cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Plakanciema kauja
Vēsture
1915. gada oktobra vidū 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljons saņēma uzdevumu apturēt straujo Vācijas armijas uzbrukumu Rīgai un nostabilizēt frontes līniju gar Vidzemes guberņas robežu. Strēlniekiem vajadzēja uzbrukt vācu armijas 376. kājnieku pulka 2. bataljonam, kas nesen bija pārnācis pāri Misas upei un sācis ierīkot priekštilta pozīciju, izvietojot tur ierakumus ar četriem ložmetējiem. Latviešu strēlnieku uzbrukums tika balstīts uz pārsteigumu, ātru rīcību un dažādu darbību koordināciju. Katram 1. rotas strēlniekam tika izsniegtas četras rokas granātas, 60 karavīri uzvilka baltos apmetņus, jo tikko bija uzsnidzis plāns sniegs. Kad uzbrucēji pielīda pietiekoši tuvu vācu pozīcijām, desmitos vakarā tika dots signāls un sākās trieciens.
Metot rokas granātas, latviešu strēlnieki strauji iebruka vācu ierakumos. Tajā pašā laikā krievu artilēristi apšaudīja Misas upes laipas un pretinieka galveno aizsardzības līniju. Ienaidnieka karavīri apjuka un, ciešot smagus zaudējumus, atkāpās pāri upei, atstājot placdarmu latviešu strēlnieku rokās.
Zaudējumi
Kaujā strēlnieki zaudēja sešus kritušos – Juri Butenieku, Frici Ērmani, Rūdolfu Hofmani, Kristapu Krūmiņu, Jāni Nauri un Kirijanu Šnurovu. Viņi visi apbedīti Rīgas Brāļu kapos, bet no astoņiem ievainotajiem vēlāk nomira Jāzeps Brūveris un Jānis Skuja. Vāciešu pusē krita 31 karavīrs, 34 tika saņemti gūstā un 45 ievainoti. Strēlnieki kaujā ieguva vācu ložmetēju un 35 šautenes.
Piemiņa
Kaujas simtgades atcerei Ķekavas novada pašvaldība 2015. gadā Plakanciemā uzstādīja piemiņas akmeni (akmeņkaļi Guntis Pandars un Pēteris Zvaunis).
Kristīne Šafnere
Kristīne Šafnere ir Šveices veloorientieriste. Viņa ir vairākkārtēja pasaules čempione veloorientēšanās sacensībās. Šafnere ir piedalījusies septiņos Pasaules čempionātos MTB orientēšanās sportā no 2004. līdz 2010. gadam. Tāpat viņa ir ieguvusi zelta medaļas garajā distancē četras reizes (2006., 2008., 2009. un 2010. gadā).
1216. gads
1216. bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Schaffner
Schaffner (lv vai Šafnere) ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
All Over The Place
All Over The Place ir britu YouTube lietotāja un repera KSI otrais studijas albums. To izdeva RBC Records un BMG 2021. gada 16. jūlijā. Albumā piedalās Future, 21 Savage, YUNGBLUD, Polo G, Anne-Marie, Digital Farm Animals, Craig David, JAY1, Deno, Gracey, Bugzy Malone, Rico Love, Lil Durk un S-X. Luksusa izdevums tika izlaists 2021. gada 27. augustā. Tajā ir papildu viesizrādes no A1 x J1, Nevve un Lil Wayne. Producēšanu veica dažādi ierakstu producenti, tostarp Digital Farm Animals, S-X, Matt Schwartz, Jacob Menson, Toddla T, Show N Prove, Don Corleon, Jake Gosling, Diztortion un Quix.
Pirms albuma tika publicēti Lielbritānijas populārākie singli "Really Love", "Don't Play", "Patience" un "Holiday". Luksusa izdevumam pirms tam bija tikai viens singls "Lose" kopā ar Lil Wayne. Albums debitēja Apvienotās Karalistes albumu topa augšgalā. Reklāmā KSI uzstājās tiešraidē ar šovu dienu pēc standarta izdevuma izdošanas. Pasākumā piedalījās viņa draugi un kolēģi mūziķi, piemēram, Digital Farm Animals, S-X, AJ Tracey un citi.
Vilks aitas ādā
"Vilks aitas ādā" (ru) ir 2016. gada Krievijas animācijas filma, kuras režisors autors ir Andrejs Galats un Maksims Volkovs. Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 28. aprīlī.
Filma stāsta par pelēko vilku, kas nejauši pārvēršas par aitu.
Jānis Antonovics
Jānis Antonovics (en; dzimis 1942. gadā Rīgā) ir latviešu izcelsmes Lielbritānijas/ASV biologs, Virdžīnijas Universitātes bioloģijas profesors. Nodarbojas ar infekcijas slimību evolūciju un epidemioloģiju dabiskā vidē.
Fodē Balo-Turē
Fodē Balo-Turē (fr, dzimis ) ir Senegālas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Balo-Turē pārstāv Itālijas A sērijas komandu AC Milan.
Iepriekš spēlējis Francijas komandās Lille un AS Monaco. 2022. gadā ar AC Milan komandu kļuvis par Itālijas čempionu.
Senegālas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.
Sasniegumi
Milan
Senegāla
Tbilisi starptautiskā lidosta
Šotas Rustaveli Tbilisi starptautiskā lidosta (ka) ir starptautiskā lidosta, kas atrodas 17 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Gruzijas galvaspilsētas Tbilisi centra. Tās IATA kods ir TBS, bet ICAO kods ir UGTB. Lidosta nosaukta par godu 12. gadsimta gruzīnu dzejniekam Šotam Rustaveli. Agrāk lidosta bija zināma kā Novo Aleksejevkas starptautiskā lidosta.
Uz šo lidostu lidojumus no Rīgas starptautiskās lidostas nodrošina aviokompānija airBaltic.
Augusts Rozītis
Biogrāfija
Filmu "Es karā aiziedams", "Laiku viesulī", "Fricītis jūrmalā" operators. Filmēja arī akciju sabiedrības "Dzintarfilma" nepabeigto darbu "Līduma dūmos" (1922) pēc Andrieva Niedras romāna. Strādāja par operatora Jāņa Sīļa palīgu pie Arnolda Cālīša producētajām Latvijas filmu hronikām. Vēlāk bijis filmu operators Mārtiņa Lapiņa darbnīcā. Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Rīgā.
1212. gads
1212. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.
2021. gada Gulbenes novada domes vēlēšanas
'''2021. gada Gulbenes novada domes vēlēšanas''' notika 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Gulbenes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas kopā sastāvēja no 108 kandidātiem.
Vēlēšanu norise
Gulbenes novadā atradās 18 vēlēšanu iecirkņi. Beļavas pagastā varēja nobalsot Beļavas Tautas namā un Ozolkalna sporta zālē (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Daukstu pagastā varēja nobalsot Daukstu pagasta pārvaldē, Druvienas pagastā varēja nobalsot Druvienas pagasta pārvaldē, Gulbenes pilsētā varēja nobalsot Gulbenes sporta centrā, Gulbenes sporta skolā un Stradu pagasta pārvaldē, Galgauskas pagastā varēja nobalsot Galgauskas Kultūras namā, Jaungulbenes pagastā varēja nobalsot Jaungulbenes Tautas namā, Lejasciema pagastā varēja nobalsot Lejasciema pagasta Kultūras namā, Litenes pagastā varēja nobalsot Litenes pagasta Tautas namā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Lizuma pagastā varēja nobalsot Lizuma pagastmājā, Līgo pagastā varēja nobalsot Līgo pagasta Kultūras namā, Rankas pagastā varēja nobalsot Rankas pagasta Kultūras namā, Stāmerienas pagastā varēja nobalsot Kalnienas Tautas namā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem) un Stāmerienas pagasta pārvaldē (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Stradu pagastā varēja nobalsot Stāķu pamatskolā, Tirzas pagastā varēja nobalsot Tirzas pagasta Kultūras namā.
Oficiālajā vēlēšanu dienā, sestdienā,, iecirkņi bija atvērti no pulksten 7ː00 līdz 20ː00 (LAT) , bet ikkatrā iecirknī vēlētājs varēja arī nobalsot iepriekš — gan pirmdienā, , no pulksten 16ː00 līdz 20ː00 (LAT) , gan ceturtdienā, , no pulksten 9ː00 līdz 16.00 (LAT) , gan arī piektdienā, , no pulksten 13ː00 līdz 20ː00 (LAT).
Šajā novadā balsstiesīgais vēlētājs varēja nobalsot jebkurā iecirknī, jo vēlētāju noteikšanai tika izmantoti iepriekš sastādīti vēlētāju saraksti. COVID-19 pandēmijas dēļ iecirkņos bija jāievēro dažādi epidemioloģiskās drošības pasākumi, kā piemēram, ierodoties iecirknī, bija jāvelk sejas maska, jāievēro divu metru distance no citiem cilvēkiem un jādezinficē rokas, papildus arī tika ieteikts uz vēlēšanām nākt ar savu pildspalvu.
Latvijas Televīzijas ziņu raidījuma Panorāma rubrikā "Tautas panorāma" tika pārraidīts sižets par Gulbenes novadu, kurā tika aptaujāti novada iedzīvotāji. Tajā tika uzsvērts, ka vēsturiski ļoti maz Gulbenes novada iedzīvotāji ir piedalījušies vēlēšanās. Kā lielāko problēmu iedzīvotāji norādīja ceļu, it īpaši gājēju infrastruktūras stāvokli.
Balsošanas sistēma
Novada domē tika ievēlēti 15 deputāti, ja iedzīvotāju skaits administratīvajā teritorijā ir zemāks par 30 000.
Tiesības piedalīties Gulbenes novada domes vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem bija reģistrēta dzīvesvieta Gulbenes novada administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Gulbenes administratīvajā teritorijā piederēja nekustamais īpašums. Lai apliecinātu vēlētāja identitāti bija jānorāda derīga ES pilsoņa pase vai personas apliecība (eID karte).
Kandidātu saraksti
tika izlozēti sarakstu kārtas numuri.
Ievēlētie deputāti
Vēlēšanu rezultāti tika uzzināti pēc visu vēlētāju balsu saskaitīšanas, un ievēlēto deputātu saraksts bija pieejams pēc vēlēšanu rezultātu apstiprināšanas.
Ziema Sognefjordā
Ziema Sognefjordā (no) ir norvēģu gleznotāja Johana Kristiana Dāla 1827. gadā tapusi eļļas krāsas glezna.
Tā ir gleznota ar eļļas krāsām uz audekla ar izmēriem 61,5 × 75,5 cm.
Glezna atrodas Nacionālajā mākslas, arhitektūras un dizaina muzejā Oslo, Norvēģijā.
Analīze
Pēc ceļojuma uz Itāliju 1820.–1821. gadā Johans Kristians Dāls pastāvīgi apmetās Drēzdenē. Tur viņš radīja vairākas ideālas Norvēģijas ainavas. Kopš 1826. gada viņa darbos parādījās izmaiņa, kura attēloja jaunu izpratni par Norvēģijas ainavu. Pēc tam viņš devās ceļojumā caur Norvēģiju no Kristiānijas līdz Telemarkai un Hardangervidai uz Rietumnorvēģijas fjordiem; tas bija viņa pirmais ceļojums uz kalniem kā nobriedušam māksliniekam.
Gleznas motīvs pirmoreiz tika uzskicēts ceļojuma laikā. Priekšplānā attēlotas stāvās nogāzes un vertikālās klintis. Šī glezna ir veltījums majestātiskajai Norvēģijas dabai un lepnajai nācijas vēsturei.
Šaha taktika
Šaha taktika ir šaha partijas stratēģiskā plānā ietilpstošu atsevišķu šaha operāciju veidu un paņēmienu kopums.
Taktikas loma šahā ir sevišķi nozīmīga: rupja kļūda vai taktiska pārrēķināšanās var novest pie partijas nekavējoša zaudējuma. Pretinieku spēkiem nonākot tiešā kontaktā, kad abu pušu figūras uzbrūk vai draud uzbrukt viena otrai, uz šaha galdiņa rodas taktiska situācija. Taktiskās operācijās figūras sadarbojas viena ar otru, pie tam liela nozīme ir vienas puses figūru saskaņotai darbībai pret otru pusi.
Taktiskas operācijas komponentes
Katrā taktiskā operācijā var izdalīt trīs komponentes: uzbrukuma objekts, uzbrukuma līdzekļi, aizsardzības līdzekļi.
Par uzbrukuma objektu var būt ne tikai karalis, bet jebkura cita figūra un bandinieks. Dažreiz par uzbrukuma objektu var kļūt pretinieka nometnē atrodoša lauciņu grupa vai viens  lauciņš. Pie elementāriem uzbrukuma līdzekļiem pieder uzbrukuma draudi, uzbrukumi, ierobežojumi, pie efektīviem — divkāršs un kombinēts uzbrukums.
Aizsardzības līdzekļi ir apdraudētājs figūras aiziešana, tas aizsardzība ar citu figūru, uzbrūkošās figūras līnijas aizsegšana, atbildes uzbrukums.
Šaha taktikas elementi
Svarīgākie, bieži sastopamie šaha taktikā pielietotie paņēmieni:
Ēriks Rauska
Johans Ērihs Rauska (dzimis (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu svarcēlājs.
Dzimis Rīgā, ratnieka Pētera Rauska un Katrīnas Elizabetes dzimušas Lindra ģimenē.
Pārstāvējis sporta biedrību "Krauze".
Četrkārtējs Latvijas meistars vieglajā (1921, 1923, 1924) un vidējā (1925) svarā.
Piedalījies olimpiskajās spēlēs 1924. gadā Parīzē — 21. vieta svara kategorijā līdz 67,5 kg (pieccīņā 325 kg).
Maruta Plivda
Maruta Plivda (dzimusi ) ir latviešu uzņēmēja, politiķe, bijusī Preiļu novada domes priekšsēdētāja.
Biogrāfija
Mācījās Preiļu 1. vidusskolā, 1993. gadā pabeidza studijas Daugavpils Universitātē un ieguva bakalaura grādu psiholoģijā. 2003. gadā pabeidza Rēzeknes Augstskolu un ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu vadības zinātnē. Bija Preiļu arodvidusskolas skolotāja un SIA "Latgales Finanšu Konsultācijas" valdes priekšsēdētāja.
2009. gadā ievēlēta par Preiļu novada domes deputāti no partijas "LPP/LC" un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta 2013. gadā ievēlēta Preiļu novada domē no Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas saraksta, strādāja par Sociālo, izglītības un kultūras jautājumu komitejas vadītāju. 2014. gadā ievēlēta par Preiļu novada domes priekšsēdētāju.
2022. gadā nesekmīgi kandidējusi 13. Saeimas vēlēšanās no Jaunās Vienotības saraksta.
Apbalvojumi
2013. gadā saņēma Viduslatgales Pārnovadu fonda cildinājuma rakstu par brīvprātīgo darbu. 2014. gadā saņēma Preiļu novada domes apbalvojumu par vienu no labākajiem uzņēmumiem (z/s "Jaunaudzes") nozarē "Ģimene lauku sētā".
1199. gads
1199. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.
Džo Kīrijs
Džozefs Deivids Kīrijs (en; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un mūziķis. Plašāku atpazīstamību ieguvis pēc Stīva Heringtona lomas Netflix zinātniskās fantastikas šausmu seriālā Stranger Things (2016—pašlaik) un pēc lomas kinokomēdijā "Brīvais" (2021). Filmējies filmā "Mollijas spēle" (2019), seriālā "Čikāga liesmās" un "Impērija". 2022. gada augustā viņš pievienojās seriāla "Fārgo" piektās sezonas aktieru sastāvam. Kīrijs darbojas kā mūziķis ar skatuves vārdu Djo.
Rumboņu katoļu baznīca
<mapframe text="Rumboņu katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=19 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q16471631" } '''Rumboņu sv. Trīsvienības baznīca''' (lt) ir 18. gadsimta beigās uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldības Rumboņu ciemā. Ciems atrodas Nemunas kreisajā krastā, 8 kilometrus uz ziemeļiem no Alītas. Baznīcas ansamblis ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 1302). Baznīca celta tautas arhitektūras stilā ar klasicisma elementiem.
1741. gadā Rumboņu muižas īpašnieks Barnabs Kživkovskis uzcēla koka baznīcu. 1745. gadā tika nodibināta draudze. 1795. gadā muižas īpašnieks Sims Višņausks uzcēla pašreizējo baznīcu. Baznīca restaurēta no 2004. līdz 2005. gadam.
Fritilārijas
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 150 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama tikai viena — rūtainā fritilārija (Fritillaria meleagris) L.
Multāna
Multāna (ur, ) ir pilsēta Pakistānas centrālajā daļā, Pendžābas provincē, pie Čenābas upes. 2017. gadā Multānā dzīvoja 1,87 miljoni iedzīvotāju, līdz ar to tā ir septītā lielākā pilsēta Pakistānā. Saskaņā ar hindu leģendām, Multāna bija Trigartas valsts galvaspilsēta. Pilsētas nosaukums ir cēlies no sanskrita vārda mūlasthāna, kas nozīmē ‘saules templis’. Vēsturiski Multāna regulāri bijusi dažādu karu un kauju norises vieta; tiek uzskatīts ka līdz Multānai bija ticis arī Aleksandrs Lielais.
Tāda ir mīlestība
"Tāda ir mīlestība" (en) ir 2003. gada Ziemassvētku romantiska kinokomēdija, kuras scenārija autors un režisors ir Ričards Kērtiss. Filmā galvenās lomas atveido vairāki ievērojami britu aktieri. Sižetu veido vairākas līnijas, kas vietām filmā sastopas, tomēr būtībā ir atsevišķi mīlas stāsti laika posmā pirms un pēc Ziemassvētkiem. 2003. gada novembrī izdotai filmai bijuši lieliski ieņēmumi, kas kopumā veido ap 247 miljonus dolāru pie filmas budžeta 45 miljonu dolāru apmērā.
Filmu nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais mūzikls vai kinokomēdija".
Air Astana
Air Astana (kk) ir lidsabiedrība no Kazahstānas, kas bāzējas Almati. Tā nodrošina gan iekšzemes, gan starptautiskos aviopārvadājumus no Almati starptautiskās lidostas un Nursultana Nazarbajeva starptautiskās lidostas. 51% lidsabiedrības akciju turētāji ir Samruk-Kazyna, bet atlikušie 49% pieder Apvienotās Karalistes uzņēmumam BAE Systems PLC.
Spēlmaņu nakts 1999/2000
Spēlmaņu nakts 1999./2000. gada sezonas Teātra balvu pasniegšanas ceremonija noritēja Dailes teātrī. No rīta teātra Mazajā zālē notiek konference "Teātris 2000", kurā piedalās Latvijas profesionālo teātru pārstāvji, mākslas kritiķi un zinātnieki, kā arī viesi no Lietuvas un Igaunijas. Svinīgās balvu pasniegšanas ceremonijas režisors - Valdis Liepiņš, vadītājs - Gundars Āboliņš.
Žūrija
1999./2000. gada sezonā žūrijā strādā deviņu profesionāļu sastāvā.
Grūti būt dievam (1989)
"Grūti būt dievam" (de) ir vācu režisora Pītera Fleišmana 1989. gadā uzņemta fantastikas filma, kuras pamatā ir brāļu Strugacku tāda paša nosaukuma stāsts.
Strugacku galvenā prasība bija, lai filmai būtu padomju režisors, vēlams, Aleksejs Germans, taču "Sovinfilm" vadība lēma citādi un uzaicināja VFR režisoru Pīteru Fleišmanu (viņa stūrgalvības un smagā rakstura dēļ Strugacki pārtrauca sekot filmēšanas procesam, un rezultātā uzņemtā filma viņiem ārkārtīgi nepatika).
Fleišmans bija iecerējis no romāna izveidot pasaules klases fantastisku grāvēju, orientējoties uz aizrobežu tirgu, tādēļ galvenā loma tika uzticēta ārzemju aktierim. Līdz ar to Rumatas lomai tika uzaicināts poļu teātra un kino aktieris Edvards Zentara (pl), kurš bija kaut nedaudz pazīstams "pasaules sabiedrībai".
Netālu no Jaltas tika uzbūvētas grandiozas dekorācijas — visa Arkanara dabiskā lielumā. Ieguldītie līdzekļi (pēc tā laika mērauklām) bija apjomīgi. Filmēšana ievilkās, un Fleišmanam bija vajadzīgs ilgs laiks, lai Eiropā atrisinātu ar pirmizrādes pārcelšanu saistītos jautājumus.
Sižets
Augsti attīstīta Zemes cilvēce izsēdinājusi eksperimentālo vēsturnieku Antonu uz planētas, kas dzīvo saskaņā ar viduslaiku likumiem. Šeit viņa vārds ir Rumata Estorskis. Viņa mērķis ir būt novērotājam no malas un fiksēt novēroto. Antons ir maskējies kā parasts šīs planētas iedzīvotājs, tādēļ viņam jāuzvedas atbilstoši, viņš nedrīkst iejaukties vēstures gaitā — viņam aizliegts sludināt, gāzt tirānus, izgudrot, izglītot, aizliegts nogalināt. Taču, redzot apkārt valdošo šausmīgo netaisnību, Rumata vairs nespēj samierināties ar pasīva novērotāja lomu, viņš nolemj ņemt rokās zobenu un pievienoties cīņai...
Ēriks Mārtiņš Feldmanis
Ēriks Mārtiņš Feldmanis, no 1940. gada Ēriks Grodsala ( — ), bija Latvijas jurists un politiķis. Bijis Latvijas apsardzības ministrs no 1920. gada jūnija līdz decembrim. Bijis arī Tautas padomes deputāts. Latviešu zemnieku savienības biedrs.
Dzīvesgājums
Dzimis Jelgavā. No 1894. līdz 1904. gadam mācījās Jelgavas ģimnāzijā, tad līdz 1909. gadam — Tērbatas Universitātes Juridiskajā fakultātē.
No 1909. līdz 1912. gadam bija Jelgavas apgabaltiesas tiesu amatu kandidāts. 1912. gadā kandidēja Krievijas impērijas 4. Valsts domes vēlēšanās. Tajā pašā gadā darbojās kā zvērināta advokāta palīgs. No 1913. līdz 1914. gadam bija Jelgavas pilsētas domnieks, kā arī Jelgavas savstarpējās kredītbiedrības padomes priekšsēdētājs. Pirmā pasaules kara laikā, no 1914. līdz 1918. gadam bija Krievijas armijas virsnieks. 1918. gadā atgriezās Latvijā, bija advokāts Jelgavā, piedalījās Latviešu zemnieku savienības Jelgavas nodaļas dibināšanā.
Bijis Latvijas Republikas pagaidu parlamenta — Tautas padomes loceklis no 1918. līdz 1920. gadam. Tāpat no 1918. līdz 1921. gadam bijis Jelgavas apgabaltiesas prokurors. 1919. gadā — valdības pilnvarotais gūstekņu lietās Vācijā. No 1920. gada jūnija līdz decembrim bija Latvijas apsardzības ministrs. No 1921. līdz 1923. gadam — Latvijas vēstnieks Krievijā, tad PSRS. 1923. gadā atgriezās Jelgavā un kļuvis par apgabaltiesas tiesnesi. 1929. gada februārī kļuva par apgabaltiesas priekšsēdētāja biedru, bet 1930. gada jūnijā — par priekšsēdētāju.
1940. gada jūnijā nomainīja uzvārdu uz Grodsala. Padomju okupācijas laikā bija Jelgavas pilsētas lietu pārvaldnieks (1940—1941), vācu okupācijas laikā — Jelgavas apgabaltiesas priekšsēdētājs (1941—1944).
Pēc Sarkanās Armijas iebrukuma laikā Ē. Grodsala 1944. gada novembrī sāka strādāt Slokas papīrfabrikā par kantora priekšnieku. viņu apcietināja un 1. augustā uzrādīja apsūdzību: 1917.-1918. gadā atbalstījis K. Ulmaņa darbību; būdams apsardzības ministrs, cīnījies pret boļševisma propagandu armijā; kā Latvijas vēstnieks no Maskavas sūtījis spiegu ziņojumus, nomelnojis padomju dzīvi; nodevis savu dzimteni, kalpojot vācu okupantiem.
Uz KPFSR Kriminālkodeksa 58- 1a, 4.p. pamata Ē. Grodsalam piesprieda 10 gadus PSRS soda nometnēs.
Miris Rīgas 1. cietumā.
Džozefs Henrijs
Džozefs Henrijs (en;, miris ) bija amerikāņu fiziķis, Smitsona institūta pirmais vadītājs no 1846. līdz 1878. gadam. No 1830. līdz 1832. gadam neatkarīgi no Maikla Faradeja atklāja elektromagnētisko indukciju, tomēr nepublicēja pētījumus. Padarīja elektromagnētu par praksē izmantotu lietu, 1831. gadā izgudrojot elektrisko durvju zvanu, bet 1835. gadā — releju.
Par godu zinātniekam induktivitātes mērvienība SI sistēmā nosaukta par henriju.
Konors Galahers
Konors Džons Galahers (en, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Galahers pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Chelsea.
A-Europa
A-Europa ir Latvijas deju mūzikas grupa. Līdz šim izdoti divi grupas albumi, kas abi Latvijā ieguvuši platīna diska sertifikāciju.
Konors Galahers
Iepriekš Galahers no Chelsea komandas tika izīrēts Charlton Athletic, Swansea City, West Bromwich Albion un Crystal Palace.
A-Europa
Vēsture
1980. gadu beigās "Austrumeiropa" kļuva pazīstama Latvijā kā popmūzikas grupa ar Artūra Duboka un viņa sievas Patrīcijas duetu. "Mikrofona" aptaujā panākumus guva dziesmas "Tev" (13. vieta, 1990), "Hei, mazā!" (8. vieta, 1991) un "Dzīvo uz nebēdu" (19. vieta, 1992). Šis sastāvs darbību izbeidza 1992. gadā.
Konors Galahers
Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.
A-Europa
Vēsture
1999. gadā Artūrs Duboks un Jānis Lamsters, pieaicinot divas dejotājas, izveidoja deju mūzikas projektu A-Europa.
2001. gadā A-Europa izdeva debijas albuma latviešu un krievu valodas versijas — "Tuvumā tālumā" un Белые небеса. Albumu prezentācijas koncerts notika 14. februārī klubā "La Rocca-Studija 69" un 17. februārī — tirdzniecības centrā "Mols". 6. aprīlī ar koncertu Saldus Kultūras centrā grupa sāka Latvijas koncertturneju, kas noslēdzās 5. maijā ar labdarības koncertu Rīgas Kinostudijā.
2003. gadā Platforma Records izdeva A-Europa otrā studijas albuma latviešu un krievu valodas versijas — "Tici sapnim" un Верь в мечту, kuru prezentācijas koncerts notika "Vernisāžas centrā", klubā Fashion Club.
Depresija (psihisks stāvoklis)
Depresija ir psihisks stāvoklis, kuram raksturīga nomāktība, drūmums, zema aktivitāte. Šāds stāvoklis ietekmē cilvēka domas, uzvedību, motivāciju, jūtas un labsajūtu. Raksturīgi simptomi ir skumjas, apgrūtināta domāšana un koncentrēšanās spēju samazināšanās, kā arī ievērojama apetītes un miega laika pieaugumu vai samazināšanās. Cilvēkiem, kuriem ir depresija, var būt arī pašnāvnieciskas domas. Depresija var būt gan īslaicīga, gan ilgstoša. Viena no pirmajām depresijas pazīmēm ir anhedonija, tas ir, patoloģiska nespēja just patiku un prieku noteiktās aktivitātēs, kas parasti cilvēkiem liek pasmaidīt, justies labāk. Depresija ir raksturīga arī nopietnākiem garastāvokļa traucējumiem, piemēram, rekurentiem depresīviem traucējumiem (klīniskajai depresijai) vai pastāvīgiem depresīviem traucējumiem. Depresija ir ārkārtīgi heterogēns traucējums, kurš var izpausties individuāli. Statistikas dati liecina, ka katrs astotais cilvēks dzīves laikā sastopas ar depresiju, ko būtu nepieciešams ārstēt.
Pazīmes
Pēc slimību klasifikatora (SSK-10) depresija var izpausties kā:
Ārstēšana
Kā liecina Latvijas Psihiatru asociācijas veiktais pētījums, pacienti paši neatpazīst slimību un arī ilgstošus simptomus pieņem kā normālu, pārejošu emocionālo stāvokli.
Depresiju ārstē ar medikamentiem un psihoterapiju. Depresijas ārstēšanā izmantotie jaunākās paaudzes medikamenti, kuru lietošana saskaņota ciešā sadarbībā ar ārstu, ir efektīvs līdzeklis depresijas uzveikšanai līdz pat pilnīgai izveseļošanās iespējai bez atkarību izraisoša efekta. Atsevišķos gadījumos ārsts psihiatrs var ieteikt alternatīvas ārstēšanas metodes, piemēram, augu valsts preparātus. Smagākos gadījumos nepieciešama ārstēšanās dienas stacionārā vai slimnīcā.
Saistība ar citām slimībām
Lielai daļai cilvēku ar depresiju ir arī trauksmes traucējumu iezīmes.
Daudzi cilvēki ar citām saslimšanām piedzīvo depresiju. Vidēji 15–20% pacientu ar sirds slimībām atbilst depresijas diagnostiskajiem kritērijiem, tomēr vēl lielākam pacientu īpatsvaram (40–65%) tiek novēroti tikai daži depresijas simptomi, kas neatbilst depresijas diagnozei vai arī tie nav smagi, taču arī tie var negatīvi ietekmēt sirds veselību.
Pāvils Johansons
Pāvils Johansons (dzimis Stokholmā) ir latviešu dzejnieks, atdzejotājs un mūziķis.
Biogrāfija
Dzimis Stokholmā, Johansona vecāki ir ievērojami Latvijas kultūras darbinieki – tēvs – kultūrvēsturnieks un rakstnieks Andrejs Johansons, māte – dzejniece un filoloģe Veronika Strēlerte. Ieguvis filoloģijas maģistra grādu Stokholmas universitātē, strādājis dažādās Stokholmas skolās, kā arī ilgus gadus vadījis Stokholmas latviešu skolu. Dzejā debitējis 1967. gadā 19 gadu vecumā ar krājumu "Sudraba ceturksnis", 1976. gadā sekoja otra grāmata "Patskaņi un līdzskaņi". Kopš tā laika publicējies dažādos trimdas un Latvijas laikrakstos. Johansons sastādījis latviešu literatūras vēsturi zviedru valodā, atdzejojis Veronikas Strēlertes dzejoļus zviedru valodā krājumam Under höga träd ("Zem augstiem kokiem", 1981).
Kopā ar grupu “Dundurs” tapuši vairāki skaņuplašu ieraksti. 1985. gadā klajā nāca Pāvila Johansona pirmais un vienīgais soloalbums. Muzicēja latviešu jauniešu rokgrupā "Saules brāļi" kopā ar Juri Kronbergu un brāļiem Grašiem. No 60. gadu vidus sacerējis un izpildījis dziesmas ar Aleksandra Čaka, Veronikas Strēlertes un Eduarda Veidenbauma tekstiem.
FK Garliava
Futbola klubs "Garliava" (lt) ir 2008. gadā dibināts profesionāls Lietuvas futbola klubs no Garļavas.
Jānis Ducens
Jānis Ducens (dzimis, miris ) bija Latvijas Republikas 1. Saeimas deputāts, apsardzības ministrs, prokurors.
Biogrāfija
Jānis Ducens dzimis 1888. gada 17. janvārī Strupiņu mājās Piebalgas tuvumā, bet bērnību pavadījis Tenclavu mājās Jaunpiebalgas tuvumā.
Vidusskolas zinības apguva Rīgas Aleksandra ģimnāzijā. Pēc tam gadu strādāja par skolotāju dzimtā pagasta draudzes skolā, bet pēc tam devās papildināt zināšanas uz Maskavu. Tur studēja Maskavas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kuru absolvējs 1915. gadā ar pirmās šķiras diplomu. Studiju laikā Jānis Ducens iestājās akadēmiskajā vienībā Austrums.
Pēc studiju beigšanas iestājās intendantūras dienestā Pēterburgā, bet 1916. gadā iestājās Petrogradas Nikolaja inženieru-virsnieku akadēmijā. 1917. gadā pēc lielinieku apvērsuma izstājās no armijas, atgriezās Latvijā, nodarbojās ar lauksaimniecību un iestājās Latvijas Zemnieku savienībā. 1918. gadā bija Latvijas Zemnieku savienības centrālbiroja vadītājs Rīgā, arī Tautas padomes loceklis.
Bermonta uzbrukuma laikā Ducens studentu rotas sastāvā piedalījās Rīgas aizstāvēšanā. 1919. gada 22. decembrī Ducens kļuva par karatiesu pārvaldes un kaŗa virsprokurora palīgu, bet 1921. gada 12. jūlijā kļuva par šīs pārvaldes priekšnieku un kaŗa virsprokuroru.
Šausmenīte
"Šausmenīte" (en) ir 2000. gada ASV šausmu komēdija, kuras režisors ir Kīnens Īvorijs Veiens. Galvenās lomas atveido Anna Ferisa, Džons Ābrahāmss, Šenona Elizabete, Karmena Elektra, Regīna Hola un Šera Oteri. Filmas pirmizrāde notika.
Filmā jauniešu kompānija notriec gājēju un nomet viņa līķi ezerā. Pēc gada nezināms cilvēks sāk sūtīt viņiem vēstules, kurās rakstīts "Es zinu, ko jūs izdarījāt pagājušajā Halovīnā".
Šī ir pirmā filma "Šausmenītes" filmu sērijā. Filmai ir izdoti četri turpinājumi.
Ernests Reihmanis
Ernests Jānis Reihmanis (dzimis (pēc vecā stila — ), miršanas dati nav zināmi) bija latviešu svarcēlājs.
Dzimis Rīgā, fabrikas strādnieka Žano Reihmaņa un Rozālijas Bertas dzimušas Micis ģimenē.
Pārstāvējis 1. Rīgas atlētu klubu.
Trīskārtējs Latvijas meistars pussmagajā svarā (1924., 1925., 1927.g.).
Pasaules čempionātā 1922. gadā — 4. vieta vieglajā svarā.
Piedalījies olimpiskajās spēlēs 1924. gadā Parīzē — 15. vieta svara kategorijā līdz 82,5 kg (pieccīņā 430 kg).
Tume
Tume ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Tumes strauta krastos pie autoceļa P121 7 km no novada domes Tukumā un 69 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Tumes muižas (Tummen) centra. Ciems izaudzis pēckara gados kā kolhoza «Dzimtene» centrālais ciemats. Tumē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, kultūras nams, doktorāts, pasts, veikals, vairāki uzņēmumi.
Tabuns
Tabuns jeb GA ir ļoti indīga ķīmiska viela. Tas ir tīrs, bezkrāsains un bezgaršīgs šķidrums ar vieglu augļu smaržu. Tas ir gaisīgs šķidrums, tomēr ne tik ļoti kā zarīns (GB) un zomans (GD).
Tabuns ir klasificēts kā nervu aģents, tāpēc, ka tas izraisa zīdītāju nervu sistēmas nāvējošu disfunkciju.
Tabunu nejauši 1936. gada janvārī atklāja Gerhards Šrāders, cenšoties atrast jaunu insekticīdu. Par to kā ķīmisko ieroci interesējās gan nacistiskā Vācija, gan ASV, gan PSRS. Tas tika izmantots 1988. gadā gāzu uzbrukumā Halabdžai. 1993. gadā to iekļāva Ķīmisko ieroču konvencijā.
Visbiežāk tabuns organismā tiek uzņemts, to ieelpojot vai absorbējot caur ādu (arī caur drēbēm). Ieelpojot tabunu, nāve iestājas 1 līdz 10 minūšu laikā, bet caur ādu tā var iestāties pēc 1—2 stundām. Pirmie simptomi: nemiers, acu zīlīšu sašaurināšanās, palēnināta sirdsdarbība, iesnas, svīšana, grūtības paeelpot; vēlāk: ģībšana, muskuļu paralīze un krampji, urīna un fekāliju nesaturēšana, nosmakšana (muskuļu paralīzes dēļ). Kā pretindi izmanto atropīnu un pralidoksīma hlorīdu.
Johans Kārlis Ulrihs Bērs
Johans Kārlis Ulrihs Bērs (dzimis, miris ) bija Rīgā dzimis vācu gleznotājs un rakstnieks.
Dzimis Rīgā, tirgotāja ģimenē. Bērnību pavadīja Viskaļu muižā un Meņķes muižā. No 1824. gada studējis Drēzdenes Mākslas akadēmijā. 1826. gadā devās uz Itāliju, kuru apceļoja arī no 1827. līdz 1829. gadam. No 1829. līdz 1832. gadam dzīvoja dzimtajā Rīgā. Vēlāk atkal devās uz Drēzdeni, kur nodzīvoja līdz mūža galam, pasniegdams Drēzdenes Mākslas akadēmijā. Artūra Šopenhauera paziņa.
Sarakstījis vairākas grāmatas, to skaitā par lībiešu kapavietām.
Pēteris Barisons
Pēteris Barisons (1904—1947) bija latviešu komponists, diriģents un pedagogs.
Pārstāvēja vēlīnā romantisma līniju latviešu mūzikā. Līdzās simfoniskajam un vokālsimfoniskajam žanram, kuriem viņa jaunradē centrālā vieta, pie latviešu mūzikas zelta fonda pieder arī viņa kordziesmas ("Dziesmai šodien liela diena" u.c.) un tautasdziesmu apdares ("Aiz ezera balti bērzi", "Es meitiņa kā rozīte" u.c.). Bez tam komponējis vokālo un instrumentālo kamermūziku.
Dzīvesgājums
Dzimis 1904. gada 18. aprīlī Sēlijā, Sēlpils pagasta „Skudrās” (tagad Staburaga pagastā) zemnieka ģimenē. Zēna interesi par mūziku pamanīja viņa tēvocis Pēteris Skudra, viņa vadībā zēns apguva cītaras, vijoles, ģitāras un mežraga spēles prasmi. Pirmā Pasaules kara sākumā viņa ģimene devās bēgļu gaitās. 1918. gada maijā, atgriežoties dzimtenē, Barisoni māju vietā atrada krāsmatas, kādreiz ziedošo dārzu vagoja tranšejas un granātu izvandītas bedres. No savas saimniecības viņš mēroja garus kilometrus uz Sēlpils Raiņa klubu bijušās Vecsēlpils muižas kompleksā, kur uzveda lugas, kurām Pēteris Barisons komponēja muzikālos pavadījumus. 1923. gada rudenī Pēteris Barisons devās uz Rīgu, kur mācījās Ernesta Vīgnera Fonoloģijas institūtā. Pēc tā beigšanas 1926. gadā Pēteris Barisons ieguva mūzikas skolotāja tiesības.
Studēja Latvijas konservatorijā, kuru 1934. gadā absolvēja divās specialitātēs: orķestra diriģēšanā (pie Jāņa Mediņa) un kompozīcijā (pie Jāzepa Vītola). Pēc tam dažus gadus vadīja simfoniskos koncertus un operu iestudējumus. No 1936. gada bija Latvijas konservatorijas pasniedzējs, no 1944. gada Latvijas Valsts konservatorijas kompozīcijas katedras un diriģēšanas klases vadītājs, no 1945. gada profesors.
Miris dzimtajā Sēlpils pagastā, braucot nolikt ziedus pie mātes kapa, apglabāts Sēlpils kapos, kur ir mākslinieka Laimoņa Blumberga kapa piemineklis. Viņa miršanas vietā pie t.s. Barisona priedes uzlikts komponistam veltīts piemiņas akmens. Iespiesta komponista autobiogrāfija "Pa pagātnes tekām. Dienasgrāmata 1915-1947" (2007).
Toms
Toms var būt:
Magnuss Ferdinands fon Freimanis
Magnuss Ferdinands fon Freimanis (de, ru, 1725—1796) bija vācbaltiešu virsnieks, Krievijas impērijas armijas ģenerālporučiks, Pugačova sacelšanās apspiedējs.
Dzīvesgājums
Dzimis pēc Lielā Ziemeļu kara 1725. gada 6. novembrī (26. oktobrī pēc VS) Rīgas guberņas mužnieka Ernesta Baltazāra Georga fon Freimaņa un viņa sievas Sofijas, dzimušas fon Brunnovas, ģimenē. 1742. gadā sāka dienēt Krievijas impērijas armijā, Septiņgadu kara laikā 1760. gadā tika iecelts par Rīgas cietokšņa komendantu ģenerālmajora pakāpē, pēc ķeizarienes Elizabetes Petrovnas nāves 1762. gadā tika atvaļināts no kara dienesta. 1765. gadā viņš apprecējās ar Kusas (Kussen) un Lubejas (Lubey) muižnieka meitu Katrīnu Elizabeti fon Krīdeneri (''Krüdener, 1736-1799).
1772. gadā viņu no jauna iesauca karadinestā un nosūtīja apspiest Žajikas kazaku dumpi. Pēc Pugačova sacelšanās sākuma 1773. gadā ģenerālis Freimanis kļuva par vienu no ekspedīcijas karaspēka daļas komandieriem. 1774. gadā viņš ieņēma Tatiščevas cietoksni, kas sekmēja kazaku un viņu sabiedroto pilnīgu sakāvi. 1779. gadā viņu paaugstināja ģenerālporučika pakāpē. 1784. gadā nopirka Jusu muižu (Waimel-Neuhof) Pelvas apriņķī.
Miris 1796. gada 14. (3.) novembrī.
Litaratūra
Рознер И. Г.. Яик перед бурей. Восстание 1772 года на Яике — предвестник Крестьянской войны под руководством Е.Пугачева. — Москва: Издательство «Мысль», 1966. — 218 с.
Deikars Montgomerijs
Deikars Keids Montgomerijs-Hārvijs (en; dzimis ) ir austrāliešu aktieris. Plašāku atpazīstamību ieguva pēc Billija Hārgrova lomas Netflix zinātniskās fantastikas šausmu seriālā Stranger Things (2017—2022) un Džeisona Skota lomas 2017. gada filmā "Spēka reindžeri" (Power Rangers). Vēl filmējies tādās filmās kā "Par vienu čomu vairāk vai mazāk" (A Few Less Men, 2017) un "Elviss" (2022). 2019. gadā viņš izlaida savu raidierakstu sēriju "DKMH", kas veltīta paša sarakstītajai dzejai.
Čančena
Čančena (zh, Zhōngguó Nánjí Chángchéngzhàn — ‘Ķīnas Antarktikas Lielā [Ķīnas] mūra stacija’) ir Ķīnas vissezonas polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidrietumos, Faildsa pussalā ap 2 km no Viljas las Estreljasas. Stacija izveidota 1985. gada 20. februārī un nosaukta par godu Lielajam Ķīnas mūrim. Stacija sastāv no 15 ēkām ar kopējo platību vairāk kā 5000 m² un tajā iespējams izmitināt 40 personas ziemošanas periodā un 80 — vasaras sezonā. Galvenās pētniecības nozares ir ģeodēzija, kartogrāfija, ģeomagnētisms, glacioloģija, limnoloģija, cilvēka bioloģija, meteoroloģija, seismoloģija u.c.
Maršrutēšana
Maršrutēšana ir trafika ceļa izvēles process vienā vai vairākos tīklos, kā arī starp tiem. Parasti maršrutēšana notiek daudzos tīklos, tostarp ķēžu komutācijas tīklos, piemēram, publiskajā komutācijas telefonu tīklā (angl. public switched telephone network jeb PSTN), un datortīklos, piemēram, Internetā.
Pakešu komutācijas tīklos maršrutēšana ir augstāka līmeņa lēmumu pieņemšana, kas novirza tīkla paketes no to avota uz galamērķi caur starpposma tīkla mezgliem, izmantojot īpašus pakešu pārsūtīšanas mehānismus. Pakešu pārsūtīšana ir tīkla pakešu pārsūtīšana no viena tīkla interfeisa uz citu. Starpmezgli parasti ir tīkla aparatūras ierīces, piemēram, maršrutētāji, vārtejas, ugunsmūri vai tīkla komutatori. Universālie datori  arī pārsūta paketes un veic maršrutēšanu, lai gan tiem nav šim uzdevumam īpaši optimizētas aparatūras.
Maršrutēšanas process parasti virza pārsūtīšanu, pamatojoties uz maršrutēšanas tabulām. Maršrutēšanas tabulas saglabā ierakstu par maršrutiem uz dažādiem tīkla galamērķiem. Maršrutēšanas tabulas var norādīt administrators, tās var apgūt, novērojot tīkla trafiku, vai tās var izveidot ar maršrutēšanas protokolu  palīdzību.
Pērnavas svīta
Pērnavas svīta (D2pr) ir vidusdevona eifela stāva pērnavas horizonta stratigrāfiskā vienība, kas ir izplatīta visā valsts teritorijā, bet virspusē iziet tikai Igaunijas teritorijā. Svīta uzguļ ķemeru un rēzeknes svītas nogulumiem un to klāj narvas svītas nogulumi. Vislielākais pērnavas svītas biezums 45-53 metri ir Latvijas centrālajā daļā (Rīgas apkārtnē), bet austrumu virzienā tas samazinās līdz apm. 8 metriem (Viļānos). Nosaukums veidots no Pērnavas upes, kuras krastos un pietekās atsedzas svītas stratotipiskais griezums. Nosaukumu 1933. gadā deva krievu ģeologs D. Obručevs.
Maršrutēšana
Maršrutēšana šī jēdziena šaurākā nozīmē bieži attiecas uz IP maršrutēšanu un tiek pretstatīta tiltam. IP maršrutēšana pieņem, ka tīkla adreses ir strukturētas un līdzīgas adreses nozīmē tuvumu tīklā. Strukturētas adreses ļauj ar vienu maršrutēšanas tabulas ierakstu attēlot maršrutu uz ierīču grupu. Lielos tīklos strukturētā adresēšana (maršrutēšana šaurā nozīmē) pārspēj nestrukturētu adresēšanu (tiltošanu). Maršrutēšana ir kļuvusi par dominējošo adresācijas veidu internetā. Tiltu veidošana joprojām tiek plaši izmantota lokālajos tīklos.
Pērnavas svīta
Pērnavas svītas robežu izšķiršanas pakāpe ir atšķirīga. Lauku apstākļos apakšējā robeža nosakāma daudz grūtāk kā augšējā. Parasti tā tiek vilkta pa sīkoļainu konglomerātu vai dzelžainu smilšakmeņu un kunkuļainu, rudu un violetu, limonitizētu ķemeru svītas aleirolītu virsmu. Bet centrālajos un austrumu rajonos robeža tiek vilkta pārsvarā pa pelēku smilšakmeņu ar māla oļiem pamatni, kas klāj rēzeknes svītas zaļganpelēkus vai sarkanbrūnus mālainus aleirolītus vai arī smalkplātņainus pelēkus merģeļus. Augšējā robeža ir krasa un tiek vilkta augšdaļā pa beišīgiem kaļķakmeņiem un dolomītiem, zaļganpelēkiem māliem vai ar karbonātu cementētiem smilšakmeņiem, kurus klāj narvas svītas bazālā brekčija.
Maršrutēšana
Piegādes shēmas
Atkarībā no ziņojumu piegādes veida, maršrutēšanas shēmas iedala:
Unicast ir dominējošais ziņojumu piegādes veids internetā. Šajā rakstā galvenā uzmanība ir pievērsta unicast maršrutēšanas algoritmiem.
Topoloģijas sadalījums
Izmantojot statisko maršrutēšanu, mazos tīklos var izmantot manuāli konfigurētas maršrutēšanas tabulas. Lielākiem tīkliem ir sarežģītas topoloģijas, kas var strauji mainīties, padarot maršrutēšanas tabulu manuālu konstruēšanu neiespējamu. Tomēr lielākā daļa publisko komutācijas telefonu tīkla (PSTN) izmanto iepriekš aprēķinātas maršrutēšanas tabulas ar rezerves maršrutiem, ja tiek bloķēts vistiešākais maršruts.
Dinamiskā maršrutēšana mēģina atrisināt šo problēmu, automātiski izveidojot maršrutēšanas tabulas, pamatojoties uz informāciju, ko pārnēsā maršrutēšanas protokoli, ļaujot tīklam darboties gandrīz autonomi, lai izvairītos no tīkla kļūmēm un bloķēšanas. Internetā dominē dinamiskā maršrutēšana. Dinamiskās maršrutēšanas protokolu un algoritmu piemēri ir maršrutēšanas informācijas protokols (angļu: Routing Information Protocol (RIP)), OSPF (Open Shortest Path First) un EIGRP (Enhanced Interior Gateway Routing Protocol).
Attāluma vektoru algoritmi
Attāluma vektoru algoritmi izmanto Belmana-Forda algoritmu. Šī pieeja piešķir izmaksu numuru katrai saitei starp katru tīkla mezglu. Mezgli nosūta informāciju no punkta A uz punktu B, izmantojot ceļu, kas rada viszemākās kopējās izmaksas (t.i., izmantoto mezglu saišu izmaksu summu).
Kad mezgls pirmo reizi tiek palaists, tam ir zināmi tikai tam tuvākie kaimiņu mezgli un tiešās izmaksas, kas saistītas ar to sasniegšanu. (Šī informācija — galamērķu saraksts, katra galamērķa sasniegšanani nepieciešamās kopējās izmaksas un nākamais datu nosūtīšanas lēciens, lai nokļūtu uz konkrēto galamērķi — veido maršrutēšanas tabulu vai attāluma tabulu.) Katrs mezgls regulāri nosūtīta katram blakus esošajam (kaimiņu) mezglam. savu pašreizējo novērtējumu par kopējām izmaksām, lai nokļūtu visos tam zināmajos galamērķos. Blakus esošie mezgli pārbauda šo informāciju un salīdzina to ar viņu rīcībā jau esošo informāciju. Visa informācija, kas tiek klasificēta kā uzlabojums salīdzinājumā ar jau esošo, tiek pievienota attiecīgo mezglu tabulām. Laika gaitā visi tīkla mezgli spēj atrast labāko nākamo lēciena ceļu un kopējās izmaksas visiem galamērķiem.
Kad tīkla mezgls pazūd, visi mezgli, kas to izmantoja kā nākamo lēcienu, atmet ierakstu un nosūta atjaunināto maršrutēšanas informāciju visiem blakus esošajiem mezgliem, kas savukārt atkārto procesu. Galu galā visi tīkla mezgli saņem atjauninājumus un atklāj jaunus ceļus uz visiem galamērķiem, kas neietver konkrēto mezglu.
Optimizēts saites stāvokļa maršrutēšanas algoritms
Saites stāvokļa maršrutēšanas algoritms, kas optimizēts mobilajiem ad hoc tīkliem, ir optimizētais saites stāvokļa maršrutēšanas protokols (Link State Routing Protocol — OLSR). OLSR ir proaktīvs; tas izmanto Hello un Topology Control (TC) ziņojumus, lai atklātu un izplatītu informāciju par saites stāvokli mobilajā ad hoc tīklā. Izmantojot Hello ziņojumus, katrs mezgls atklāj divu lēcienu kaimiņa informāciju un izvēlas daudzpunktu releju (MPR) kopu. MPR atšķir OLSR no citiem saites stāvokļa maršrutēšanas protokoliem.
Ceļa vektora protokols
Attāluma vektors un saites stāvokļa maršrutēšana ir domēna iekšējie maršrutēšanas protokoli. Tos izmanto autonomā sistēmā, bet ne starp autonomām sistēmām. Abi šie maršrutēšanas protokoli kļūst nekontrolējami lielos tīklos, un tos nevar izmantot starpdomēnu maršrutēšanai. Attāluma vektora maršrutēšana ir nestabila, ja domēnā ir vairāk nekā daži lēcieni. Saites stāvokļa maršrutēšanai ir nepieciešami ievērojami resursi, lai aprēķinātu maršrutēšanas tabulas. Tas arī rada intensīvu trafiku datu plūdu dēļ.
Ceļa vektora maršrutēšana tiek izmantota starpdomēnu maršrutēšanai. Tā ir līdzīga attāluma vektora maršrutēšanai. Ceļa vektora maršrutēšana pieņem, ka viens mezgls (to var būt daudz) katrā autonomajā sistēmā darbojas visas autonomās sistēmas vārdā. Šo mezglu sauc par skaļruņu mezglu. Skaļruņu mezgls izveido maršrutēšanas tabulu un reklamē to blakus esošajiem skaļruņu mezgliem blakus esošajās autonomajās sistēmās. Ideja ir tāda pati kā attāluma vektora maršrutēšanai, izņemot to, ka tikai skaļruņu mezgli katrā autonomajā sistēmā var sazināties savā starpā. Skaļruņa mezgls reklamē savas autonomās sistēmas vai citu autonomu sistēmu mezglu ceļu, nevis metriku.
Ceļa vektora maršrutēšanas algoritms ir līdzīgs attāluma vektora algoritmam tādā nozīmē, ka katrs pierobežas maršrutētājs reklamē galamērķus, ko tas var sasniegt, savam blakus esošajam maršrutētājam. Tomēr tā vietā, lai reklamētu tīklus attiecībā uz galamērķi un attālumu līdz šim galamērķim, tīkli tiek reklamēti kā galamērķa adreses un ceļu apraksti, lai sasniegtu šos galamērķus. Ceļš, kas izteikts līdz šim šķērsoto domēnu (vai konfederāciju) izteiksmē, tiek pārnests īpašā ceļa atribūtā, kas reģistrē maršrutēšanas domēnu secību, caur kuriem ir izgājusi sasniedzamības informācija. Maršruts tiek definēts kā galamērķa un uz to vedošā ceļa atribūtu pārī savienošanas process. No tā arī izriet nosaukums - ceļa-vektora maršrutēšana. Maršrutētāji saņem vektoru, kas satur ceļus uz galamērķu kopu.
Ceļa izvēle
Ceļa izvēle ietver maršrutēšanas metrikas piemērošanu vairākiem maršrutiem, lai izvēlētos (vai paredzētu) labāko maršrutu. Lielākā daļa maršrutēšanas algoritmu vienlaikus izmanto tikai vienu tīkla ceļu. Vairāku ceļu maršrutēšana, it īpaši vienādu izmaksu vairāku ceļu maršrutēšanas metodes ļauj izmantot vairākus alternatīvus ceļus.
Datortīklos metriku aprēķina, izmantojot maršrutēšanas algoritmu, un tā var aptvert tādu informāciju kā joslas platums, tīkla aizkave, lēcienu skaits, ceļa izmaksas, slodze, maksimālā pārraides vienība, uzticamība un sakaru izmaksas. Maršrutēšanas tabulā tiek glabāti tikai labākie iespējamie maršruti, savukārt saites stāvokļa vai topoloģiskās datu bāzes var saglabāt arī visu citu informāciju.
Ja maršruti pārklājas vai ir vienādi, algoritmi prioritārā secībā ņem vērā šādus elementus, lai izlemtu, kurus maršrutus instalēt maršrutēšanas tabulā:
Tā kā maršrutēšanas metrika ir raksturīga konkrētam maršrutēšanas protokolam, vairāku protokolu maršrutētājiem ir jāizmanto kāda ārēja heiristika, lai atlasītu maršrutus, kas iegūti no dažādiem maršrutēšanas protokoliem. Piemēram, Cisco maršrutētāji katram maršrutam piešķir vērtību, kas pazīstama kā administratīvais attālums, kur mazāki administratīvie attālumi norāda maršrutus, kas apgūti no protokola, kas pieņemts kā uzticamāks.
Vietējais administrators var iestatīt resursdatoram raksturīgus maršrutus, kas nodrošina lielāku tīkla lietojuma kontroli, ļauj veikt testēšanu un labāku vispārējo drošību. Tas ir noderīgi tīkla savienojumu vai maršrutēšanas tabulu atkļūdošanai.
Dažās mazās sistēmās viena centrālā ierīce pirms laika izlemj visu katras paketes ceļu. Dažās citās mazās sistēmās tā malas ierīce, kura ievada paketi tīklā, pirms laika izlemj šīs konkrētās paketes pilnu ceļu. Jebkurā gadījumā maršruta plānošanas ierīcei ir jāzina daudz informācijas par to, kuras ierīces ir savienotas ar tīklu un kā tās ir savienotas savā starpā. Kad ierīcei ir šī informācija, tā var izmantot algoritmu, piemēram, A* meklēšanas algoritmu, lai atrastu labāko ceļu.
Ātrgaitas sistēmās katru sekundi tiek pārsūtīts tik daudz pakešu, ka vienai ierīcei nav iespējams aprēķināt visu ceļu katrai paketei. Agrīnās ātrgaitas sistēmas to risināja ar ķēžu pārslēgšanu, vienreiz izveidojot ceļu pirmajai paketei starp kādu avotu un kādu galamērķi; vēlākas paketes starp to pašu avotu un to pašu galamērķi turpināja iet pa to pašu ceļu, neveicot pārrēķinus līdz ķēdes nojaukšanai. Vēlāk ātrgaitas sistēmas sāka ievadīt paketes tīklā tā, ka nevienai ierīcei vairs nekad nevajadzēja aprēķināt pilnīgu pakešu ceļu.
Lielākā daļa sistēmu izmanto deterministisku dinamisko maršrutēšanas algoritmu. Kad ierīce izvēlas ceļu uz konkrētu galamērķi, šī ierīce vienmēr izvēlas to pašu ceļu uz šo galamērķi, līdz tā saņem informāciju, kas liek tai domāt, ka kāds cits ceļš ir labāks.
Dažos maršrutēšanas algoritmos netiek izmantots deterministisks algoritms, lai atrastu vislabāko saiti paketes nokļūšanai no sākotnējā avota līdz galamērķim. Tā vietā, lai izvairītos no sastrēgumu karstajiem punktiem pakešu sistēmās, daži algoritmi izmanto randomizētu algoritmu — Valianta paradigmu —, kas maršrutē ceļu uz nejauši izvēlētu starpposma galamērķi un no turienes līdz tā patiesajam galamērķim. Daudzos agrīnajos tālruņu slēdžos nejaušinātājs bieži tika izmantots, lai izvēlētos ceļa sākumu caur daudzpakāpju komutācijas sistēmu.