cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Irakli Garibašvili
2015. gada 23. decembrī paziņoja par atkāpšanos no amata. Tai nebija norādīts iemesls, taču tika ziņots, ka tas, iespējams, tika izdarīts, jo iedzīvotāju vidū bija mazs atbalsts viņa partijai "Gruzijas sapnis". Kad viņš atkāpās no premjerministra amata 33 gadu vecumā, viņš bija otrais jaunākais valsts vadītājs pēc Kima Čonina.
Personīgā dzīve
Garibašvili ir precējies ar Nunu Tamazašvili (dzimusi 1983. gadā), viņiem ir trīs dēli, Nikolozs (dzimis 2005. gadā), Andria (dzimis 2010. gadā) un Gabriels (dzimis 2015. gadā). Viņa sievastēvs Tamazs Tamazašvili ir bijušais policijas ģenerālis, kurš 2011. gada oktobrī tika arestēts par neatļautu ieroča un sprāgstvielu nēsāšanu un glabāšanu. Garibašvili tobrīd bija opozīcijas partijas Gruzijas sapnis loceklis un apgalvoja, ka arests ir politiski motivēts. Pēc tam, kad Gruzijas sapnis 2012. gada oktobrī nonāca pie varas, Tamazašvili tika atbrīvots no cietuma.
Nāc pie puikām! (albums)
Tapšana
Starp populārākajām albuma dziesmām ir "Nepareizā dziesma" ("Par zaļu pat vēl zaļāks..."), "Anno Domini", kas vācu dziedātāja Don Marco izpildītajā angļu versijā 1984. gadā tika izdota singlā vairākās Eiropas valstīs, kā arī "Verokoko", kas guva panākumus krievu valodā Valērija Ļeontjeva versijā.
Dziesmu saraksts
Vokāli instrumentālais ansamblis "Dālderi" Edvīna Zariņa vadībā.
1982. gada ieraksts. Pirmoreiz albums izdots skaņuplatē 1983. gadā. Atkārtots izdevums kompaktdiska formātā izdevniecībā "Baltic Records Group" 2005. gadā.
Ervins Volfeils
Ervins Volfeils, pilnā vārdā Ervins Reinholds Adalberts Volfeils (de, — ) bija Latvijas vācbaltiešu gleznotājs un grafiķis.
Dzīvesgājums
Dzimis 1900. gada 1. martā Ipiķos dzirnavnieka ģimenē, Pirmā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem pārcēlās uz Pļaviņām, kur tēvs bija ūdensdzirnavu pārvaldnieks. Piedalījās Latvijas brīvības cīņās.
Pēc kara beigām studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, būdams viens no pirmajiem tās studentiem, viņš 1929. gadā beidza studijas Grafikas meistardarbnīcā ar diplomdarbu mecotintu "Māte ar bērnu". Strādāja par zīmēšanas un mākslas vēstures skolotāju Madonas un Cesvaines ģimnāzijās (1929-1939). Nodarbojies ar izstāžu organizēšanu. 1934. gadā apceļoja Itāliju un Vāciju.
Vācbaltiešu izceļošanas laikā 1939. gadā pārcēlās uz dzīvi Vācijas okupētajā Poznaņā, kur strādāja kā restaurators ķeizara Frīdriha muzejā. Otrā Pasules kara beigās Volfeilu iesauca armijā un pēc kara beigām viņš nonāca gūstekņu nometnē Krievijā.
Pēc atbrīvošanas 1946. gadā viņš atgriezās Vācijā un apmetās Lejassaksijas pilsētiņā Hermansburgā. Miris Hanoverā 1991. gada 26. oktobrī.
Mākslinieciskā darbība
Latvijā galvenokārt strādājis akvareļa tehnikā, gleznojot Rīgas, Jelgavas, Liepājas un citu pilsētu skatus, pilis un pilsdrupas, tiltus un ostas, dabas ainavas. Mākslinieka akvareļu reprodukcjas tika izdotas atklātnīšu veidā — Latvijas telegrāfa aģentūra (LETA) laikā no 1926. līdz 1929. gadam izdeva 162 krāsainas atklātnes, no kurām 102 bija mākslinieka Ervina Volfeila reproducēti akvareļi. Bez akvareļiem gleznojis arī eļļas tehnikā portretus un ainavas, kā arī veidojis litogrāfijas un zīmējumus. 1933. gadā izpildījis Cesvaines evaņģēliski luteriskās baznīcas pasūtījumu, papildinot Jēkaba Bīnes altārgleznu ar sānu daļām. Vācijā darbojies portreta un ainavu glezniecībā, grafikā, gleznu restaurācijā. Sarakstījis atmiņu manuskriptu "Die zerzauste Birke. Ein baltisches Malerleben in den Stürmen des 20. Jahrhunderts".
Izstādes
Latvijā organizējis izstādes un piedalījies Kultūras Fonda izstādēs Rīgā. Vācijā piedalījies izstādēs Poznaņā un Cellē. Piemiņas izstādes Latvijā noritējušas Madonā (1995) un Rīgā (2000).
Klonmela
Klonmela (en, ga) ir lielākā pilsēta Tiperēri grāfistē, Mansteras provincē, Īrijā. Klonmelā atrodas Tiperēri grāfistes pārvaldes centrs. pilsētā dzīvoja 17 140 iedzīvotāji.
Čikste (Āģēres pieteka)
Čikste (arī Cikste) ir Āģēres kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.
Iztece - uz ziemeļiem no Muceniekiem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Āģērē mežainā apvidū.
Kabiles iela (Rīga)
Kabiles iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Kabiles iela sākas krustojumā ar Codes ielu, turpinās dienvidu virzienā un beidzas pie Rīgas robežas krustojumā ar Sīpeles ielu, taču turpinās Mārupes novadā, Mārupē ar tādu pat nosaukumu Kabiles iela. Ielas kopējais garums ir 570 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Kabiles ielā ir tikai savrupmāju apbūve.
Iela nosaukta Kabiles — pagasta centra Kuldīgas novadā — vārdā.
Ielu savienojumi
Kabiles iela ir savienota ar šādām ielām:
Havjers Pastore
Havjers Matiass Pastore (es; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Kataras kluba Qatar SC sastāvā.
Sasniegumi
Paris Saint-Germain
Ēriku dzimta
Ēriku dzimtas pazīstamākās augu ģintis un sugas ir dzērvenes, mellenes, zilenes, acālijas, rododendri, ērikas, virši.
Katarīna fon Bora
Katarīna fon Bora (de); dzimusi, mirusi ) bija reformācijas līdera Mārtiņa Lutera sieva.
Dzīvodama klosterī no piecu gadu vecuma, 1523. gadā kopā ar citām mūķenēm izbēga no klostera un ieradās Vitenbergā. 1525. gadā apprecējās ar Mārtiņu Luteru un kļuva par viņa tuvu līdzgaitnieci, sevišķi saimniecībā. Sešu Lutera bērnu māte. Pēc Lutera nāves, Šmalkaldenes kara laikā kopā ar bērniem bēga uz Magdeburgu, pēc kara atgriezās Vitenbergā. Mirusi Torgavā nelaimes gadījumā.
Zulumarts
Zulumarts (tg) ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira ziemeļdaļā Kalnu Badahšanā starp Fedčenko šļūdoni rietumos un Karakela ezeru austrumos. Stiepjas apmēram 150 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā no Aizalaja grēdas līdz Muzkelam. Ziemeļaustrumos no Zulumarta atzarojas Komunāru grēda (22 km gara, augstums līdz 5801 m) un Karačims (23 km, 5765 m), rietumos — Beleuli grēda (55 km, 5819 m) un Saukdaras grēda. Dienvidaustrumos Zulumarts savienojas ar Ziemeļtanimasa grēdu.
Zulumarta vidējais augstums ap 5000 m, blakus esošo ieleju pamatnes 4100—4500 m augstumā. Augstākā virsotne ir Oktobra smaile (6780 m) grēdas ziemeļos. Sniega līnija grēdas austrumu nogāzēs 4950—5200 m augstumā, rietumu — 4800—5400 m. Kopējā ledāju platība ap 460 km².
Dvīņi (filma)
"Dvīņi" (en) ir 1988. gada komēdija, kas balstīta uz Elmora Leonards tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un producents ir Ivans Reitmans. Galvenās lomas atveido Arnolds Švarcenegers, Denijs DeVito, Kellija Prestone, Hloja Veba, Bonija Bārtleta un Tonijs Džejs. Filmas pirmizrāde notika.
Fiziski attīstīts, bet naivs vīrietis Džūliuss Benedikts, kurš uzaudzis uz Okeānijas salas, Losandželosā sameklē savu dvīņubrāli Vinsentu, īsu siržu lauzēju, kuram ir noslieces uz nelieliem noziegumiem.
Sojuz-2
Sojuz-2 (Союз-2) bija PSRS Sojuz sērijas nepilotējams pasīvais kosmosa kuģis. Tas orbītā palaists. Kosmosa kuģim pietuvojās pilotējamais Sojuz-3, bet saslēgties neizdevās kosmonauta kļūdas dēļ.
Lidojuma gaita
Sojuz-2 tika palaists 09:00 UTC ar nesējraķeti Sojuz no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.
26. oktobrī tika palaists Georgija Beregovoja pilotēts aktīvais kuģis Sojuz-3, kas tika ievadīts orbītā netālu no Sojuz-2. Pirmajā apriņķojumā automātika satuvināja kuģus no līdz 200 metriem. Tad Beregovojs pārņēma vadību manuāli. Tuvošanās notika Zemes ēnā, un kosmonauts kuģi orientēja pēc Sojuz-2 gaismas signāliem. Viņš kļūdījās signālu interpretācijā, un abi kuģi bija pavērsti 180 grādu viens pret otru, tas ir, "ar kājām gaisā". Orientācijas sistēmas antenas kuģu sānos tagad tās bija pretējās pusēs. Tuvojoties automātiski tika uzturēta orientācija pēc antenām, bet Beregovojs redzēja, ka Sojuz-2 saslēgšanās mezgls novirzās sāņus. Neiedomājoties, ka tas notiek orientācijas kļūdas dēl, viņš vairākas reizes atvirzīja Sojuz-3 atpakaļ un no jauna tuvojās, bet Sojuz-2 katru reizi novirzījās sāņus. Kad kosmosa kuģi izgāja no ēnas, tika secināts, ka Sojuz-3 orientācijas dzinēju degvielas krājumi bija gandrīz iztērēti. Tika nolemts neturpināt saslēgšanās mēģinājumus.
28. oktobrī Sojuz-2 atgriezās uz zemes. 07:51 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānā, uz ziemeļiem no Karaghandi, 5 kilometrus no paredzētās vietas.
Herberts Dāboliņš
Herberts Dāboliņš (dzimis, miris ) bija latviešu distanču slēpotājs.
Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gadā Allažu pagastā. Bija Latvijas armijas virsdienesta instruktors 6. kājnieku pulkā.
Piedalījās Garmišā-Partenkirhenē, kur 18 km slēpojumā ieņēma 58. vietu, distanču slēpošanas 4x10 km stafetē Latvijas komandas sastāvā ieņēma 13. vietu.
Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās. Miris 2000. gada 8. novembrī Bronksā, ASV.
Lielmeistars (šahs)
Lielmeistars ir augstākais spēlētāja tituls šahā. Mūsdienās Starptautiskā Šaha federācija (FIDE) piešķir starptautiskā lielmeistara titulus.
Vēsturiski par lielmeistariem sauca pašus spēcīgākos šahistus: pasaules čempionus un spēcīgu turnīru uzvarētājus, bet striktu kritēriju nosaukumam nebija. Oficiāli FIDE tikai 1950. gadā 27 spēcīgākajiem pasaules šahistiem piešķīra starptautiskā lielmeistara titulus. 2013. gada jūnijā to skaits bija 1414.
Atsevišķi, FIDE starptautiskā lielmeistara tituli tiek piešķirti sievietēm, kā arī šaha kompozīcijā un uzdevumu risināšanā. Savus lielmeistaru titulus piešķir arī Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF).
Lielmeistara tituli tiek piešķirti arī dambretistiem.
Jaunpagasts
Jaunpagasts (arī Virbi) ir ciems Talsu novada Virbu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Virbupes kreisajā krastā pie Rīgas—Ventspils dzelzceļa (stacija Sabile) 16 km no novada centra Talsiem un 105 km no Rīgas.
Jaunpagastā atrodas pagasta pārvalde, Virbu pamatskola, kultūras nams, bērnudārzs, bibliotēka, ģimenes ārsta prakse, Neivakenes vecticībnieku baznīca (celta 1928. gadā). Lielākie uzņēmumi ir SIA «Jaunpagasts Plus» (Brūzī) un SIA «Jaunalko».
Vēsture
Jaunpagasts (Neivakene) vēstures avotos pirmo reizi minēts 1237. gadā lēņu grāmatā. Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojusies uz bijušās Jaunpagasta (Neuwacken) muižas (tagad apdzīvota vieta Brūzis Virbupes labajā krastā) zemes pie dzelzceļa stacijas. 1909.—1911. gados Jaunpagasta apkārtnē ar Donas agrārās bankas finansiālu atbalstu apmetās ~120 ģimenes no Krievijas. Pēckara gados Jaunpagasts (Virbi) izveidojās par padomju saimniecības «Virbi» centrālo ciematu.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Tīgārdens b
Tīgārdens b (Teegarden b) ir eksoplanēta, kas riņķo ap Tīgārdena zvaigzni, apdzīvojamā zonā. Tīgārdena zvaigzne — M veida sarkanā pundurzvaigzne atrodas apmēram 12 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas. Sākot ar 2019. gada jūlija, tā tiek uzskatīta par visapdzīvojamāko planētu, kas atklāta, saskaņā ar Zemes līdzības indeksu (Earth Similarity Index) ar rezultātu 0,93. Tā ir ceturtā tuvākā potenciāli apdzīvojamā eksoplanēta no 2019. gada 7. jūlija.
Atklāšana
Tīgārdens b tika atklāta 2019. gada 7. jūnijā. Tīgārdens b nav tik spožs, lai to varētu pētīt no Zemes, starojumu procesā, tādēļ astronomi izvēlējās pētīt to ar pēdējās paaudzes teleskopu CARMENES, kas paredzēts tieši šādām situācijām. Dotais teleskops atrodas Spānijas Calar Alto observatorijā. CARMENES teleskops ļauj pētniekiem meklēt jebkādas izmaiņas mini-zvaigznes radiālā ātrumā. Pēc trīs gadu rūpīgās novērošanas, novērojot visus “viļņus”, ko rada objekti, kas riņķo apkārt orbītām, vairāk nekā 200 mērījumu liecina par divu jaunu planētu esamību, kuras tagad apzīmē kā Tīgārdens b un Tīgārdens c.
Raksturlielumi
Tīgārdens b ir visdziļākā planēta. Orbitālais periods ir 4,91 dienas. Planētas minimālā masa ir viena Zemes masa, un rādiuss, iespējams, ir Zemei līdzīgs, kas liecina par Zemei līdzīgu sastāvu ar dzelzs serdi un akmeņainu garozu. Uz Tīgārdena b virsmas, iespējams, ir ūdens okeāns.
Izmantojamība
Tīgārdena b izmantojamība ir potenciāli iespējama. Tīgārdenu b pieskaita pie planētām, kuras atrodas "apdzīvojamajā zonā", pateicoties piemērotai temperatūrai. Ir 60 procentu iespējamība, ka planēta atrodās mērenā joslā, kur temperatūra svārstās no 0 ° līdz 50 ° C un, iespējams, vidējā temperatūra ir tuvu 28 ° C.
Tīgardenam b ir visaugstākais ESI (Zemes līdzības indekss), kas ir 0,93. Vēl viens lielisks apdzīvojamības faktors ir attiecīgā zvaigzne. Lielākā daļa sarkano punduru izstaro spēcīgu gaismas signālu, kas var atņemt planētas atmosfēru, padarot to neapdzīvotu. Labs piemērs ir Kepler-438b, kura ESI rādītājs ir 0,88, bet aktīvās zvaigznes dēļ tas, iespējams, ir neapdzīvojams. Vēl viens piemērs ir Centaura Proksima, mums tuvākā zvaigzne. Tīgārden zvaigzne ir neaktīva un klusa, padarot planētu apdzīvojamu. Citi klusie sarkanie punduri ar potenciāli apdzīvojamām eksoplanetām ir Ross 128 un Luyten's Star.
Tīgārdena zvaigzne
Tīgārdena zvaigzne ir īpaši atdzisis sarkanais punduris, kura masa ir aptuveni 9 procenti no Saules masas un kura temperatūra ir aptuveni 2900 Kelvina grādi (2623 ° C vai 4760 °F). Analizējot doto temperatūtu tika izskaidrots, kāpēc zvaigzne netika atklāta agrāk. Tīgārden zvaigznes šķietamais lielums ir 15,1, bet absolūtais stiprums 17,22. Tāpat kā vairums sarkano un brūno punduru, tas izstaro lielāko daļu enerģijas infrasarkanajā spektrā. Tā ir vecāka par Sauli, tās vecums ir 8 miljardi gadu.
Tīgārden zvaigzne tika atklāta 2003. gadā. Astronomi jau sen domāja, ka ir diezgan iespējams, ka 20 gaismas gadu attālumā no Zemes eksistē daudz neatklātu pundurzvaigžņu. Zvaigžņu populācijas novērošana liecināja, ka zināmo tuvumā esošo pundurzvaigžņu lielums ir zemāks nekā paredzēts, un šīs zvaigznes ir blāvas, viegli var tikt neievērotas.Tīgārdena zvaigznes novērotāju komanda domāja, ka šīs blāvās zvaigznes varētu atrast, iegūstot datus un apkopojot milzīgo optisko debesu novērotaju datu kopu, kuri tika veikti, citu programmu ietvaros, citiem mērķiem. Tāpēc viņi atkārtoti izpētīja NEAT asteroīdu izsekošanas datu kopu un atrada šo zvaigzni. Pēc tam zvaigzne atradās uz fotoplatēm no Palomar Sky Survey, kuras uzņemtas 1951. gadā. Šis atklājums ir nozīmīgs, jo komandai nebija tiešas piekļuves nevienam teleskopam un atklājuma laikā tajā nebija profesionālu astronomu.
Sākotnēji tika secināts, ka Tīgārden zvaigzne atrodās tikai 7, 50 gaismas gadu attālumā, kas nozīmētu, ka Tīgārden zvaigzne kļūtu par trešo tuvāko zvaigzni Saulei un novietotos starp Bārnarda zvaigzni un Wolf 359. Tādi secinājumi tika aprēķināti pēc paralaksu mēra: 0,43 ± 0,13 loka sekundes. Tomēr pat tajā laikā anomāli zemais gaišums un augstā nenoteiktība parallaksā liecināja, ka tomēr Tīgārden zvaigzne nav tik tuvu Saulei. Precīzāks parallaksa mērījums 0,2593 loka sekundes tika veicis Džordžs Geitvuds 2009. gadā, iegūstot tagad pieņemto attālumu 12 578 gaismas gadus, padarot Tīgārden zvaigzni par ceturto tuvāro zvaigzni Saulei.
Dreimaņu grāvis
Dreimaņu grāvis ir Vārtājas labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.
Iztece - uz austrumiem no Pentu dīķa. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Vārtājā augšpus valsts autoceļa P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) tiltam pār Vārtāju. Upi šķērso valsts autoceļš V1207 (Tadaiķi – Māķi – Krisbergi).
Kekšetau starptautiskā lidosta
Starptautiskā lidosta "Kekšetau" (IATA: KOV, ICAO: UACK) (kk) ir starptautiska lidosta Kazahstānā, Kekšetau. Lidosta atrodas apmēram 12,5 km uz ziemeļaustrumiem no Kekšetau pilsētas centra, Akmolas apgabalā.
Vēsture
Kekšetau lidostas komplekss tika uzbūvēts 1945. gadā, lai aizvietotu agrāko nelielo un novecojušo lidlauku ziemeļos no pilsētas. Lidosta rekonstruēta laikā no 2010. līdz 2013. gadam.
Tehniskā informācija
Lidostas ICAO kods ir UACK, bet IATA kods ir KOV. Tuvošanās ugunis, skrejceļa malu ugunis, skrejceļa ass līnijas ugunis un zemskares zonas ugunis atbilst CAT I precīzas nolaišanās operāciju prasībām. Skrejceļa platums ir 45 metri. 2011. gada 11. decembrī ekspluatācijā tika nodots rekonstruētais skrejceļš, kura garums palielināts līdz 2850 metriem. Līdz ar to lidosta spēj uzņemt lielus gaisa kuģus, piemēram, Airbus A350 un Boeing 747.
Galamērķi
Populārākie galamērķi ceļotājiem no lidostas "Kekšetau" ir Almati, Aktau un Maskava. 2018. gadā no Kekšetau lidostas bija tiešie lidojumi uz 2 valstīm:
Snapchat
Snapchat ir attēlu kopīgošanas sociālais tīkls, ko izstrādāja Evans Špīgels, Bobijs Mērfijs un Redžijs Brauns, vēlāk arī Stenforda Universitātes studenti. Izmantojot lietotni, lietotāji var uzņemt attēlus un video, sauktus par snapiem, pievienot tiem tekstu un zīmējumus un nosūtīt noteiktiem šo failu saņēmējiem. Lietotāji var uzlikt laika ierobežojumu snapiem, nosakot to apskates ilgumu (2014. gada aprīlī apskates ilgums ir no 1 līdz 10 sekundēm). Pēc attēla vai video noskatīšanās tas tiek paslēpts no saņēmēja ierīces, bet paliek uz Snapchat serveriem.
700 miljonus attēlu un video, bet Snapchat Stories tika aplūkotas 500 miljonus reižu dienā.
Klints Malarčuks
Klints Malarčuks (dzimis 1961. gada 1. maijā) ir bijušais kanādiešu profesionālā hokeja vārtsargs un no 1981. gada līdz 1992. gadam spēlējis Nacionālajā hokeja līgā (NHL). Viņš ir strādājis par treneri četrās NHL komandās un divās zemākas līgas komandās. Pēdējā trenētā komanda — Calgary Flames. Klints Malarčuks ir dzimis Grandē Prairiē, Albertā, audzis Edmontonā, Albertā, un pašreiz dzīvo Albertā un Nevadā. Malarčuka vārds vislabāk ir zināms ar dzīvībai bīstamo negadījumu hokeja spēles laikā 1989. gadā, kad cita spēlētāja slida pārgrieza viņa galveno artēriju un jugulāro vēnu, kas izraisīja pēkšņu asins zudumu.
Lazdonas pilskalns
Lazdonas pilskalns atrodas Vidzemē, Madonas novada Lazdonas pagastā, Smeceres silā, uz dienvidrietumiem no Madonas. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.
Tas ir norobežots ar 2 grāvjiem un vaļņiem. Pilskalna lakums garenas formas, tā garums — apmēram 145 metri. Ziemeļrietumos tas paceļas apmēram 34 metrus pār purvu, pārējās pusēs pilskalns ir 15 līdz 20 metrus augsts. Pilskalna plakumā — melns kultūrslānis. Pilskalna datējums — dzelzs laikmets (m.ē. 1. gadu tūkstotis). Pirmās ziņas par pilskalnu 1928. gadā sniedza V. Manguls.
Klints Malarčuks
Karjera
Malarčuks ir spēlējis Rietumu hokeja līgas (RHL) komandā Portlandas Winter Hawks. Vēlāk uzsāka profesionālās gaitas Nacionālās hokeja līgas (NHL) komandās Quebec Nordiques, Washington Capitals un Buffalo Sabres. Spēlējis arī Internacionālās hokeja līgas (IHL) komandā Las Vegas Thunder.
Kakla ievainojums
1989. gada 22. marta spēles laikā, kurā Malarčuka pārstāvētajai komandai Buffalo Sabres pretī stājās St. Louis Blues, spēlētājs Stīvs Tutls no St. Louis Blues un spēlētājs Uve Krups no Buffalo Sabres saskrējās un ietriecās vārtsarga laukumā. Brīdī, kad notika sadursme, Stīva Tutla slidas asmens ietriecās Malarčuka kakla rajona labajā pusē, savainojot viņa galveno artēriju un ievainojot viņa kakla muskuli un jugulāro vēnu. Ar asins strūklu, kas plūda no Malarčuka kakla uz ledus, viņš bija spējīgs pamest ledus laukumu ar paša spēkiem un viņa komandas atlētikas trenera Džima Pizzutelli palīdzību. Daudzi spēles skatītāji bija psiholoģiski traumēti pēc redzētā uz laukuma. Uz ledus bija tik daudz asiņu, ka 11 fani noģība, 2 piedzīvoja infarktu un 3 spēlētājiem palika slikti. Vietējās televīzijas kameras pārtrauca filmēt notiekošo un aizgrieza kameras prom pēc tam, kad saprata, kas uz ledus ir noticis.
Ālmošs
Ālmošs (hu; dzimis ap 820. gadu, miris ap 895. gadu) bija ungāru vadonis 9. gadsimtā no apmēram 850. gada. Vēsturnieku vidū nav vienots viedoklis vai viņš bija garīgais vadītājs — kende, vai karavadonis — ģula. Iesākumā atzina sevi atkarīgu no Hazārijas, bet ap 860. gadu sāka darboties neatkarīgi. 14. gadsimta Ungārijas ilustrētā hronika (Chronicon Pictum) apgalvo, ka Ālmošs tika nogalināts Transilvānijā īsu brīdi pēc tam, kas ungāri pārgāja Karpatu kalnus.
Lēvena
Lēvena ir pilsēta Beļģijas centrālajā daļā, Flandrijas reģionā. Flāmu Brabantes administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas 25 kilometrus uz austrumiem no Beļģijas galvaspilsētas Briseles un 63 kilometru attālumā no Beļģijas otrās lielākās pilsētas Antverpenes pie Dilas upes. Pilsētas kopējā platība ir 56,63 km², pēc 2013. gada datiem pilsētā dzīvo 97 656 iedzīvotāji. Tā ir ceturtā lielākā Flandrijas reģiona pilsēta un desmitā lielākā pilsēta Beļģijā. Lēvena ir dibināta 1825. gadā.
Pilsētas teritorijā atrodas AB InBev kompānijas galvenā mītnes vieta, kas nodarbojas ar dzērienu un alus ražošanu. Kompānija pārvalda apmēram 25% no kopējā pārdotā alus daudzuma pasaulē. Pilsētā atrodas arī Lēvenas Katoļu universitāte, kas ir vecākā katoļu universitāte pasaulē. Pilsētas slimnīca ir viena no lielākajām pasaulē un tajā strādā vairāk kā 8800 darbinieki.
Bojans Kurajica
Bojans Kurajica (hr; dzimis Ļubļanā) ir Bosnijas un Hercegovinas starptautiskais lielmeistars šahā (1974), kas līdz 1992. gadam pārstāvēja Dienvidslāviju, bet no 2006. līdz 2009. gadam — Horvātiju.
Biogrāfija
Jaunības gadus pavadījis tagadējās Horvātijas pilsētā Splitā, kur arī uzsācis šahista gaitas. 1965. gadā Barselonā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā. 1966. gadā uzsācis studijas Zagrebas universitātes Filozofijas fakultātē, kuru beidzis 1972. gadā. 1967. gadā dalījis trešo vietu tradicionālajā Hastingsas (Anglija) jaungada turnīrā aiz Mihaila Botviņņika un Volfganga Ūlmana. 1970. un 1980. gados kļuvis par vienu no Dienvidslāvijas spēcīgākajiem šahistiem. Dienvidslāvijas šaha čempionātos labākos rezultātus uzrādījis 1977. gadā (dalīta 3.-5. vieta), 1983. gadā (3. vieta) un 1984. gadā (dalīta 2.-3. vieta). Par panākumiem turnīros FIDE viņam 1965. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1974. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 1979. gadā pārcēlies uz dzīvi Sarajevā un kopš tā laika pārstāvējis Bosnijas un Hercegovinas šaha klubu ŠK Bosna, bet vēlāk pēc Dienvidslāvijas sabrukuma arī neatkarīgās Bosnijas un Hercegovinas izlasi.
1997. gadā Groningenā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas turnīrā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējis Hulio Grandam.
Pārstāvējis Dienvidslāvijas un Bosnijas un Hercegovinas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
Pazīstams arī kā šaha treneris. 2005. gadā saņēmis FIDE vecākā trenera nosaukumu.
Viļa Olava iela
Ielu savienojumi
Viļa Olava iela ir savienota ar šādām ielām:
Trāveminde
Trāveminde (de) ir Lībekas pilsētas daļa Trāves upes krastos pie tās ietekas Baltijas jūrā Šlēzvigā-Holšteinā. Tajā atrodas viena no lielākajām Vācijas prāmju ostām (savienojumi ar Zviedriju, Somiju, Krieviju, Latviju (Ventspili) un Igauniju).
Lašupe (upe)
Lašupe (arī Lašupīte, Loša, Lošas upe) ir Melnupes kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.
Wanda Metropolitano
Wanda Metropolitano ir futbola stadions Madridē, Spānijā. Stadionā ir 67 703 skatītāju vietu. Šeit savas mājas spēles aizvada La Liga klubs Madrides "Atlético" (Club Atlético de Madrid).
Stadions tika uzbūvēts 1994. gadā. 2004. gadā stadions kļuva nevajadzīgs un to slēdza. 2013. gadā uz šo stadionu tiesības ieguva Atlético de Madrid. 2017. gadā stadionu atvēra no jauna. Šeit tika aizvadīts 2019. gada Čempionu līgas fināls.
Tomislavs Stipičs
Tomislavs Stipičs (hr, dzimis ) ir Horvātijas futbola treneris. Kopš 2023. gada Stipičs ir Latvijas Virslīgas komandas Riga FC galvenais treneris.
Sasniegumi
FK Auda
Gundars Lintiņš
Gundars Lintiņš (dzimis 1971. gada 30. janvārī Jelgavā) ir latviešu bundzinieks, kurš spēlē grupu Jam Orchestra un Credo sastāvā, piedalās arī vairākos citos muzikālos projektos un pasākumos.
Muzikālā karjera
Pirmais mūzikas instruments, ko Lintiņš agrā bērnībā iesāka spēlēt, bija klarnete. Tomēr klarnete viņam tā īsti neiepatikās un Gundars pieķērās bungām, to spēli apgūstot pašmācības ceļā. Skolas laikā sitamo instrumentu spēli Lintiņam palīdzēja attīstīt skolotājs Kārlis Venckus. Paralēli Gundars Lintiņš divus gadus nospēlēja pie Jāņa Romanovska Jelgavas mašīnbūves rūpnīcas bigbendā "Gamma".
1991. gadā Lintiņš pabeidza Jelgavas mūzikas vidusskolu un sāka strādāt Iecavas bērnu mūzikas skolā kā sitamo instrumentu spēles pedagogs.
2001.gadā Gundars Lintiņš tika uzaicināts spēlēt grupas Credo sastāvā.
Mūziķis ir arī sitamo instrumentu zīmola "Meinl" pārstāvis Latvijā.
Dalība šovā "Dejo ar zvaigzni 3"
2010.gadā mūziķis piekrita piedalīties šovā "Dejo ar zvaigzni 3" kā šova dalībnieks. Viņa deju partnere bija Marina Martinova.
Sidrabene (zeme)
Sidrabene vai Sidobrenes zeme (hronikā: Sydobren, Semegallen lant) bija seno zemgaļu pilsnovads Sidrabes upes krastos tagadējās Lietuvas ziemeļdaļā un bija Silenes zemes daļa.
Vēsture
Vienīgo reizi pieminēta Atskaņu hronikas tekstā par Livonijas ordeņa mestra Kūno karagājienu pret zemgaļiem 1289./1290. gada ziemā. Mūsdienās Sidrabenes zemes teritorijā atrodas Lietuvas pilsēta Jonišķi.
Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā to iekļāva Žemaitijas sastāvā.
Lokalizācija
Tās galvenais pilskalns bija Sidrabenes pilskalns. Ņemdams vērā toponīmus, kuri minēti 1426.gada robežlīgumā starp Livonijas un Lietuvas valstīm (ein geberg Sydobber, Suddoberschen bergh), J. Dērings izvirzīja hipotēzi, ka pils atradusies pie Jonišķiem, kur divu upju - Sidabres (Sidrabes) un Vilkaušes - satekā bijis sens nocietinājums. Tagad šis pilskalns, saukts Kalnelis, norakts grantī.
Ļubļanas purva ritenis
Ļubļanas purva ritenis ir koka ritenis, kas 2002. gadā kopā ar asi tika atrasts Ļubļanas purvos apmēram 20 km uz dienvidiem no Slovēnijas galvaspilsētas Ļubļanas. Oglekļa datēšana, kas tika veikta VERA laboratorijā Vīnē, parādīja, ka tas ir aptuveni 5150 gadus vecs, un tas ir vecākais koka ritenis, kāds līdz šim atrasts. Ass datējums norādīja tai 15—20 gadus lielāku vecumu, tomēr tas paliek iespējamās mērījuma kļūdas robežās. Riteni atklāja slovēņu arheologu komanda no Ļubļanas Arheoloģijas institūta, kas ir Slovēnijas Zinātņu un mākslas akadēmijas Pētniecības centra daļa, Antona Veluščeka vadībā. Šī senās apmetnes vieta mūsdienu purvā, bet toreizējā ezermalā tagad nosaukta par Staregmaine (Stare gmajne) un atradās gandrīz blakus Verhnikas (Vrhnika) pilsētai.
Arheoloģisko izrakumu rajons
Ļubļanas purvos pāļu mājokļi tika atrasti jau 1875. gadā. Kopš 2011. gada tie tiek aizsargāti kā UNESCO pasaules mantojuma vieta, būdami aizvēsturisko pāļu mājokļu piemērs Alpu apkaimē, kas ir īpaša veida mājokļi apgabalos ar ezeriem un purviem. Arheologi izrakumu vietā Iškas upes gultnē netālu no Igas identificēja vairāk nekā tūkstoti pāļu. Viņi rekonstruēja tur 3,5×7 m lielus mājokļus, atdalītus apmēram 2—3 metrus vienu no otra. Pāļu analīze parādīja, ka mājokļi tika laboti katru gadu un ka jauna māja tajā pašā vietā bija atkal jāceļ ik pēc 10 līdz 20 gadiem.
Senākie iedzīvotāji šajā reģionā apmetās jau pirms 9000 gadiem. Mezolītā viņi cēla pagaidu būves uz izolētām klintīm, pārtiekot no medībām un vākšanas. Pastāvīgas apmetnes netika būvētas, līdz apmēram pirms 6600 gadiem neolīta laikā šai apkaimē neparādījās pirmie zemnieki. Atrašanas vietā Staregmainē iedzīvotāji apmetušies ap 3600 gadu p.m.ē., taču vecākā apmetne šai rajonā, dažus kilometrus attālā Hočevarica, tiek datēta kā 1000 gadus senāka.
Koka ritenis
Koka ritenis piederēja divu riteņu stumjamiem ratiņiem. Līdzīgi seni riteņi ir atrodami kalnainos reģionos Šveicē un Vācijas dienvidrietumos, bet Ļubļanas purvu ritenis ir lielāks un vecāks. Tā datējums rāda, ka koka riteņi Mezopotāmijā un Eiropā parādījās gandrīz vienlaikus.
Riteņa rādiuss ir 72 cm, biezums 5 cm un tas izgatavots no oša koksnes, kamēr tā 124 cm garā ass bija gatavota no ozola. Ass bija piestiprināta pie riteņa ar ozolkoka ķīļiem un riteņa ass caurums ir stūrains, kas nozīmē, ka ass rotēja kopā ar riteņiem. Ritenis bija taisīts no koka, kas auga pāļu mājokļu tuvumā, un riteņa būvēšanas laikā tas bija aptuveni 80 gadus vecs.
Pats ritenis pamatā ir izgatavots no diviem koka "dēļiem", kas tiek turēti kopā ar četriem krustveida stiprinājumiem. Krustveida stiprinājumi tiek noturēti vietā ar tapām un ievietoti izlocītās spraugās, kas iecirstas abās galvenajās riteņu daļās.
No 2008. līdz 2012. gadam ritenis atradās Romiešu-ģermāņu Centrālajā muzejā Vācijas pilsētā Maincā, kur to konservēja. Pēc tam ritenis tika nodots Ļubļanas Pilsētas muzejam.
Literatūra
Velušček, Anton (ed.) (2009). Stare Gmajne Pile-Dwelling Settlement and its Era (bilingual English and Slovenian edition). Založba ZRC. ISBN 978-961-254-155-2.
Światowid
Światowid bija Polijas pirmais komerciālais pavadonis. Tas bija paredzēts Zemes attēlu uzņemšanai redzamajā gaismā. Zemes tālizpētes pavadoni izgatavoja un apkalpoja uzņēmums SatRevolution. Pavadonis 2019. gada aprīlī ar kravas kuģi Cygnus NG-11 tika nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS), no kurienes brīvā lidojumā orbītā tika palaists jūlijā.
Światowid tika veidots CubeSat 2U formā (10,0 × 10,0 × 20,0 cm) ar masu aptuveni 2 kg. Tā mehāniskā struktūra tika izgatavota no alumīnija sakausējuma ar CNC tehnoloģiju. Attēlu uzņemšanas kameras izšķirtspēja bija 4 m uz pikseli.
Lidojuma gaita
Światowid tika palaists 20:46:07 UTC ar nesējraķeti Antares 230 no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta kravas kuģa SpaceX CRS-11 hermētiskajā nodalījumā kopā ar citiem nanopavadoņiem. Kravas kuģis SKS sasniedza 19. aprīlī.
Światowid tika palaists orbītā brīvā lidojumā 3. jūlijā 11:50 UTC no nanopavadoņu palaišanas iekārtas NanoRacks NRCSD-16 pie Kibo moduļa reizē ar otru Polijas pavadoni KRAKsat.
Pēc palaišanas orbītā pavadonis sāka raidīt signālus, kurus tajā pašā dienā uztvēra amatieru radiostacijas. Viens no pirmajiem Światowid fotografētajiem objektiem bija Greater Gabbard vēja ģeneratoru parks netālu no Anglijas krastiem, kas tika uzņemts 2019. gada 6. augustā.
2021. gada 15. martā aptuveni 01:47 UTC Światowid nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.
Kataras tūrisma iestāde
Kataras tūrisma iestādes darba pamatā ir Kataras Valsts tūrisma nozares stratēģija līdz 2030. gadam (Qatar National Tourism Sector Strategy 2030 —QNTSS), kas publicēta 2014. gada februārī ar nolūku izstrādāt nozares turpmākās attīstības plānu.
Gadījumi, kad nav nepieciešama vīza
Iebraukšanai Katarā vīza nav nepieciešama to valstu pilsoņiem, kas ietilpst Līča sadarbības padomē (Bahreina, Kuveita, Omāna, Saūda Arābija un Apvienotie Arābu Emirāti).
Apmeklētāju vīzas
Tālāk minēto 34 valstu pilsoņiem nav nepieciešama iepriekšēja vīzas pieteikšana, un viņi var iegūt atļauju iebraukt bez vīzas, ierodoties Katarā. Atļauja iebraukšanai bez vīzas ir derīga 180 dienas no izsniegšanas datuma un atļauj personai, kam tā izsniegta, pavadīt Katarā līdz pat 90 dienām vai nu viena, vai vairāku ceļojumu laikā.
Tālāk minēto 46 valstu pilsoņiem nav nepieciešama iepriekšēja vīzas pieteikšana, un viņi var iegūt atļauju iebraukt bez vīzas, ierodoties Katarā. Atļauja iebraukšanai bez vīzas ir derīga 30 dienas no izsniegšanas datuma un atļauj personai, kam tā izsniegta, pavadīt Katarā līdz pat 30 dienām vai nu viena, vai vairāku ceļojumu laikā. Šo atļauju iebraukšanai bez vīzas var pagarināt uz vēl 30 dienām.
Kataras tūristu vīza
Ceļotāji, kas Katarā ierodas ar lidmašīnu, dokumentus Kataras tūristu vīzas saņemšanai var iesniegt tiešsaistē. Lai iesniegtu pieprasījumu, ceļotājiem ir jāveic šādas darbības.
Ceļotāji, kas Katarā ierodas ar lidsabiedrību Qatar Airways, pieteikumu Kataras tūristu vīzai sev un līdzbraucējiem var iesniegt kopā ar lidojuma rezervēšanu.
Kataras tranzīta vīza
Visu valstu pasažieri, kas Katarā ierodas ar lidsabiedrību Qatar Airways, ir tiesīgi pieteikties uz bezmaksas 96 stundu tranzīta vīzu. Taču pastāv noteikti noteikumi un nosacījumi, tāpēc vīzas tiek izsniegtas tikai ar Kataras Iekšlietu ministrijas rīkojumu.
LSP rezidenta apmeklējuma vīza
Līča sadarbības padomes (LSP) valstu iedzīvotāji, kas strādā kādā no apstiprinātajām profesijām un personas, kas tos pavada, ierodoties Katarā, var iegūt LSP rezidenta apmeklējuma vīzu. Šī viena apmeklējuma vīza, ko var iegūt, ar kredītkarti samaksājot nodevu QAR 100 apmērā, ir derīga 30 dienas un to var atjaunināt uz vēl trim papildu mēnešiem. Apmeklētājiem, kas vēlas izmantot šo vīzu, ierodoties Katarā, var tik lūgts uzrādīt oficiālus dokumentus, kas apliecina darba sākšanu savā profesijā.
Linda (personvārds)
Linda ir vācu izcelsmes sieviešu personvārds, kas plaši izplatīta angliski runājošajā pasaulē kopš 19. gadsimta beigām. Vācu vārds Linde sākotnēji bija saīsināta vecāku vārdu forma, piemēram, Dietlinde un Sieglinde. Vārdu Linda kā galvenā tēla vārdu to izmantoja rakstnieks Žans Pols savā četru sējumu romānā Titan, kas tika izdots no 1800. līdz 1803. gadam, un pēc tam tas kļuva populārs vāciski runājošās valstīs.
Vārds Linde iespējams veidojies no vācu valodas vārda linden (liepas), apzīmējot vairogu, kas izgatavots no šī koka, vai arī, iespējams cēlies no ģermāņu valodās sastopama vārda lind (mīksts, maigs). Personvārda popularitāti var arī saistīt ar neolatīņu valodu (itāļu, spāņu vai portugāļu) vārdu linda, kas ir vārda lindo sieviešu dzimte un nozīmē "skaista, glīta, jauka" (spāņu un portugāļu valodās) jeb "tīra" (itāļu valodā). Tāpat tas ir bieži sastopams sievietes vārds Dienvidāfrikā, jo zulu un isiķhosa valodās linda nozīmē "pagaidiet".
Starp citiem personvārdiem, kas tiek lietoti angliski runājošās valstīs un ietver piedēkli -linda, ir Melinda, Belinda, Selinda un Rozalinda.
Lindas savu vārda dienu atzīmē 13. februārī (Ungārija, Polija), 15. aprīlī (Somija un Vācija), 19. jūnijā (Šveicē), 20. jūnijā (Zviedrijā), 21. augustā (Latvijā), 1. septembrī (Čehijā), 2. septembrī (Slovākijā) un 4. septembrī (Polija).
Jāns Sarvs
Jāns Sarvs (et, dzimis, miris ) bija igauņu matemātiķis, Tartu Universitātes profesors. Viens no mūsdienu matemātikas pedagoģijas Igaunijā pamatlicējiem. Mācījies Alūksnes pareizticīgo draudzes skolā.
Dzīvesstāsts
Dzimis zemnieku ģimenē. Pēc mācībām pamatskolās Saru, Menistē un Alūksnē iestājās Tartu Hugo Trefnera ģimnāzijā, 1899. gadā uzsāka studijas Tartu Univeristātē. Pēc universitātes beigšanas 1907. gadā līdz Pirmajam pasaules karam strādāja par skolotāju dažādās vietās gan Igaunijā, gan Krievijā. 1918. gadā iesaistījās Tartu Universitātes darbā un strādāja šeit līdz 1951. gadam.
Karina Sprūde
Karina Sprūde (dzimusi Karina Tinamagomedova ) ir Latvijas politiķe. Bijusi 13. Saeimas deputāte, ievēlēta no partijas KPV LV saraksta.
Politiskā darbība
2009. gada pašvaldību vēlēšanās K. Sprūde 21 gada vecumā tika ievēlēta Ādažu novada domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. Vēlētāju atbalstu saņēmusi arī 2013. gada pašvaldību vēlēšanās, pēc kurām ievēlēta arī par Ādažu novada domes priekšsēdētāja vietnieci.
2014. gadā nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas "Saskaņa". 2017. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēta Ādažu novada domē.
2018. gadā K. Sprūde iestājās partijā KPV LV un no tās saraksta tika ievēlēta 13. Saeimā. 2019. gadā izstājusies no partijas KPV LV un tās Saeimas frakcijas. 2021. gada sākumā K. Sprūde bija partijas "Likums un kārtība" dibinātāju skaitā. Septembrī viņa kopā ar partijas līderi Aldi Gobzemu atgriezās kādreizējā KPV LV Saeimas frakcijā, kas tobrīd jau bija kļuvusi par frakciju "Neatkarīgie". Kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gada rudenī, taču partija, jau ar citu nosaukumu "Katram un katrai", nepārvarēja 5% barjeru.
2023. gada martā savā Facebook profilā paziņoja, ka ir izslēgta no partijas "Platforma 21" valdes un partijas.
2021. gada februārī TV3 raidījums "Nekā Personīga" ziņoja par K. Sprūdei Varšavas lidostā uzlikto sodu par "Rolex" pulksteņa ievešanu no Šveices, to nedeklarējot.
Sverrirs Ingasons
Sverrirs Ingasons (is; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Ingasons spēlē Dānijas Superlīgas klubā Midtjylland.
Sasniegumi
Breiðablik
Islande
Pauls Kaņeps
Pauls Kaņeps (dzimis, miris ) bija latviešu distanču slēpotājs un mežkopis.
Dzīvesgājums
Dzimis 1911. gadā Domopoles pagastā. Mācījās Rīgas pilsētas 2. ģimnāzijā, kuru 1929. gadā beidza un iestājās Latvijas Universitātes Lauksaimniecības fakultātē, kur studēja mežkopību līdz 1939. gadam.
Otrā pasaules kara laikā no 1942. gada strādāja Cīravas virsmežzini un mežsaimniecības skolas pārzini. 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Lielvāciju, strādāja par mežzini Sudetijā, pēc kara beigām pārcēlās uz Bavāriju, 1950. gadā uz ASV. 25 gadus strādāja Ilinojas pavalsts ceļu departamentā.
Miris 2006. gada 9. novembrī Elginā, Ilinojā, ASV.
Oskara Kalpaka Liepājas 15. vidusskola
'''Oskara Kalpaka Liepājas 15. vidusskola''' ir vidusskola Liepājas Ziemeļu priekšpilsētā.
Vēsture
Par skolas pirmsākumu uzskata 1951. gadu, kad klajā, smilšainā vietā Krūmu ielā Velnciemā pabeidza jaunas skolas ēkas celtniecību, līdz tam Velnciema bērni mācījās Liepājas 5. septiņgadīgajā skolā. Ēkas pirmajā un otrajā stāvā atradās 8. septiņgadīgā skola ar krievu mācību valodu, bet 3. un 4. stāvā 10. septiņgadīgā skola ar latviešu mācību valodu, katrai skolai ieeja bija no savas puses. Pirmā skolas direktore bija Ingrīda Knese (Bērziņa), tajā mācījās aptuveni 300 skolēni, un strādāja 35 skolotāji, ķīmijas skolotājs bija Roberts Akermanis. Skolā mācījās vēlākais fiziologs Andris Mertens, ķīmiķis Eduards Lavrinovičs, gleznotājs Ivars Muižulis, skolotājs Egils Jucēvičs. 1960. gados abas septiņgadīgās skolas apvienoja un pārveidoja par Liepājas 11. vidusskolu, kura līdz 1979. gadam pastāvēja kā divplūsmu skola (latviešu bija mazāk nekā 30%).
1989. gada 1. septembrī izveidoja Liepājas 15. vidusskolu ar mācībām latviešu valodā, tajā mācījās 598 skolēni, un strādāja 57 skolotāji. Ar 1991. gadu notika pakāpeniska pārcelšanos uz skolas jaunbūvi Oskara Kalpaka ielā 96.
Fidži administratīvais iedalījums
Fidži administratīvo iedalījumu veido 4 apgabali un 1 valdījums. Apgabali sīkāk iedalās 14 provincēs.
Poruka iela (Rīga)
Poruka iela ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Mežaparka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Kokneses prospektu un beidzas krustojumā ar Viļa Olava ielu. Ielas kopējais garums ir 490 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un nosaukta par godu latviešu rakstniekam un dzejniekam Jānim Porukam. Ielā ir savrupmāju apbūve.
Vēsture
Poruka iela ir sastopama Rīgas ielu sarakstos no 1929. gada ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā netika mainīts.
Bruno Melnis
Bruno Melnis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Melnis pārstāv Latvijas futbola Virslīgas komandu Metta.
Melnupīte (Melnupes pieteka)
Iztece - uz dienvidrietumiem no valsts autoceļu P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) un V1208 (Bunka – Paplaka – Mazkalēti) krustojuma. Augštecē tek ziemeļu, lejtecē austrumu virzienā. Ietek Melnupē purvainā apvidū, faktiski veidojot Melnupes augšteci. Upi šķērso valsts autoceļš P106.
Poruka iela (Rīga)
Ielu savienojumi
Poruka iela ir savienota ar šādām ielām:
Ziemeļtanimass
Ziemeļtanimass (tg) ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira vidusdaļā Kalnu Badahšanā, stiepjas 80 km garumā rietumu—austrumu virzienā no Fedčenko šļūdoņa līdz Zulumarta grēdas dienvidu galam. Uz ziemeļiem no Ziemeļtanimasa atzarojas Kizkurganas un Balandkiikas grēdas, dienvidos Naļivkina šļūdonis to šķir no 25 km garās paralēlās Arala grēdas.
Zulumarta vidējais augstums ap 5000 m, blakus esošo ieleju pamatnes 2900—4500 m augstumā. Augstākā virsotne ir Krutojrogs (6025 m) grēdas rietumos. Sniega līnija grēdas ziemeļu nogāzēs 4800—5200 m augstumā, dienvidu — 4900—5300 m. Kopējā ledāju platība ap 430 km².
Lielā osta
Lielā osta (en, mt) ir dabisks līcis Maltas lielākajā salā Maltā, pie kuras izvietojusies valsts galvaspilsēta Valleta.
Šo līci kā ostu izmantojuši jau feniķieši. Gadsimtu gaitā līcis pārveidots, izbūvējot nocietinājumus, dokus un kuģu būvētavas. Uz ziemeļrietumiem no Lielās ostas atrodas Marsamšetas līcis (Port ta’ Marsamxett).
Milošs Jojičs
Milošs Jojičs (sr, dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Jojičs pārstāv Latvijas Virslīgas komandu Riga FC.
Savu karjeru sācis Serbijas Superlīgas komandā Teleoptik, vēlāk spēlējis arī Partizan. 2014. gadā pievienojies Vācijas Bundeslīgas komandai Borussia Dortmund, kur pavadījis pusotru sezonu. 2015. gadā par 3 miljoniem eiro pārgājis uz citu Bundeslīgas komandu 1. FC Köln, kur pavadījis trīs sezonas. Vēlāk spēlējis arī Turcijas komandā Stambulas "Başakşehir" un Austrijas komandā Wolfsberger. 2020. gadā atgriezies Partizan. 2023. gadā pievienojies Latvijas Virslīgas komandai Riga FC.
Serbijas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Kopumā aizvadījis piecus mačus un guvis vienus vārtus.
Sasniegumi
Partizan
Borussia Dortmund
Atēnu olimpiskais stadions
Atēnu olimpiskais stadions (gr) ir sporta stadions Atēnās, Grieķijā. Stadionā ir 69 618 skatītāju vietu, un tas ir lielākais Grieķijā. Stadionā ir notikušas 2004. gada vasaras olimpiskās spēles. Stadionā savas mājas spēles aizvada viens no spēcīgākajiem Grieķijas futbola klubiem Atēnu AEK.
Midlsbro
Midlsbro (en, ) ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Anglijā. Pilsēta atrodas Nortjorkšīras grāfistē Tīsas upes krastā. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 144 tūkstoši iedzīvotāju, savukārt tās aglomerācijā iedzīvotāju skaits sasniedz 175 tūkstošus.
Tāpat kā visā Anglijā, Midlsbro ļoti populārs ir futbols. Slavenākais Midlsbro futbola klubs ir Middlesbrough FC. Midlsbro lepojas ar to, ka tur ir dzimis slavenais jūrasbraucējs Džeimss Kuks. Viņš piedzima Martonā, kas mūsdienās ir Midlsbro daļa.
Fanta
Fanta ir gāzēts dzēriens, kas pazīstams visā pasaulē. Tas pieejams vairāk kā 100 dažādos veidos un 188 valstīs. Dzēriens radīts 1940. gadā Vācijā, speciāli Vācijas tirgum, bet ASV šis dzēriens parādījās 1960. gadā. Fanta ir devītais populārākais gāzētais dzēriens ASV.
Vēsture
Trešā reiha laikā Coca-Cola bija grūtības importēt savu dzērienu uz nacistisko Vāciju, jo pastāvēja dažādi tirdzniecības ierobežojumi. Lai apietu šos ierobežojumus, Makss Keits Otrā pasaules kara laikā nolēma izveidot jaunu produktu Vācijas tirgum, izmantojot tikai Vācijā pieejamās sastāvdaļas.
Dzēriena nosaukums Fanta ir radies no vācu vārda fantasie (latviski — ‘fantāzija’). Cita versija: dzēriena nosaukumu tā autori paņēmuši no Sanskrita substantīva पान्त pānta 'dzēriens', to nedaudz stilizējot ar skaņas "f" palīdzību, iespējams, patiešām ar vēlmi piešķirt tam "fantastiskuma" konotāciju.
Uz šādu Fantas nosaukuma izcelsmes versiju netieši norāda arī kompānijas PepsiCo analogā dzēriena "Mirinda" nosaukums, kuram Sanskritā ir fonētisks analogs मरन्द maranda — 'sula'.
Otrā pasaules kara laikā rūpnīca tika pilnībā atdalīta no Coca-Cola galvenā uzņēmuma. Pēc kara Coca-Cola pilnībā atguva kontroli pār uzņēmumu, un ātri vien palielināja apgrozījumu un peļņu. 1960. gadā uzņēmums sāka eksportēt dzērienu uz ASV.
Kultivāciju teorija
Kultivāciju teorija ir sociāla teorija, kas pēta televīzijas ilglaicīgo ietekmi. "Pirmais kultivācijas teorijas ierosinājums saka par to, ka ja lielāku laiku cilvēks pavada „dzīvojot” televīzijas pasaulē, jo vairāk iespējas, ka cilvēks ticēs sociālajai īstenībai, kas pāradīta televīzijā." Šo teoriju pamatoja un pētīja Džordžs Gerbners komunikāciju zinātņu profesors. Kultivāciju teorija parādījās no cita lielāka projekta, kura nosaukums bija „Kulturālie indikatori”. Kultivācijā atstāj cilvēkus ar nepareizo priekšstatu par to, kas ir īstenība.
Kultivācijas teoriju apskatīja un attīstīja Džordžs Gerbners un Lerijs Gross Pensilvānijas Universitātē. Kultivāciju teorija parādījās no dažādiem lieliem projektiem. „Kulturālo indikatoru” projekts apskata „kultivētas” televīzijas efektu uz skatītajiem. Pētnieki bija ļoti satraukti ar efektu kuru atstāj uz publiku, skatītajiem un viņas uzvedību televīzijas programmas un īpaši programmas, kurās ir vardarbība. Gebners uzskatīja, ka kultivisms notiek tikai tad, ja skatītājs ilglaicīgi skatās televīziju programmas.
Gerbners arī uzskatīja, ka ļoti lielu ietekmi uz cilvēkiem atstāj īpaša veida programmas, tie atstāj lielu nospiedumu uz cilvēkā dzīvi, uzskatiem un to, kā cilvēks saprot apkārtējo pasauli. Bērnam no maza vecuma skatoties ļoti daudz televīziju ar vardarbības elementiem vai ar pasaules etnisko skatījumu, tad bērnam izaugot viņa uztverta pasaule atspoguļos šos uzskatus. Gebners stāstīja par televīziju kā par plašsaziņas līdzekli. Viņš uzskatīja, ka daudz televīzijas programmu ar vardarbības elementiem provocē cilvēkā negatīvo reakciju, cilvēkā bailes pret apkārtējo pasauli. Gebners salīdzināja televīzijas spēku ar reliģijas spēku.
Ilze Binga
Ilze Binga (1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm starpkaru periodā.
Pateicoties prasmēm darbā ar tā laika modernākajām kamerām, īpaši ar revolucionāro rokas kameru Leica, Binga nopelnīja titulu “Leicas karaliene” (“Queen of Leica”). Viņa aizrāvās ar romantisma laika iezīmēm — simbolismu, pacilātību, sapņainumu un kontrastainību. Viņas pašportrets ar Leica fotoaparātu (1931) joprojām uzskatāms par vienu no modernisma fotogrāfijas ikonām. Tas simbolizē laiku, kad sievietes kļuva neatkarīgas, modernas, sāka izmantot tehnoloģijas.
Frankfurte, 1899-1930
Ilze Binga dzimusi buržuāziskā ebreju ģimenē Vācija, Frankfurtē pie Mainas 1899. gadā. 1920. gadā uzsāka studijas Frankfurtes Universitātē, lai iegūtu grādu matemātika un fizikā, taču šīs studijas pametusi, lai pievērstos mākslas vēstures apguvei. 1928. gadā Binga iegādājās Voigtlander fotokameru un pašmācības ceļā sāka apgūt fotogrāfiju. Tuvākā gada laikā viņa iegādājās jauno Leica rokas fotokameru. Spilgtu iespaidu uz jauno fotogrāfi atstājusi Frankfurtē redzētā modernās fotogrāfijas izstāde, kuras autors bija Parīzē dzīvojošs šveicietis, fotogrāfs Florence Henri.
Parīze, 1930-1940
1930. gadā, moderno fotogrāfiju izstādes iedvesmota, Ilze Binga pārcēlās uz Parīzi un sāka strādāt foto-žurnālistikā, portretēšanā un reklāmā. Sākotnēji Binga turpināja darbu vācu avīzēs, nezaudējot sadarbību ar asociāciju Ilustriete Blat. Viņas fotogrāfijas ar laiku parādījās arī Francijas izdevumos. Tās bija tādos modes žurnālos kā Paris Vogue, Adam and Marchal un Harper`s Bazaar. Parīze tapušas arī fotogrāfiju kolekcijas, kas raksturo Bingas ikdienu. Viņa daudz pievērsusies arhitektūras un pilsētas fotogrāfijai. Šeit viņa radījusi arī savu fotogrāfiju sēriju ar dejotājiem.
Ceļojums uz Ņujorku 1936. gadā
1936. gadā Ilze Binga devās uz Ņujorku, lai June Rhodes galerijā izstādītu savus darbus. Ņujorkā viņa uzturējās trīs mēnešus, kuru laikā daudz fotografēja Ņujorku un Konetikutu. Ņujorkā Binga satika Alfrēdu Stieglitzu, Amerikā slavenu modernās fotogrāfijas meistaru. Vēlāk Binga šo satikšanos sauc par būtiskāko viņas dzīves notikumu, kas iespaidojis arī Ņujorkā tapušos darbus.