cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Toms Breidijs
Tomass Edvards "Toms" Breidijs jaunākais (en; dzimis Sanmateo, Kalifornijas štatā, ASV) ir bijušais ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlēja saspēles vadītāja (quarterback) pozīcijā. Pārstāvēja NFL klubus Tampabejas "Buccaneers" un Jaunanglijas "Patriots", kura sastāvā aizvadīja gandrīz visu savu profesionāļa karjeru. 2000. gada NFL drafta 6. kārtā "Patriots" viņu izraudzījās ar kopējo 199. kārtas numuru.
Toms Breidijs ir piedalījies desmit Superkausa spēlēs, septiņās no tām izcīnot uzvaru (2002, 2004, 2005, 2015, 2016, 2019, 2021), kas ir NFL rekords. 2002., 2004., 2015, 2017. un 2021. gadā viņš tika atzīts par Superkausa spēles vērtīgāko spēlētāju. Izvēlēts 15 NFL Visu zvaigžņu spēlēm (Pro Bowl). Viņam pieder rekords par visvairāk izdarītajām piezemējuma piespēlēm vienā regulārajā sezonā. Sports Illustrated vērtējumā viņš tika atzīts par 2005. un 2021. gada sportistu.
Pēc 2019. gada sezonas pārgāja no "Patriots" uz Tampabejas "Buccaneers" un jau pirmajā sezonā palīdzēja šai komandai izcīnīt tās vēsturē otro Superkausu.
2022. gada 1. februārī Breidijs paziņoja, ka beidz savu profesionālā futbolista karjeru.
2011.—2012. gada Pasaules kauss biatlonā
2011.—2012. gada Pasaules kauss biatlonā bija vairāku sacīkšu biatlona turnīrs, ko organizē Starptautiskā biatlona savienība. Sezona sākās Estešundā, Zviedrijā, un beidzās  Hantimansijskā, Krievijā.
Pasaules kausa kopējā ieskaitē vīriem uzvaru izcīnīja francūzis Martēns Furkads un sievietēm par Lielā Globusa ieguvēju kļuva vācu biatloniste Magdalēna Neinere.
Jaunsātu pagasts
Jaunsātu pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām. Pagasts izvietojies 17 km attāluma no novada centra Tukuma. Robežojas ar sava novada Pūres, Irlavas, Tumes, Zemītes un Kandavas pagastiem.
Upes
Abava
Vēsture
Mūsdienu Jaunsātu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Abavas muiža (Gut Krons Abaushof), Jaunsātu muiža (Gut Neu-Sahten, Jaunsāti), Kukšu muiža (Gut Kukschen, Kukšas), Vecsātu muiža (Gut Alt-Sahten, Vecsāti).
1945. gadā Grenču pagastā izveidoja Abavas ciema padomi. 1960. gadā Abavas ciemam pievienota Tumes ciema kolhoza «Pumpurs» teritorija, 1965. gadā pievienota Zemītes ciema kolhoza «Zaļā zeme» teritorija, bet kolhoza «Druva» teritorija pievienota Irlavas ciemam. 1968. gadā Abavas ciemu pārdēvēja par Jaunsātu ciemu. Līdz 1975. gadam ciema centrs bija Vecsāti. 1975. gadā Jaunsātu ciemam pievienoja daļu Aizdzires ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunsātu pagastu iekļāva Tukuma novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Abavnieki (pagasta centrs), Ķīši, Kukšas, Sautiņi, Zvejnieki, Pičas, Vecsāti, Bruži, Aizas.
Sociālā aprūpe
Jaunsātu pagastā atrodas Valsts sociālās aprūpes centra "Zemgale" filiāle „Ķīši", kurš tika dibināts drīz pēc Otrā pasaules kara. Pašreizējā trīs stāvu ēkā centrs darbojas kopš 1975. gada. Pašreiz aprūpes centrā ir ievietots 151 iemītnieks ar dažādiem (viegliem, vidējiem un smagiem) garīga rakstura traucējumiem, vecumā no 18 līdz 85 gadiem. Centra teritorijā ietilpst 17,8 ha zemes, no kuras 3,4 ha sastāda mežs. Centra ēka nodota ekspluatācijā 1974. gadā.
Grāfs Monte-Kristo
"Grāfs Monte-Kristo" (fr) ir Aleksandra Dimā piedzīvojumu romāns. Šis romāns ir franču literatūras klasika un viens no autora slavenākajiem darbiem. Romāns tika sarakstīts 1844.—1845. gados.
Stāstā tiek pieminēta Francija, Itālija, Vidusjūras salas un vēl citas vietas laika posmā no 1815. gada līdz 1838. gadam. Vēsture spēlē galveno lomu šajā grāmatā. Tajā ir minētas tādas tēmas, kā cerība, taisnīgums, atriebība, žēlsirdība, piedošana un nāve, un tas viss ir aprakstīts piedzīvojumu stāsta formā.
Grāmatas apraksts
Kapteinis bija trimdā esošā Napoleona piekritējs, un esot uz savas nāves gultas lika Dantesam nodot kādu vēstuli maršalam Bertrandam, kas arī bija ieslodzīts uz Elbas salas. Kamēr "Faraons" bija Elbas krastos, Dantess personīgi runāja ar Napoleonu, kas Dantesam lūdza piegādāt konfidenciālu vēstuli kādam vīram Parīzē.
Vilfors, karaliskā prokurora vēstnieks Marseļā, uzņemas izmeklēšanu Dantesa lietā tieši Dantesa kāzu dienā. Viņš atrod apsūdzības vēstuli. Dantess par vēstules saturu neko nezina, tikai to, ka viņam lūdz to piegādāt. Lai gan pēc Dantesa izjautāšanas Vilfors jau domā Dantesu laist vaļā, bet pamana, ka vēstule ir adresēta paša tēvam Nuartjē Vilforam, labi zināmam bonapartistam.
Burbonu dinastijas atkārtotās nākšanas pie varas dēļ ar karali Luiju XVIII pie varas, Vilfors nevēlas, lai citi uzzina par viņa tēva sakaru ar bonapartistiem. Vilfors vēstuli sadedzina, jo tas ir vienīgais pierādījums, ko viņš iznīcina. Lai gan Vilfors nemaz negribētu ieslodzīt nabaga vīru, viņš labāk izvēlas sev spīdošu karjeru, piespriežot Dantesam mūža ieslodzījumu, lai viņš mūžīgi varētu klusēt. Dantess tiek ieslodzīts Ifas pilī.
Biksēre
Biksēre ir ciems Madonas novada Sarkaņu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Libes upes krastos pie autoceļa P37 10 km no novada centra Madonas un 174 km no Rīgas. Ciematā atrodas Biksēres dzirnavu ezeri.
Biksērē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, tautas nams «Kalnagravas», ģimenes ārsta prakse, aptieka, veikals. Biksēres muižas komplekss un Biksēres parks (platība ir 15 ha) ir aizsargājami kultūrvēstures un dabas pieminekļi. Biksērē atrodas piemineklis rublim — skulptūra no stilizētām koka rubļu monētām. Netālu no Biksēres Dilmaņos atrodas profesora Aleksandra Bieziņa memoriālais muzejs.
Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Libes (Biksēres) muižas (Libien) centra. Pēc 1920. gada zemes reformas Biksēres muiža sadalīta 67 vienībās 718 ha kopplatībā. Latvijas PSR laikā bijušās muižas ēkās atradās kolhoza «Sarkanais stars» un vēlāk arī ciema padomes (pagasta) centrs.
Lāči (uzņēmums)
Vēsture
1993. gadā Normunds Skauģis dibināja ceptuvi „Lāči”, kuras nosaukums dots par godu Skauģu ģimenes dzimtajām vectēva mājām Benūžu-Skauģos.
2007. gadā izveidots maizes interneta veikals, kas piedāvā un piegādā uzņēmuma maizi vairāk nekā 200 valstīs. Uzņēmums piedāvā arī ekskursijas pa maizes ceptuvi, kā arī dažādus pasākumus gan bērniem, gan jaunlaulātajiem, kā arī darba kolektīviem.
2008. gadā "Lāču" maizes ceptuves īpašniekam Normundam Skauģim tika piešķirts goda nosaukums "Patriotiskākais uzņēmējs Latvijā". 2009. gadā aptaujā "Latvijā mīlētākais zīmols" "Lāči" saņēma balvu "Unikālākais zīmols Latvijā". Pēc DDB Consulting apkopotās informācijas, "Lāči" tika atzīts arī kā otrs ietekmīgākais zīmols Latvijā.
2009. gadā Lāči uzsāka cept trīs veidu EKO maizes — "EKO rupjmaizi", "EKO saldskābmaizi" un "EKO baltmaizi".
2010. gadā laikraksta "Diena" un Nord Porter Novelli veidotā Uzņēmuma reputācijas topa — Latvijas Zaļā punkta balvu "Zaļākais uzņēmums Latvijā".
2011 un 2012. gadā laikraksts "Diena" un Nords Porter Novelli veidotā "Uzņēmumu reputācijas topā" Normunds Skauģis ieguva apbalvojumu "Uzņēmuma vadītājs ar labāko reputāciju".
Kopš 2013. gada ceptuve ir uzsākusi šokolādes konfekšu ražošanu.
2015. gadā "Lāči" ražotajai rudzu rīvmaizei tika piešķirts pārtikas drošības pārvaldības sistēmas sertifikāts FSSC 22000.
2020. gadā “Lāču” ceptuve sāka ražot divas jaunas veselības maizītes ar jodēto sāli.
Blūzs
Blūzs (en no blue devils — 'melanholija, skumjas') ir mūzikas žanrs, kas sākotnēji 19. gadsimta otrajā pusē bija afroamerikāņu liriska solodziesma, bet vēlāk attīstījās par patstāvīgu mūzikas virzienu. Blūzs iespaidoja džeza un popmūzikas veidošanos, tā elementus dažkārt izmantoja arī 20. gadsimta akadēmiskās mūzikas komponisti.
Vēsture
Sākotnēji blūzs pārstāvēja tikai "melno" mūziku, ko izpilda melnādaini cilvēki citiem melnādainiem cilvēkiem. Tas bija izpildāms bandžo, ģitāras, vēlāk — klavieru vai instrumentālā ansambļa pavadījumā. Pēc tam blūzs apvienojās ar balto ieceļotāju (kantrī stilu, kurš, savukārt, aiziet ar sakņojumiem ķeltu mūzikā) un citos stilos, un pats dalījās vairākos skaidri noformētos zaros.
Blūza melodijai ir raksturīgs jautājuma — atbildes struktūra un blūzu saticības izmantošana. Liriskajos blūza tekstos rod atspulgu sociālas un rases apspiešanas tēmas. Blūza tapšanu kā virzienu sekmēja melnādainā komponista Viljama Hendija daiļrade ("Memfisas blūzs", 1912; "Sentluisas blūzs", 1914). Klasiskā sieviešu blūza izpildītājas bija Ma Raineja, Čipija Hila, Besija Smita un citas.
Krievu karagājiens uz Igauniju (1223)
1223. gada krievu karagājiens uz Igauniju notika 1223. gada beigās. Karagājienu organizēja Suzdaļas kņazs Jurijs (Georgijs) Vsevolodovičs, un to vadīja viņa brālis Novgorodas kņazs Jaroslavs Vsevolodovičs un Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs. Krievu karaspēks ar apmēram 20 000 vīriem ieradās Ugaunijas zemē, nometināja savus garnizonus Tērbatas un Otepē pilīs un caur Sakalas zemi devās uz Livoniju, tomēr ceļā sastaptais Sāmsalas karaspēks pārliecināja viņus vispirms doties pret dāņu rokās esošo Rēveles cietoksni. Apvienotais krievu un igauņu karaspēks četras nedēļas aplenca Lindanises pili (tagad - Tallina), bet nespēja to ieņemt. Tajā laikā Zobenbrāļu ordenis savukārt uzbruka Tērbatai un Jervai.
Diglims
Diglims (bis-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks triēteris (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.
Izmantošana
Lieto kā šķīdinātāju ar augstu viršanas temperatūru. Diglims lielās stabilitātes dēļ ir laba reakcijas vide reakcijām stipri bāziskā vidē un augstās temperatūrās.
Lubušas vojevodiste
Lubušas vojevodiste (Województwo lubuskie) ir Polijas vojevodiste valsts rietumos. Dibināta 1999.gada 1.janvārī apvienojot divas vojevodistes. Vojevodiste nosaukta viduslaiku Polijas novada - Lubušas vārdā, kaut ietilpina arī daļu no senajiem Lielpolijas un Silēzijas novadiem.
Komoru salas
Komoru salas (šikomori: Komori,, ar) ir vulkānisku salu arhipelāgs Āfrikas austrumu piekrastē. Izvietojies Indijas okeānā, Mozambikas šauruma ziemeļu galā ap 300 km no kontinenta piekrastes. Arhipelāgu veido četras galvenās salas un vairākas nelielas saliņas un rifi. Dažkārt pie Komoru salām pieskaita arī tālāk uz austrumiem esošās un ar arhipelāgu ģeoloģiski saistītās Glorjēzu salas un Žezēra sēkli. Arhipelāga trīs rietumu salas aizņem Komoru valsts, bet Majotas sala ir Francijas aizjūras departaments.
Salas
Arhipelāga galvenās salas (no rietumiem uz austrumiem) ir:
Karaghandi
Karaghandi, agrāk Karaganda (no ) ir Karaghandi apgabala galvaspilsēta Kazahstānā, industriāla pilsēta, ko sākotnēji uzcēla akmeņogļu raktuvju apguvei, izmantojot GULAG nometnēs ieslodzīto darbaspēku. Ar 446 200 iedzīvotājiem tā ir ceturtā lielākā pilsēta Kazahstānā pēc Almati, Astanas un Šimkentas (2006. gada dati). 1990. gadu sākumā tā bija viens no kandidātiem uz nesen neatkarību atguvušās Kazahstānas Republikas galvaspilsētas statusu, bet to ieguva Astana.
Vēsture
Nosaukums "Karaghandi" ir cēlies no "karagānas" krūmiem (Caragana arborescens, Caragana frutex), kuri aug šajā apkārtnē. Sākotnējās Karaghandi vieta kartēs tika atzīmēta kā "vecpilsēta", bet no tās gandrīz nekas nav saglabājies, jo akmeņogļu raktuvju paplašināšana piespieda visu pilsētu pārvietot pāris kilometrus uz dienvidiem. 1940. gados līdz pat 79% iedzīvotāju bija etniskie vācieši, kuri pārsvarā bija Volgas vāciešu pēcteči, kurus no Volgas Vācu APSR deportēja uz Sibīriju un Kazahstānu pēc Staļina 1941. gada rīkojuma sakarā ar kara sākumu starp PSRS un Vāciju. Nākamās desmitgades laikā daudzi tika nodarbināti piespiedu darba nometnēs. No 1989. līdz 1999. gadam iedzīvotāju skaits samazinājās par 14%, aptuveni 100 tūkstoši cilvēku ir emigrējuši uz Vāciju.
Cilvēki
Pilsētā dzimis čečenu prezidents Aslans Mashadovs. Tā arī bija kazahu Otrā pasaules kara varoņa Nurkena Abdirova mājvieta. Abdirova piemiņas statuja atrodas pilsētas centrā.
1965.—1966. gada NBA sezona
1965.—1966. gada Nacionālās basketbola asociācijas sezona bija 20. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 9 komandas (visas no ASV).
Par NBA čempioniem kļuva Bostonas "Celtics" spēlētāji, kas septiņu spēļu finālsērijā pieveica Losandželosas "Lakers" ar 4—3. Finālsērija ilga no līdz. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Vilts Čemberlens ("76ers"), kurš bija arī sezonas rezultatīvākais spēlētājs.
1965. gada NBA drafts notika, tajā Sanfrancisko "Warriors" ar pirmo numuru izvēlējās Fredu Hecelu. 16. NBA Visu zvaigžņu spēle notika Cincinnati Gardens arēnā Sinsinati. Tajā Austrumu komanda uzvarēja Rietumus ar 137–94. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Sinsinati "Royals" spēlētājs Adrians Smits.
Jaunkalsnava
Jaunkalsnava ir ciems Madonas novada dienvidos, Kalsnavas pagasta centrs.
Jaunkalsnava atrodas Vesetas krastos. Cauri ciemam iet dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene (stacija Jaunkalsnava). Tas atrodas pie autoceļa P37.
Jaunkalsnavā atrodas VAS Latvijas Valsts meži filiāle "Kalsnava" un Kalsnavas spirta rūpnīca.
21. maijs
21. maijs ir gada 141. diena pēc Gregora kalendāra (142. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.
Vārda dienas
Akvelīna, Ernestīne, Ingmārs
Permanent Multipurpose Module
Permanent Multipurpose Module (no en) jeb PMM, saukts arī Leonardo, ir Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) modulis. To stacijā nogādāja Space Shuttle misijā STS-133, kas startēja. PMM paredzēts kā noliktava, kur uzglabāt krājumus, rezerves daļas un citas lietas, kā arī atkritumus. Tas tika izveidots, modificējot Daudzuzdevumu loģistikas moduli (Multi-Purpose Logistics Module MPLM) Leonardo, kurš bija veicis septiņus kosmiskos lidojumus stacijas apgādes misijās.
Paildzinoties SKS būves termiņiem un pieņemot lēmumu par Space Shuttle lidojumu pārtraukšanu ar 2010. gadu, bija nepieciešams stacijā atrast vietu, kur uzglabāt materiālus un rezerves daļas. ESA piedāvāja projektu Raffaello: pārbūvēt vienu no Daudzuzdevumu loģistikas moduļiem, lai tas stacijā varētu palikt pastāvīgi. Šis projekts Permanent Logistics Module (PLM, "Pastāvīgais loģistikas modulis") tika apspriests 2007. gada decembrī dalībvalstu aģentūru sanāksmē. 2008. gada aprīlī NASA sākotnēji to noraidīja, jo moduļa pārbūvei bija nepieciešami 22 miljoni EUR. Arī United Launch Alliance piedāvāja risinājumus, kā ar EELV raķetēm stacijā nogādāt moduļus pēc Space Shuttle lidojumu pārtraukšanas
2009. gada 5. augustā tika paziņots, ka misijā STS-133 tiks nogādāts viens no modificētiem MPLM moduļiem un pastāvīgi atstāts pievienots stacijai. 2010. gada 26. februārī tika paziņots, ka pārbūvēs MPLM moduli Leonardo un tam dots nosaukums Permanent Multipurpose Module (PMM).
Pēc STS-131 misijas Leonardo MPLM tika nogādāts Kenedija kosmosa centra Kosmosa stacijas sagatavošanas cehā (Space Station Processing Facility) Floridā. Tur modulim tika uzstādīti papildu mikrometeorīdu vairogi. Iekšienē tika nomainītas kravu struktūras, lai apkalpe varētu viegli piekļūt nepieciešamajām lietām. Visas sistēmas un aprīkojums tika sertificēts ilgākam orbitālas ekspluatācijas laikam.
SKS sastāvā
2015. gada 27. maijā ar stacijas manipulatoru Canadarm2, kuru vadīja no zemes, PMA tika pārvietots no Unity moduļa uz Tranquility moduļa priekšējo pieslēgvietu. Tas tika darīts, lai atbrīvotu vietu, kur nākotnē varēs piekabināt ASV komerciālos kosmosa kuģus.
Karagājiens uz Hariju un Jervu (1224)
1224. gada karagājiens uz Hariju un Jervu un kauja pie Lohu pils notika 1224. gada janvārī pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās arī Zobenbrāļu ordenis, līvi un leti. Sākumā karagājiens bija iecerēts pret Tērbatas pili, kur krievi bija nozīmējuši bijušo Kokneses ķēniņu Vjačko par vietvaldi, tomēr bāzes nometnē pie Burtnieku ezera tika izlemts vispirms doties uz Ziemeļigauniju palīgā dāņiem. Karagājiens virzījās uz Harijas zemi, kur divas nedēļas ar aplenkuma mašīnām centās ieņemt Lohu pili. Pils aizstāvji padevās, kad uzbrucēji parakās zem aizsarggrāvja sienas. Tika ieņemtas arī trīs mazākas Harijas pilis un pēc tam karaspēks sāka postīt Jervas zemi. Pēc jerviešu un viruiešu lūguma tika atjaunots miera līgums ar viņiem.
Suns (nozīmju atdalīšana)
Suns var būt:
Moraless
Moraless (es; sieviešu dzimtē Moralesa) ir spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Maskavas apgabals
Maskavas apgabals (ru) ir Krievijas federācijas subjekts tās Eiropas daļas centrā. Ietilpst Centrālajā federālajā apgabalā, apgabala centrs ir Maskava, tomēr pati pilsēta neietilpst apgabala sastāvā.
Ziemeļrietumos un ziemeļos apgabals robežojas ar Tveras apgabalu, ziemeļos - Jaroslavļas apgabalu, ziemeļaustrumos un austrumos ar Vladimiras apgabalu, dienvidaustrumos ar Rjazaņas apgabalu, dienvidos - Tulas apgabalu, dienvidrietumos - Kalugas apgabalu, bet rietumos ar Smoļenskas apgabalu.
Atrodas Austrumeiropas līdzenumā. Apgabala ziemeļos un rietumos - Smoļenskas-Maskavas augstiene, bet austrumos - purvainā Meščeras zemiene. Klimats mēreni kontinentāls. Vidējā temperatūra janvārī ir –10 °C, bet jūlijā — +17 °C.
Lielākās pilsētas - Balašiha, Himki, Podoļska. Senākā apgabala pilsēta ir Volokolamska (dibināta 1135. gadā, agrāk nekā Maskava).
Apgabala pilsētā Sergijevposadā atrodas Krievijas pareizticīgo baznīcas svarīgākais klosteris - Trejādības-Sergija laura (Троице-Сергиева лавра).
Iedzīvotāji
Lielākās etniskās grupas
Talsu Krūmu mākslas grupa (Krūmisti)
Talsu Krūmu mākslas grupa, Krūmu grupa jeb Krūmisti ir Talsu mākslinieku grupa. Tā ir neoficiāla Talsu mākslinieku apvienība, kura ik pa laikam veic kopīgu izstāžu darbību un sabiedriskas mākslas akcijas Latvijā un citur Eiropā. „Talsu Krūmu mākslas grupa” par savu dibināšanas gadu uzskata 1985. gadu, kad tā pirmo reizi kopīgi devās gleznot uz Talsu pauguraini. 1994. gadā radās nosaukums „Krūmu mākslas grupa”. 1995. gadā notika „Talsu Krūmu mākslas grupas” pirmā izstāde trīs muzejos Dānijā, turpmāk tā ir rīkojusi savas izstādes Igaunijā (2003., 2010.), Zviedrijā (2000., 2010.), Holandē (2002.), Čehijā (2007.), Beļģijā (2009.), Lietuvā (2009.). Krūmisti veido arī personālizstādes un piedalās neatkarīgās grupu izstādēs.
Dalībnieki
Grupas dibinātāji ir gleznotāji Andris Vītols, Gunta Kalsere, Andris Biezbārdis, Guna Millersone, kopš 1994.gada grupai pievienojas fotogrāfs Dainis Kārkluvalks un grafiķe Ritma Lagzdiņa.
Kopā ar Krūmu māksliniekiem izstādēs piedalījušies arī gleznotāji Jēkabs Spriņģis u.c.
Nosaukums
Nosaukums "krūmisti" radies no apstākļa, ka mākslinieks ir saistīts ar vidi, ar dabu. Lai iedvesmotos jaunām idejām, ir jāatrodas svaigā gaisā, jāgūst piedzīvojumi. Nereti, lai mākslinieks iegūtu plašāku redzesloku, gan neskartā vidē, gan pilsētā, viņš ir spiests atkāpties dziļi krūmos. Līdz ar to mākslinieku amats ir cieši saistīts ar krūmiem, krūmu vidi.
Krusttēvs 2
"Krusttēvs 2" (en) ir 1974. gada amerikāņu kriminālfilma, kuras režisors ir Frānsiss Fords Kopola. Filmas sižets daļēji ir balstīts uz Mario Pjuzo 1969. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Šis ir turpinājums 1972. gada filmai "Krusttēvs". Visa filmu triloģija ir stāsts par Ņujorkas sicīliešu mafijas Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Roberts Djuvals, Daiena Kītone, Roberts De Niro, Talija Šaira, Morgana Kinga, Džons Kazale, Marianna Hila, Lī Strasbergs un Maikls Gaco.
Filma tika nominēta 11 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, un tā kļuva par pirmo filmu turpinājumu, kas saņēmusi balvu kā gada labākā filma. Filmas turpinājums "Krusttēvs 3" tika izdots 16 gadus vēlāk 1990. gadā.
Lestenes pagasts
Lestenes pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Izvietojies 26 km attāluma no novada centra Tukuma. Robežojas ar sava novada Degoles, Irlavas, Džūkstes, Slampes un Jaunpils pagastiem.
Upes
Cauri pagastam tek Abava, Kundziņstrauts un Lestene.
Ezeri
Pagastā atrodas Pālansu ezers, Kliģu ezers un Māriņmuižas dīķis.
Vēsture
Mūsdienu Lestenes pagasta teritorijā atradās Jaunlestenes muiža (Gut Neu-Lesten), Kliģu muiža (Gut Kliggenhof), Lestenes muiža (Gut Lesten).
1935. gadā Lestenes pagasta platība bija 107,8 km² un tajā dzīvoja 1610 iedzīvotāju. 1945. gadā pagastā izveidoja Lestenes un Mežnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1965. gadā daļu Lestenes ciema pievienoja Džūkstes ciemam. 1973. gadā Lestenes ciemā iekļāva daļu Degoles ciema, bet 1975. gadā daļu Lestenes ciema pievienoja Slampes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lestenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Tukuma novadā.
Ievērojamākās vietas: latviešu leģionāru brāļu kapi un luterāņu baznīca.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lestene (pagasta centrs), Blāzma, Burtnieki un Mariņmuiža.
2010. gada laikapstākļi Latvijā
2009./2010. gada ziemā tika piedzīvots gan temperatūras, gan nokrišņu daudzuma kontrasts, salīdzinot ar 2008./2009. gada ziemu, kurai bija raksturīgs noturīgs siltums un nokrišņu daudzuma stabilitāte. Visi aizvadītās ziemas mēneši bija aukstāki par normu, bet sezona kopumā ar vidējo gaisa temperatūru −6,7 °C (2,7 grādus zemāk par normu) bija pēdējos 87 gados 17. aukstākā. Nokrišņu daudzums bija 110% no ziemas ilggadīgās vidējās normas.
Pavasarī, tāpat kā iepriekšējā gadā, gan sezona kopumā, gan atsevišķi tās mēneši bija siltāki par normu, arī iepriekšējā pavasara vidējā gaisa temperatūra bija tuva — 2009. gadā +6,0 °C, bet 2010. gadā +5,8 °C (1 grādu virs normas). Atšķirīgi divi pēdējie pavasari ir bijuši nokrišņu jomā. 2009. gadā sauss laiks bija aprīlī un maijā, un kopējais sezonas nokrišņu daudzums bija tikai 66% no normas. Turpretī 2010. gada pavasara nokrišņu daudzums kopumā Latvijā bija 119% no normas.
Vasara bija vissiltākā Latvijas meteoroloģisko novērojumu vēsturē. Tās vidējā gaisa temperatūra bija +18,4 °C (+18,8 °C Rīgas lidostas meteoroloģiskajā novērojumu stacijā), pārsniedzot ilggadīgo normu par 2,6 grādiem. Līdz šim vissiltākās — 2002. gada — vasaras vidējā gaisa temperatūra tika pārsniegta par 0,4 grādiem.
2010. gada vasarai bija raksturīga siltuma stabilitāte. Sākot no 24. jūnija, diennakts vidējā gaisa temperatūra vairāk kā divus mēnešus nepārtraukti turējās virs normas. Šajā laikā 24 dienās tika uzstādīti jauni konkrētās dienas konkrētajā vietā maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet 23 dienās gaiss Latvijā sakarsa virs +30 grādiem. Visaugstāk — līdz +34,8 grādiem — termometra stabiņš šai vasarā pakāpās 13. jūlijā Ventspilī. Tā bija Ventspils meteoroloģisko novērojumu vēsturē viskarstākā diena, kas tikai par 1,6 grādiem atpalika no visas Latvijas visaugstākās gaisa temperatūras: +36,4 grādiem, kas ir reģistrēta 1943. gada 4. augustā Daugavpilī.
Rudenī vidējā gaisa temperatūra (6,2 °C) kopumā Latvijā bija tuva normai, bet nokrišņu daudzums bija 120% no normas, kas to ierindoja mitrāko rudeņu datu rindas otrā desmita beigās, tūlīt aiz iepriekšējā, 2009. gada, rudens. Ilggadīgie dati rāda, ka ar vidējo gaisa temperatūru 9,7 °C vissiltākais rudens Latvijā ir bijis tālajā 1934. gadā, bet otrā vissiltākā rudens sezona bija 2006. gadā. Savukārt visaukstākais rudens ir bijis 1993. gadā — tad vidējā gaisa temperatūra bija tikai 3,1 grāds. Visvairāk nokrišņu — ap 160% no normas — ir bijis 1923. un 1952. gadu rudens sezonās, bet 1951. gada rudenī, kas bija vissausākais, zemi sasniedza tikai puse no rudens nokrišņu "plāna".
Gada raksturojums pa mēnešiem
Pēc siltajiem 2008./2009. gada ziemas pirmajiem mēnešiem, kuros nokrišņu daudzums bija tuvu normai, 2009. gada decembrī un 2010. gada janvārī tika piedzīvots gan aukstumus, gan krasi svārstīgs nokrišņu daudzums. 2010. gada janvāris ar mēneša vidējo gaisa temperatūru kopumā Latvijā −11,5 °C (6,8 grādus zem normas) bija sestais aukstākais janvāris Latvijā pēdējos 87 gados. Ievērojami aukstāks par normatīviem rādītājiem 2010. gada janvāris bija visā Latvijā. Vislielākās novirzes no normas mēneša vidējai gaisa temperatūrai bija tālākajos no jūras Latvijas centrālajos rajonos, kā arī Vidzemes augstienē, bet vistuvāk normai mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemes ziemeļu daļā. Tomēr jauni mēneša vidējās gaisa temperatūras rekordi nekur Latvijā netika uzstādīti — 2010. gada janvāra vidējās gaisa temperatūras bija 2—4 grādus augstākas nekā 1987. gada janvārī, kas bija visaukstākais ne tikai Latvijā kopumā, bet arī atsevišķās tās vietās. 2010. gada janvāra laika apstākļus pārsvarā noteica anticiklonu darbība, tāpēc mēneša nokrišņu daudzums kopumā Latvijā bija tikai puse no normas, tādējādi ierindojoties sausāko janvāru otrajā desmitā. 2010. gada janvārī mazāks par normu nokrišņu daudzums bija visā Latvijā. Vietām Kurzemes centrālajā daļā, Viduslatvijā un Austrumlatvijas dienvidos to mēneša daudzums bija tikai 25—35% no normas. Vistuvākais normai — ap 70—80% — bija nokrišņu daudzums Kurzemes ziemeļu daļā un Alūksnes augstienē.
Pēc vēsākiem par normu ziemas mēnešiem marta vidējā gaisa temperatūra bija nedaudz virs ilggadīgās vidējās. Savukārt pēc sniegiem un lietiem bagātā decembra nokrišņu daudzums šī gada trijos mēnešos kopā bija tuvs normai. 2010. gada marta vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija −0,8 °C (0,7 grādi virs normas). Atbilstošs normai vai siltāks par to 2010. gada marts bija visā Latvijā. Novirzes no normas Latvijas lielākajā daļā bija visai kontrastainas, gan rietumu, gan austrumu rajonos svārstoties 0,9—1 grāda robežās. Nokrišņu daudzums 2010. gada martā vidēji Latvijā bija 41,6 mm (126% no ilggadīgās normas). Marta nokrišņu daudzums pārsniedza normu lielākajā Latvijas daļā. Visvairāk nokrišņu gan pēc to faktiskās vērtības, gan salīdzinājumā ar normu bija Vidzemes rietumu daļā, salīdzinoši mazāk — Kurzemes rietumu rajonos.
2010. gada pavasara pirmo divu mēnešu vidējās gaisa temperatūras, tāpat kā gadu iepriekš, bija augstākas par normu, tomēr zemākas kā 2009. gadā. Savukārt nokrišņu daudzums bija mazāk svārstīgs un kopumā tuvāks normai. 2010. gada aprīļa vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +6,0 °C (1,3 grādi virs normas). Atbilstošs normai vai siltāks par to 2010. gada aprīlis bija visā Latvijā. Vistuvāk normai mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemes rietumu daļā — Baltijas jūras piekrastes teritorijā. Virzienā uz austrumiem mēneša vidējā gaisa temperatūra arvien vairāk attālinājās no normas, maksimālo novirzi (+2,3 grādus) sasniedzot Gulbenē. Nokrišņu daudzums 2010. gada aprīlī vidēji Latvijā bija 31,1 mm (79% no ilggadīgās normas). Aprīlī lielāks par normu nokrišņu daudzums bija Latvijas vidienē. Vislielākās mēneša nokrišņu summas un to novirzes no normas tika reģistrētas Ogres novada Lielpēčos un Skultē — 122% no normas. Turpretī vismazāk nokrišņu aprīlī bija Rucavā un Liepājā — 10 un 30% no mēneša nokrišņu normas.
Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +12,2 °C (1,5 grādus virs normas) 2010. gada maijs ierindojās siltāko maiju otrā desmita vidū. Siltāks par normu 2010. gada maijs bija visā Latvijas teritorijā. Vistuvāk normai mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemes dienvidrietumu daļā (0,4—0,5 grādus virs normas). Arī nokrišņu ziņā 2010. gada maijs bija otrā desmita vidū, bet šoreiz — mitrāko maiju datu rindā. Mēneša nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 72 mm (ap 150% no ilggadīgās normas). Maijā lielāks par normu nokrišņu daudzums bija lielākajā Latvijas daļā, izņemot pašu Valsts dienvidaustrumu stūrīti. Visvairāk, salīdzinot ar normu, lija Kurzemes dienvidrietumos — Rucavā mēneša nokrišņu norma tika pārsniegta gandrīz trīs reizes.
2010. gada siltajai sezonai, salīdzinot ar 2009. gadu, bija raksturīgs pietiekams siltuma un stabilāks mitruma daudzums. 2010. gada jūnija vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija +14,9 °C, kas ir tuvu normai (0,2 grādus virs ilggadīgās vidējās jūnija gaisa temperatūras). Siltāks par normu 2010. gada jūnijs bija lielākajā Latvijas teritorijas daļā. Latvijas vidusdaļā un Vidzemē mēneša vidējā gaisa temperatūra bija vairāk kontrastaina: no 0,2 grādiem zem normas Jelgavā un Ainažos līdz 0,8 grādiem virs normas Gulbenē. Turpretī Kurzemē un Latgalē tā bija 0,2—0,5 grādus virs normas. Arī 2010. gada jūnija nokrišņu daudzums, kas vidēji Latvijā bija 72 mm, ir tuvs ilggadīgai normai — ap 110% no tās. Jūnijā vislielākie nokrišņu daudzuma kontrasti bija Latgalē — no gandrīz 220% no normas Rēzeknes novada Griškānos līdz tikai pusei no normas (50%) netālajā Lubānas novadā. Ap normu nokrišņu daudzums svārstījās Vidzemē un Latvijas vidienē, bet Kurzemē tas lielākoties bija mazāks par jūnija ilggadīgo vidējo.
Pēc siltumā un mitrumā mērenā jūnija 2010. gada vasaras vidus mēnesis jūlijs bija neparasti karsts un, tāpat kā gadu iepriekš, bagāts ar lietusgāzēm. Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +21,5 °C (4,8 grādi virs normas) 2010. gada jūlijs ir bijis vissiltākais vasaras vidus mēnesis Latvijā pēdējos 87 gados, bet pēc atsevišķu, visilgāk darbojošos, novērojumu staciju datiem, pēdējos 95 gados. Ventspils un Liepājas senie instrumentālie gaisa temperatūras novērojumi liecina, ka vēl mazliet siltāks, vismaz Kurzemes pusē, varēja būt 1914. gada jūlijs. Ainažos par vienu grāda desmitdaļu siltāks ir bijis 1992. gada jūnijs. Citviet Latvijā 2010. gada jūlijs ir bijis vissiltākais. Par 2010. gada jūlija karstuma neparastumu liecina arī fakts, ka līdz šim gadam vissiltākā — 2001. gada jūlija — vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā šogad tika pārspēta uzreiz par 1,7 grādiem. Turpmākie 10 gadi siltāko jūliju datu rindā viens no otra atšķiras vien par grāda desmitdaļām. Mēneša vidējais gaisa temperatūrai vislielākās pozitīvās novirzes no normas 2010. gada jūlijā bija Vidzemes iekšzemes rajonos — Alūksnē līdz pat 5,6 grādiem. Tuvāka normai gaisa temperatūra bija Kurzemē un Rīgas līča piekrastē, viszemāko vērtību — 3,6 grādus virs normas — sasniedzot Rucavā. 2010. gada jūlija nokrišņu daudzums — vidēji Latvijā 105 mm — bija 134% no normas. Jūlijā vislielākais mēneša nokrišņu daudzums salīdzinājumā ar normu bija Latvijas vidusdaļā — Kalnciemā, Dobelē, Mērsragā nokrišņu mēneša "plāns" tika pārsniegts vairāk kā divas reizes. Turpretī ne tikai karstāks par normu, bet arī sausāks par to laiks bija Latvijas galējos austrumu rajonos — Alūksnē, Rēzeknē un Krāslavas novada Piedrujā mēneša nokrišņu daudzums bija tikai 60—70, bet Lubānā — 40% no normas.
Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +18,8 °C (2,8 grādi virs ilggadīgās normas) 2010. gada augusts bija ceturtais siltākais vasaras noslēguma mēnesis Latvijā pēdējos 87 gados. 2010. gada augustā Kurzemē un Rīgas līča piekrastē mēneša vidējā gaisa temperatūra bija no 1,9 grādiem virs normas Liepājā līdz 3,1 grādiem virs normas Rīgā. Pārējā teritorijā mēneša vidējā gaisa temperatūra pārsniedza normu par 3—3,2 grādiem, vietām sasniedzot pēdējos 70 gados visaugstākās augusta vērtības. Ar mēneša nokrišņu daudzumu vidēji Latvijā 147 mm (190% no normas) 2010. gada augusts bija trešais mitrākais Latvijā pēdējos 87 gados. Augusta nokrišņu daudzums lielāks par normu bija visā Latvijā. Nokrišņi galvenokārt bija lietusgāzes ar ļoti mainīgu intensitāti un mainīgu teritoriālo sadalījumu. Kopumā var atzīmēt lielāku, kā citviet, nokrišņu daudzumu Kurzemē un ap Rīgas līci. Pļaviņās, Salacgrīvā, Kolkā un Stendē, kur šomēnes nokrišņu bija visvairāk, tik liels nokrišņu daudzums augusta mēnesī tika reģistrēts pirmoreiz.
Pēc ar siltumu bagātajiem jūlija un augusta 2010. gada rudens pirmā mēneša vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā praktiski atbilda ilggadīgajai normai. Savukārt mēneša nokrišņu daudzums jau piekto mēnesi pēc kārtas ir lielāks par normu. 2010. gada septembra vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija +11,5 °C. 2010. gada septembrī mēneša vidējā gaisa temperatūra Latvijas ziemeļu pusē bija pārsvarā virs normas, visaugstāk — 0,4 grādus virs tās — pakāpjoties Ventspilī, Mērsragā un Rūjienā. Latvijas dienvidu daļā septembris bija nedaudz zem normas, vislielāko negatīvo novirzi — 0,5 grādus — sasniedzot Liepājā. Nokrišņu daudzums 2010. gada septembrī vidēji Latvijā bija 130% no normas. Septembrī nokrišņu daudzums, vēl joprojām teritoriāli mainīgs, bija virs normas Latvijas lielākajā daļā. Vislielākais nokrišņu daudzums nolija pār Kurzemes dienvidrietumiem — Rucavā tas divas reizes, Liepājā 1,9 reizes pārsniedza normu. Savukārt nedaudz zem normas mēneša nokrišņu daudzums bija Ventspilī, Siguldā, Pļaviņās un Skrīveros, bet vismazāk aizvadītajā septembra mēnesī lija Saulkrastos — 70% no normas.
Pēc sešiem siltākiem par normu mēnešiem un tiem sekojošā septembra, kura vidējā gaisa temperatūra atbilda normai, oktobris kopumā Latvijā bija vēsāks par normu. Savukārt mēneša nokrišņu daudzums pēc pieciem ar nokrišņiem bagātiem mēnešiem oktobrī noslīdēja zem normas. Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru kopumā Latvijā +4,9 °C (1,7 grādus zem normas) 2010. gada oktobris bija divpadsmitais aukstākais pēdējos 87 gados, tādējādi uz trīspadsmito vietu nobīdot iepriekšējā, 2009. gada oktobri, kura vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija +5,0 °C. 2010. gada oktobrī mēneša vidējā gaisa temperatūra zemāka par normu bija visā Latvijā, svārstoties no 2,2 grādiem zem normas Jelgavā līdz 1,2—1,3 grādiem zem normas Ventspilī, Rīgā un Cēsīs. Nokrišņu daudzums 2010. gada oktobrī vidēji Latvijā bija 85% no ilggadīgās normas. Tādējādi 2010. gada oktobris bija krietni sausāks kā gadu iepriekš, kad nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 113 mm (ap 170% no normas). Oktobrī mazāks par normu nokrišņu daudzums bija lielākajā Kurzemes un Centrāllatvijas daļā. Turpretī Vidzemē nokrišņu daudzums pārsvarā bija virs normas, Siguldā sasniedzot 140% no tās.
2010. gada rudens pēdējā mēneša vidējā gaisa temperatūra bija +2,2 °C (0,7 grādi virs normas). 2010. gada novembrī mēneša vidējā gaisa temperatūra augstāka par normu bija Latvijas lielākajā daļā. Nedaudz vēsāks (0,3—0,4 grādus zem normas) bija tikai Liepājā un Ainažos un to apkārtnē. Pārējā teritorijas daļā novirzes no normas bija pozitīvas un to vērtība virzienā uz Valsts austrumiem pieauga līdz pat 2,1 grādam virs ilggadīgās vidējās gaisa temperatūras Daugavpilī. Nokrišņu daudzums 2010. gada novembrī vidēji Latvijā bija 148% no ilggadīgās normas, ierindojot to nokrišņiem bagātāko rudens pēdējo mēnešu datu rindas 9. vietā. Tādējādi šis novembris bija jūtami mitrāks kā gadu iepriekš. Novembrī lielāks par normu nokrišņu daudzums bija visā valsts teritorijā. Tikai nedaudz (1—7%) ilggadīgais vidējais novembra nokrišņu daudzums tika pārsniegts Baltijas jūras piekrastes rajonos, turpretī Austrumlatvijā šī gada novembra nokrišņu daudzums normu pārsniedza 1,5—2 reizes.
Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru kopumā Latvijā −6,6 °C (4,2 grādus zem ilggadīgās normas) 2010. gada decembris bija ceturtais aukstākais gadu noslēdzošais mēnesis pēdējos 87 gados. 2010. gada decembrī zemāka par normu mēneša vidējā gaisa temperatūra bija visā Latvijas teritorijā. Vislielākie noviržu no normas kontrasti bija Kurzemē — no 3,8—3,9 zem normas Kolkā un Ventspilī līdz 5 grādiem zem normas Rucavā. Pārējā valsts teritorijā decembris bija 4—4,5 grādus aukstāks par ilggadīgiem vidējiem rādītājiem. Nokrišņu daudzums 2010. gada decembrī vidēji Latvijā bija 80 mm (159% no ilggadīgās normas). Praktiski tikpat liels nokrišņu daudzums ir bijis arī 1999. gada decembrī. Abi minētie gadi ir ar vislielāko nokrišņu daudzumu Latvijā gada pēdējā mēnesī. Decembrī lielāks par normu nokrišņu daudzums bija visā valsts teritorijā. Tāpat kā temperatūrai, arī nokrišņu daudzumam vislielākie noviržu no normas kontrasti bija Kurzemē — no tikai 4% virs normas Ventspilī līdz 2,7 mēneša nokrišņu normām līdzvērtīgam nokrišņu daudzumam Mērsragā. Austrumlatvijā vairāk kā divas reizes nokrišņu "plāns" tika pārsniegts Rēzeknē, Centrāllatvijā — Kalnciemā.
Janvāris
Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru Latvijā −11,5 °C, 2010. gada janvāris bija sestais aukstākais janvāris Latvijā pēdējos 87 gados.
Jūlijs
Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +21,5 °C 2010. gada jūlijs ir bijis vissiltākais vasaras vidus mēnesis Latvijā pēdējos 95 gados. Atsevišķu, visilgāk darbojošos novērojumu staciju Ventspilī un Liepājā informācija liecina, ka vēl mazliet siltāks, vismaz Kurzemes pusē, varēja būt 1914. gada jūlijs. Ainažos par vienu grāda desmitdaļu siltāks ir bijis 1992. gada jūnijs. Arī Rīgā jūlijs ar vidējo mēneša gaisa temperatūru +22,0 °C bija siltākais jūlijs meteoroloģisko novērojumu vēsturē. Vidējā mēneša gaisa temperatūra par 4,8 grādiem bija augstāka par normu. Iepriekšējais siltākais jūlijs bija 2006. gadā, kad vidējā mēneša temperatūra sasniedza +20,8 °C.
Augusts
Neskatoties uz vēso laiku mēneša trešajā dekādē, ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +19,2 °C 2010. gada augusts ir bijis vissiltākais augusts Rīgā pēdējos 95 gados. Agrāk siltākais augusts tika novērots 2007. gadā, kad mēneša vidēja gaisa temperatūra bija +18,7 °C.
Decembris
Decembris kļuva par otro ar sniegiem visbagātāko decembri Latvijā pēdējo 73 gadu laikā (22 centimetri). Tik sniegots decembris Latvijā ir retums un ilggadīgie dati liecina, ka līdz šim visbiezākā sniega sega decembrī — vidēji 23 centimetri — ir bijusi 1937. gadā.
Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas. Nokrišņu dati decembrim ņemti no Rīgas centra meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Kopumā gada laikā Rīgā tika novērots šādas atmosfēras parādības:
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Augstākā gaisa temperatūra naktī:
Mehteru orķestris
Mehteru orķestris bija Osmaņu impērijas sauszemes karaspēka (janičāru) orķestris un tas tiek uzskatīts par vecāko bruņoto spēku orķestri pasaulē. Visbiežāk rietumos to sauc par mehteru (osmaņu turku: مهتر [mehter]), lai gan šis vārds ir vienskaitlī un apzīmē orķestra dalībnieku. Osmaņu impērijā orķestri sauca par „mehterānu” (persiešu: dsk. مهتران [mehterân]), bet orķestri, kas bija lielvezīru vai sultānu rīcībā, sauca par „mehteru namu” (osmaņu turku: مهترخانه [mehterhâne]). Mūsdienu Turcijā orķestri sauc par „mehteru kolektīvu” (turku: mehter takımı).
Vēsture
Tiek uzskatīts, ka 8. gadsimta Orhonas rakstā ir minēti atsevišķi muzikanti un šo rakstu autori bija tauta, kas ir mūsdienu turku priekšteči. Tomēr mehteri netiek pieminēti nevienā rakstu avotā līdz pat 13. gadsimtam. Pastāv uzskats, ka osmaņu pirmais mehters bijis kāds, ko Osmanam gāzī kā dāvanu kopā ar apsveikumu par jaundibināto valsti nosūtījis seldžuku sultāns Alēddins III. Kopš tā laika osmaņu valdniekam katru reizi pēc pēcpusdienas lūgšanām mehters esot spēlējis mūziku. Sākot ar 16. gadsimtu un līdz pat mūsdienām visi orķestri spēlē saskaņā ar Osmaņu impērijas mehteru orķestra maršu tradīcijām. Mehteru orķestra melodija ievērojami ietekmēja arī klasisko mūziku, it īpaši tādus komponistus kā Haidns, Mocarts un Bēthovens, kuri sarakstīja vairākas kompozīcijas, kas cenšas atveidot mehteru mūziku.
Sakarā ar Mahmuda II 1826. gadā īstenoto jeničeru korpusa nežēlīgo likvidāciju, mehteru orķestris (tas bija jeničeru sastāvā) vairs nebija īpaši populārs. Tādēļ mehteru mūzika 19. gadsimta vidū un beigās vairs neattīstījās. Kad 1911. gadā impērija jau gandrīz bija sabrukusi, Konstantinopoles militārā muzeja direktors centās atjaunot šo seno tradīciju, bet pilnīgu atdzimšanu mehteru orķestris piedzīvoja Konstantinopoles iekarošanas 500. gadu svinībās, kad to atkal iekļāva Turcijas bruņoto spēku sastāvā.
Mūsdienas
Mūsdienās mehteru orķestris pilda goda orķestra funkcijas un Turcijā tiek uztverts kā vecās impērijas varenās vēstures apliecinājums. Mehteru orķestris viesojās Latvijā 2005. gada 13.—17. septembrī un muzicēja Rīgā (pie Brīvības pieminekļa un Latviešu biedrības namā) un Cēsīs, sakarā ar Turku kapu atklāšanu.
Sastāvs
Mehteri spēlē savus īpašus instrumentus: Orķestrus, atkarībā no lietojamo instrumentu skaita, iedala trīs grupās:
Dalībnieki
Goda locekļi
Mūzikas stils
Osmaņu orķestra mūzikas stils ir raksturīgs ar spalgu skaņu, kuru pavada spēcīgas basa bungas, taures, trijdekšņi, trijstūri un cimbalas, kā arī citi instrumenti. Šādu mūziku bieži mūsdienās spēlē dažādos valsts svētkos.
Mehteri parasti spēlē osmaņu klasisko mūziku (stils sīkāk iedalās šādi: pešrevs, semai, nakišs, džengiharbs, muraba un kalenders). Parasti mehteru orķestris spēlē tautas nacionālās melodijas, kuras komponēja Mehtera nams (osmaņu turku: mehterhâne).
Slavenākie un senākie mehteru orķestra melodiju komponisti ir: Nefiri Behrams, Emir-i Hadžs, Hasans Džans un Gazi Girajs II.
Krusttēvs 3
"Krusttēvs 3" (en) ir 1990. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Frānsiss Fords Kopola. Šis ir turpinājums 1974. gada filmai "Krusttēvs 2". Visa filmu triloģija ir stāsts par Ņujorkas sicīliešu mafijas Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Endijs Garsija, Daiena Kītone, Talija Šaira, Sofija Kopola, Īlaijs Volahs, Džordžs Hamiltons un Džo Mantenja.
Hose Ernandess
Ernandesa pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128.
Murmanskas apgabals
Murmanskas apgabals ir viens no Krievijas apgabaliem. Tas robežojas ar Karēliju dienvidos, Balto jūru dienvidos un dienvidaustrumos, Barenca jūru ziemeļaustrumos un ziemeļos, kā arī ar Somiju un Norvēģiju rietumos. Murmanskas apgabals atrodas Kolas pussalā, kas ir daļa no Lapzemes reģiona.
Idžma
Idžma tiek skatīta kā „kopīga vienprātība musulmaņu kopienā”. Vienā no pantiem ir teikts „Tas, ko musulmaņi uzskata par taisnīgu, ir taisnīgs arī Allaham”. Šāds traktējums ļāva un arī tagad ļauj islāma doktoriem veidot jaunas tiesību normas, kuras ir pielāgotas mainīgajiem dzīves apstākļiem. Dažu Šiītu noraidīta, Idžma tomēr tiek uzskatīta par trešo musulmaņu tiesību avotu. Daudzi zinātnieki vienprātīgi uzskata, ka Idžma tiek izmantota, lai padziļinātu un attīstītu dievišķo avotu leģitīmo tulkošanu. Savas leģitīmās saiknes ar Korānu un Sunnu Idžma ieguva tikai pēc pravieša nāves ar virkni noteikumiem. Idžma var būt strikti izteikta vai paredzama, bet tās spēks ir krietni mazāks.
Lai tiesību normu varētu izdot pamatojoties uz Idžmu, nav nepieciešams lai to akceptētu visi ticīgie. Pietiek, ka to akceptē kompetentu cilvēku apvienība (mudžtahidi, fakihi). Viņu vienprātība var piešķirt normai likuma spēku.
Valters Samuels
Valters Adrians Samuels, dzimis Valters Adrians Luhans (Wálter Adrián Luján; ), ir bijušais ebreju izcelsmes Argentīnas futbola aizsargs.
Argentīnas futbola izlasi pārstāvēja no 1999. līdz 2010. gadam. Tās sastāvā ir piedalījies 2002. un 2010. gada FIFA Pasaules kausos.
Sasniegumi
Boca Juniors
AS Roma
Internazionale
Basel
Argentīna
Individuālie sasniegumi
11. novembris
11. novembris ir gada 315. diena pēc Gregora kalendāra (316. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.
Vārda dienas
Nellija, Ojārs, Rainers
Bruņcepuru dzegužpuķe
Bruņcepuru dzegužpuķe vai bruņcepures dzegužpuķe (Orchis militaris L.) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā trešajā kategorijā.
Apraksts
Daudzgadīgs, aptuveni 15-60 cm augsts lakstaugs. Gumi veseli, gandrīz apaļi. Stublājs stāvs, diezgan spēcīgs. Lapas zaļas bez plankumiem, lancetiskas, sakārtotas rozetē. Pieziedlapas īsas. Ziedi (no 5 līdz 50), sakārtoti diezgan blīvā ziedkopā. Ziedi iesārti vai violeti, retāk balti. Lūpa četrdaivaina, atgādina cilvēciņu. Pārējās apziedņa lapas kopā izskatās pēc bruņucepures. Lūpa klāta ar punktu zīmējumu. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied maijā un jūnijā.
Biotopi
Aug sausās, diezgan kaļķainās pļavās, retāk skrajos krūmājos. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.
Vanilla Ninja
Vanilla Ninja bija igauņu meiteņu rokgrupa, kas pastāvēja laika posmā no 2002. līdz 2007. gadam. Grupa guvusi atzinību daudzās Eiropas valstīs, sevišķi populāra bija Vācijā un Austrijā. Grupas pamatsastāvā bija Lenna Kūrmā, Pireta Jervisa un Katrina Siska. Laika posmā no 2002. līdz 2004. gadam grupā vēl bija Mārja Kivi, vēlāk viņu nomainīja Trīnu Kivilāna, kas grupā spēlēja līdz 2005. gada vidum.
Grupa dibināta 2002. gadā kā četru meiteņu grupa. Jau nākamajā gadā tika izdots debijas albums Vanilla Ninja igauņu un angļu valodā. Kopš grupas debijas singla "Club Kung Fu" izdošanas 2003. gadā meitenes iekarojušas mūzikas topus ar dziesmām "Tough Enough", "When the Indians Cry", "Blue Tattoo" un "I Know". Visas četras dziesmas sekmīgi iekļuva Vācijas mūzikas topu pirmajā piecpadsmitniekā. Vanilla Ninja ir trīs reizes piedalījusies arī Eirovīzijas dziesmu konkursa nacionālajās atlasēs un vienu reizi konkursa lielajā finālā. 2005. gada konkursā, pārstāvot Šveici ar dziesmu "Cool Vibes", tika ieņemta augstā 8. vieta. Apliecinot grupas zvaigznes statusu, tās vārdā nosaukta pat atsevišķa saldējuma marka un biezpiena sieriņš Igaunijā.
Līdz šim grupa ir izdevusi četrus albumus dažādās Eiropas, Amerikas un Āzijas valstīs: Vanilla Ninja tika izdots 2003. gadā, Traces of Sadness — 2004. gadā, Blue Tattoo — 2005. gadā un Love Is War — 2006. gadā. Vēl grupa ir izdevusi divas dziesmu izlases un 15 singlus.
Kaut arī sākumā grupa darbojās četru meiteņu sastāvā, pēdējos gadus viņas darbojās trīs, jo 2004. gadā grupu pameta tās dalībniece Mārja Kivi, bet viņas vietā nāca Trīnu Kivilāna. Kad arī Trīnu pameta grupu, grupa izlēma turpināt darbību trijatā.
Vanilla Ninja tās pastāvēšanas laikā bija ievērojams fanu pulks dažādās Eiropas valstīs, kā arī Japānā, ASV, Lielbritānijā, Austrālijā un daudzās citās valstīs.
Grupas pirmsākumi, Eirovīzija un debijas albums
Grupu 2002. gada augustā izveidoja Igaunijā pazīstamais producents Svens Lehmuss. Par pirmo grupas dalībnieci kļuva Mārja Kivi, kuru Eurolaul 2002 ievēroja ierakstu kompānijas TopTen priekšsēdētājs Pēps Vedla. 2002. gada Igaunijas atlasē Eirovīzijai Mārja ieņēma 7. vietu ar dziesmu "A Dream". Lennu Kūrmā ievēroja Svens Lehmuss konkursā "Fizz Superstar 2002". Šādā sastāvā grupa sāka muzicēt. Drīz vien grupai pievienojās arī Katrina Siska un Pireta Jervisa.
Sākotnēji tika domāts par nosaukumu Ninja, tomēr šādi jau bija nosaukts viens dīdžejs. Tādēļ tika nolemts pievienot vārdu Vanilla. Nosaukums ir pretrunīgs: Vanilla apzīmē maigās un blondās grupas dalībnieces, bet Ninja — stipro raksturu un ritmisko mūziku. Grupa atsaucās uz Girl Power.