Valkas novadā.
Dārza susuris
Izskats
Galva samērā liela, ieapaļa, ar nosmailotu purnu, uz kura atrodas gari, cieti vibrisi jeb taustes mati. Garākie no vibrisiem sasniedz gandrīz ⅓ ķermeņa garuma. Ausu gliemežnīcas noapaļotas, maz apmatotas, rozīgi baltas vai gaiši pelēkas. Tās ir relatīvi lielas, ievērojami paceļas virs galvas apmatojuma (2—2,6 cm garas). Acis lielas un melnas. Pakaļkājas ievērojami garākas par priekškājām. Pakaļkāju pēdām 5 pirksti, priekškājām 4 pirksti. Tie ir samērā gari, lokani, ar asiem nagiem. Aste tieva un gara. Tās lielākā daļa vienmērīgi klāta ar cieši pieguļošiem, īsiem matiem. Beigu daļā apmatojums kļūst garāks, mazāk blīvs un, izvēršoties uz sāniem, izveido pušķi. Tāpēc aste galā ir platāka un izskatās mazliet plakana. Četri pāri zīdekļu.
Kiviste (Omuļupes pieteka)
Sākas Igaunijā, uz dienvidiem no Ēras ciema. Tek austrumu virzienā. Lielāko daļu no tecējuma virzās gar Igaunijas un Latvijas robežu, dažkārt tekot Igaunijas, dažkārt Latvijas teritorijā. Ietek Omuļupē Latvijas teritorijā, apmēram 75 metrus no valsts robežas.
Dārza susuris
Izskats
Kažoka matojums īss un biezs. Ķermeņa augšpusē un sānos brūnpelēks vai rūsganpelēks, uz galvas, kakla un lāpstiņām nereti rūsganbrūns, apakšpusē balts vai gaišpelēks. Ķermeņa mugurpuses un apakšpuses apmatojuma krāsojums krasi nodalīts. Sejā izceļas koša, melna maska, kas kontrastē ar iedzelteni baltajiem vaigiem. Maska kā brilles ieskauj acis, sākas pie purna un vienmēr sniedzas aiz ausīm. Aste izteikti trīskrāsaina (pamatkrāsa okerbrūna, beigu daļa melna ar baltām malām). Apmatojuma maiņa notiek 2 reizes gadā: pavasarī (relatīvi lēni, nevienmērīgi) un rudenī (strauji).
Līdzīgas sugas
Dārza susurim līdzīgs ir meža susuris, bet pēdējais ir mazāka auguma, tā aste ir īsāka, kuplāka un gaišāka (virspusē okerpelēka, galā ar baltu apmali, bet apakšpusē dzeltenbalta). Arī tā ausu gliemežnīcas ir relatīvi platākas un īsākas, košajai sejas maskai citādas formas melnais laukums (parasti nesasniedz ausis vai tikai pavisam nedaudz aizstiepjas aiz ausīm).
Uzvedība
Neskatoties uz savu nosaukumu, dārza susuris mājo dažādos mežos (lapkoku, skujkoku un jauktu koku), lai gan sastopams reģionos, kuros izplatīti augļu dārzi. Priekšroka mežiem ar lieliem, dobumainiem kokiem, kuru pamežā aug lazdas un pīlādži, zemē daudz kritalu. Dārza susuris relatīvi daudz dzer, tādēļ, izvēlas dzīves vietu ūdenstilpes tuvumā. Nometnieks, aktīvs tikai siltajā gada periodā. Ārpus vairošanās sezonas samērā draudzīgs, un savstarpēji sadzīvo pat atšķirīgu ģimeņu grupas.
Ziemošana
Ziemu pavada ciešā ziemas miegā savlaicīgi sagatavotā ziemošanas migā. Tā parasti ierīko sausās, palos neapplūstošās vietās: peļveidīgo grauzēju alās, kuras pirms tam paplašina, vai tukšumos zem koku saknēm, trupējušos celmos, cilvēku darinātās būvēs, bišu stropos. Midzeņu diametrs ir apmēram 20 cm, tā ārsiena ir blīva, bieza, veidota no smalkiem zariņiem, sakaltušas zāles, iekšpuse bagātīgi izklāta ar vilnu, sausām sūnām, sīki sasmalcinātām lapām.
Guļas perioda sākums atkarīgs no meteoroloģiskajiem apstākļiem, parasti tas iestājas septembra vidū. Pirmie ziemas guļā ieslīgst pieaugušie īpatņi (vispirms tēviņi, tad mātītes), pēc tam jaunie susuri. Ziemas miegā susuris guļ uz sāna, saritinājies kamoliņā. Purniņš un kājas cieši piekļautas vēderam, aste pārklāj gan kājas, gan galvu. Nereti vienā ziemošanai sagatavotā midzenī rudenī vienkop salasās vairāki dzīvnieki (vienas ģimenes pārstāvji). Atmodas laiks parasti tas iestājas aprīlī. Vispirms atmostas tēviņi, pēc tam mātītes.
Vasaras periods
Vasarā dārza susuris aktīvs krēslā un tumsā (no saulrieta līdz saullēktam). Salīdzinot ar citiem susuriem, dārza susuris biežāk nokāpj zemē no koka. To var samērā bieži novērot akmeņainās vietās, kur par slēptuvēm kalpo klinšu spraugas un akmeņu kaudzes. Dārza susuris ir izveicīgs dzīvnieks. Meistarīgi un veikli kāpelē pa krūmiem, koku zarotni, rāpjas pa stumbriem. Labi, bet nelabprāt lec. Pa zemi pārvietojas īsiem pārskrējieniem vai soļos.
Vasaras guļamligzdas mēdz atrasties dažādās vietās, biežāk pielūžņotās, biezi saaugušās veca meža teritorijās. Priekšroka tiek dota putnu (īpaši strazdu) būrīšiem un dobumiem kokos, ja tie neatrodas augstāk par 2—3 metriem (liepās, ozolos, kļavās). Nav iebildumu pret dobumiem stumbeņos (arī pussatrupējušos). Ja dobu vietu trūkst, midzeni var ierīkot arī koka zaru sabiezinājumā vai putnu (visbiežāk sīļu, žagatu, mežastrazdu) ligzdā, to pārveidojot un pielāgojot savām vajadzībām. Reizēm apmetas zem kritalām vai alā, bet atsevišķos gadījumos kādā cilvēku celtā būvē, kas atrodas mežā vai mežmalā.
Vasaras midzeņa sienas tiek darinātas no smalkiem zariņiem un koku lapām, no iekšpusi izklājot ar sausu zāli, prauliem, sūnām. Midzeņi var būt dažādas formas, tomēr lielākoties tie ir apaļi, vismaz 15 cm diametrā. Miga parasti atrodas 0,8—3 m augstumā. Mitināties vasaras midzeņos var gan atsevišķi īpatņi, gan vairāki vienkop (mātīte ar bērniem vai arī mātes aprūpi zaudējuši, bet pilnīgu patstāvību vēl neieguvuši viena metiena jaunuļi).
Barība
Dārza susuris ir visēdājs — barojas gan ar dzīvnieku, gan augu izcelsmes barību. Tomēr, salīdzinot ar citiem Eiropā dzīvojošiem susuriem, tam lielāko daļu sastāda dzīvnieku izcelsmes barība. To iegūst gan koku zarotnē, gan dzīvajā un nedzīvajā zemsegā. Barības sastāvs ļoti daudzveidīgs: tie ir gliemji, tārpi, kukaiņi (visās attīstības stadijās), zirnekļi, nelieli putni (pirmkārt, dobumperētāji), putnu olas un mazuļi, ciršļu un peļveidīgo grauzēju (pirmkārt, meža strupastes) mazuļi, daudzu sugu koku un krūmu sēklas, rieksti, ozolzīles, koku miza, kastaņi, dažādi augļi un ogas.
Dārza susuris cenšas iegūto barību aizgādāt uz kādu noteiktu vietu (piemēram, būrīša jumtu), kurā salīdzinoši netraucēti varētu ieturēt maltīti. Barošanās vietās paliek raksturīgas atliekas: gliemežu un olu čaulas ar caurumiņiem, caur kuriem izsūkts saturs, un kukaiņu hitīna apvalka fragmenti (vienmēr tiek atstāti spārni, nereti arī kājas), arī putnu spalvas, zīdītāju apmatojums un ādas gabaliņi. Parasti turpat tuvumā var redzēt zvēriņa spiras, kurās saskatāmas kukaiņu hitīna daļiņas. Par susura nesenu klātbūtni vēsta diezgan spēcīga specifiska smaka.
Tā kā dārza susuris atkušņa laikā mēdz pamosties, tas rudenī ziemas migā sanes arī dažādas sēklas, lai, ziemas aukstumā pamostoties, varētu uzēst un gulēt tālāk.
Vairošanās
Gadā viens metiens. Grūsnības periods ilgst 22—28 dienas. Piedzimst 2—9 nevarīgi, kaili un akli mazuļi. Acis atveras 3 nedēļu vecumā. Ja mazuļu midzenis top pārlieku piegružots vai blusu apsēsts, vai draud briesmas, māte mazuļus, satvertus zobos, aiznes uz citu vietu, vai paaugušies mazuļi uz citu mājvietu tiek vesti prom rindā (karavānā). Māte par mazuļiem rūpējas 1,5-2 mēnešus. Dzimumgatavību sasniedz nākamajā pavasarī. Dzīves ilgums 4—8 gadi. Dārza susura galvenie dabiskie ienaidnieki ir pūčveidīgie putni, lapsas un sermuļveidīgie zvēri.
Frederiks Suduā
Marī Frederiks Marks Suduā (fr; dzimis, miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.
Suduā 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Lai gan viņš veiksmīgi pārvarēja sacensību pirmo kārtu, tomēr nākamajā kārtā, ceturtdaļfinālā viņš nestartēja.
Kobija Smaldersa
Jākoba Franciska Marija "Kobija" Smaldersa (Jacoba Francisca Maria "Cobie" Smulders; dzimusi ) ir kanādiešu aktrise un bijusī modele.