cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mērdzenes pagasts
Vēsture
Latvijas PSR laikā 1945. gadā pagastā izveidoja Blontu, Degļevas, Goliševas, Lapatinsku, Mērdzenes, Mežernieku, Pušmucovas un Stiglovas ciema padomes, bet 1949. gadā pagastu likvidēja. 1954. gadā Mērdzenes ciemam pievienoja Lapatinsku un Stiglovas ciemu. Kolektivizācijas sākumposmā 1949. gadā izveidoja 14 lauksaimniecības arteļus. Drīz sākās to apvienošana. Pudinovā izveidojās kolhozs „Rassvet”, kas guva labus panākumus gaļas un piena lopkopībā, it īpaši cūkkopībā un zirgkopībā. Kolhozu turpmākās apvienošanas gaitā 1974. gadā izveidojās kolhozs „Vienība”, kas pastāvēja līdz 1994. gadam.
Mežvidu pagasts
Vēsture
1945. gadā Bērzgales pagastā tika nodibināta Mežvidu ciema padome. Mežvidu ciemam 1954. gadā pievienoja Padoles ciemu, 1977. gadā - Ranču ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kārsavas novadā. 2021. gadā Kārsavas novadu iekļāva Ludzas novadā.
Kazimežs Marcinkevičs
Pēc partijas "Likums un taisnīgums" uzvaras 2005. gada septembra vēlēšanās, partijas līderis Jaroslavs Kačiņskis izvēlējās nekandidēt premjerministra amatā, lai palielinātu sava dvīņubrāļa Leha Kačiņska iespējas kļūt par prezidentu. Partija par premjeru izvēlējās relatīvi mazpazīstamo Kazimežu Marcinkeviču. Tomēr īsā laikā Marcinkevičam izdevās iekarot autoritāti, un viņš kļuva par vienu no populārākajiem Polijas politiķiem. 2005. gada 23. decembrī par Polijas prezidentu kļuva Lehs Kačiņskis, bet 2006. gada 7. jūnijā Kazimežs Marcinkevičs demisionēja.
Mērdzenes pagasts
Pieminekļi un apskates objekti
Valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi:
Mežvidu pagasts
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Mežvidi (pagasta centrs), Otrie Mežvidi, Annasmuiža, Griudinīši, Ranči, Bringas.
Mērdzenes pagasts
Pieminekļi un apskates objekti
Vietējas nozīmes arheol. pieminekļi:
Vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi:
Mērdzenē uzstādīta piemiņas plāksne 2. pasaules karā kritušajiem novadniekiem.
Pudinovā pie Ludzas—Kārsavas ceļa atrodas divas dižliepas, to apkārtmērs ir 4,0m un 4,4 m. Uz rietumiem no Stiglovas baznīcas atrodas Karolīnas liepa (apkārtmērs 2,71 m).
Apdzīvotās vietas
Mērdzene, Pūdinova, Latvīšu Stiglova, Baranova, Boltāni, Čieri, Degterova, Diervanīši, Grabežova, Jaunpiragova, Kapačova, Kausinīki, Kitkova, Kozukolni, Kravcovka, Kreiči, Krīvu Stiglova, Lapatnīki, Lielie Bati, Malzubri, Mihalova, Miški, Parsikova, Repki, Rūzori, Samuši, Silagaiļi, Silinīki, Silkāni, Sloboda, Šalaji, Šķirmanti, Tabulova, Vacpiragova, Zaiceva.
Saimniecība
Pagastā reģistrētas 29 zemnieku saimniecības, 270 piemājas saimniecības, 3 kokapstrādes cehi, 3 veikali, kafejnīca, aptieka, šūšanas darbnīca. Latgales tūrisma apritē ir iesaistījusies z/s „Kramiņi” kā apskates saimniecība, kas piedāvā iepazīt bišu dravu, nogaršot dažādu šķirņu medu un zemenes, popularizē bioloģiskās saimniekošanas metodes. Ir sava amata meistari aušanā, adīšanā, kulinārijā, galdniecībā.
Transports
Pagasta teritoriju šķērso 1. šķiras autoceļš Kārsava—Ludza—Ezernieki, 2. šķiras autoceļi Ludza—Stiglova—Kārsava, Mērdzene—Goliševa, Mērdzene—Čieri un Mērdzene—Stiglova.
Izglītība
Mērdzenes pagastā skola pastāv kopš 1897. gada. Sākumā bija vairākas skolas, kurās mācības notika latviešu un krievu valodās. Ar 1964. gadu pagastā ir tikai viena divplūsmu skola. Pašreiz mācību process notiek latviešu valodā. Pamatskola izvietota divās ēkās: Mērdzenē (1.-4.kl.) un (pirmsskolas grupa) un Pudinavā (5.-9.kl.). Pamatskolā tiek īstenotas pirmsskolas un pamatizglītības programmas. Visam skolotāju kolektīvam ir augstākā pedagoģiskā izglītība. Savas intereses bērni pilnveido, darbojoties interešu pulciņā, mazpulkā, datorpulciņā, mākslas-dizaina pulciņā, dejo tautu dejas, dzied vokālajā ansamblī. Mākslas — dizaina pulciņa dalībnieki, piedaloties starptautiskajos konkursos Polijā, Izraēlā, Somijā, Francijā, ir guvuši godalgotas vietas un atzinības.
Kultūra un sabiedriskā dzīve
Kopš 2001. gada pagastā darbojas sabiedriskais interešu centrs „Mērdzenes Gundega”, kas piedalās sabiedrisko aktivitāšu, pasākumu organizēšanā. Katru gadu pagastā tiek organizēts konkurss „Sakoptākā sēta”, rīkotas sporta sacensības, pļaušanas sacensības. Pagasts piedalās konkursā „Sakoptākais Latvijas pagasts”, 2002. un 2003. gadā iegūstot 3. vietu un 2006. gadā ieņemot 1. vietu Ludzas rajonā. Kopš 1997. gada pagasta dzīves aktualitātes atspoguļo informatīvais izdevums „Mērdzenes Vēstis”, kas iznāk vienu reizi mēnesī. Tradīcijām bagāta ir pagasta kultūras dzīve. Tajā ir iesaistījušies ap 100 pašdarbnieku. Darbojas etnogrāfiskais ansamblis, sieviešu koris „Austra”, jauniešu deju kolektīvs „Luste”. Pasākumi noris Mērdzenes Tautas namā (195 vietas) un 1999. gadā celtajā Mērdzenes brīvdabas estrādē.
Mētrienas pagasts
Mētrienas pagasts ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Ļaudonas, Praulienas un Barkavas pagastiem, Varakļānu novada Murmastienes pagastu, kā arī Jēkabpils novada Atašienes un Mežāres pagastiem.
Mētrienas pagasta kopējā platība ir 14025,2 ha, pagasta centrs ir Mētrienas ciems. Mētrienas pagasts  atrodas  Madonas  rajona  dienvidaustrumu  daļā,  robežojoties  ar  četriem Madonas rajona pagastiem – Barkavas, Murmastienes, Ļaudonas un Praulienas pagastiem un diviem Jēkabpils rajona pagastiem – Mežāres un Atašienes. Attālums no Mētrienas ciema līdz Madonas rajona centram – Madonai – ir 24 km, līdz Rīgai - 185 km.
Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Augstākā vieta dienvidrietumos no Ozolkalna (125,0 m vjl). Reljefs lēzeni viļņots (100 – 110 m vjl.). Pa pagasta ziemeļu robežu tek Aiviekste, uzņemot Zošupi, Jošu, Odažu, bet pa austrumu robežu — Aiviekstes pieteka Isliena. Ezeri atrodas galvenokārt pagasta dienvidu daļā. Dienvidaustrumu malā atrodas daļa no Teiču purva (Kurtavas purvs). Austrumu malā atrodas augstais Ozolsalas purvs. Aptuveni 43% pagasta teritorijas aizņem meži.
Vēsture
Līdz 1925. gadam Mētrienas pagasts tika saukts par Ļaudonas-Odzienas pagastu (de, ru). 1935. gadā Madonas apriņķa Mētrienas pagasta platība bija 129,31 km² un tajā dzīvoja 1790 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mētrienas un Pamatu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Mētrienas ciems ietilpis Krustpils (1949-1962) un Madonas (pēc 1962. gada) rajonos. Madonas rajona Pamatu ciemam 1961. gadā pievienoja Saikavas ciema kolhoza «Līdums» teritoriju. 1964. gadā likvidēja Mētrienas ciemu, teritoriju pievienojot Pamatu, Ļaudonas (kolhoza «Ļaudona» teritoriju) un Mežāres (padomju saimniecības «Mežāre» teritoriju) ciemiem. 1977. gadā Pamatu ciemam pievienoja daļu Ļaudonas ciema teritorijas. 1990. gadā Pamatu ciemu reorganizēja par Pamatu pagastu un tajā pašā gadā pārdēvēja par Mētrienas pagastu. 2009. gadā Mētrienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Madonas novadā.
Zemju iedalījums
Zemes sadalījums pa nekustamā īpašuma lietošanas mērķu grupām Mētrienas pagastā ir šāds:
Ņūhempšīra
Ņūhempšīra ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Jaunanglijas reģionā. Štats ir nosaukts pēc Anglijas ceremoniālās grāfistes Hempšīras nosaukuma. Tā robežojas ar Masačūsetsu dienvidos, Vērmontu rietumos, Meinu un Atlantijas okeānu austrumos un ar Kanādas provinci Kvebeku ziemeļos. Ņūhempšīras galvaspilsēta ir Konkorda.
Konīdijas
Konīdijas ir sīkas sēņu šūnas, kuras atdalās no īpašu hifu - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - piknīdijās.
Misūri (štats)
Misūri ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu un Dienvidu reģionos. Misūri administratīvais centrs ir Džefersonsitija.
Misūri robežojas ar Aiovas, Ārkanzasas, Ilinoisas, Kanzasas, Kentuki, Oklahomas, Nebraskas un Tenesī štatiem.
Ģeogrāfija
Misūri, tāpat kā tās austrumu kaimiņš Tenesī, robežojas ar astoņiem citiem štatiem. Ziemeļos Misūri robežojas ar Aiovu, austrumos (gar Misisipi upi) - ar Ilinoisu, Kentuki un Tenesī, dienvidos - ar Arkanzasu, rietumos - ar Oklahomu, Kanzasu un Nebrasku (ar pirmajiem diviem - gar Misūri upi).
Štata lielākās upes ir Misūri un Misisipi upes, pa kurām iet štata austrumu robeža. Misūri upe šķērso štatu no rietumiem uz austrumiem un kalpo kā upes ceļš starp štata lielākajām pilsētām Kanzassitiju un Sentluisu.
Lai gan mūsdienās Misūri tiek uzskatīts par daļu no Vidējiem Rietumiem, vēsturiski Misūri daudzi uzskata par dienvidu štatu, galvenokārt tāpēc, ka šeit ir apmetušies migranti no dienvidiem un pirms Amerikas pilsoņu kara tas ir bijis štats ar oficiālo verdzību.
Iedzīvotāji
Pēc 2012. gada ASV tautas skaitīšanas var spriest, ka Misūri štatā 2012. gada 1. jūlijā dzīvoja 6 021 988 iedzīvotāji, kas ir par 0,6% vairāk nekā 2010. gada ASV tautas skaitīšanā. Vairāk nekā puse štata iedzīvotāju (3 294 936 cilvēki jeb 55,0%) ir dzīvo divu štata lielāko pilsētu — Sentluisas un Kanzassitijas — aglomerācijās. Iedzīvotāju blīvums 2009. gadā bija 86,9 iedzīvotāji uz km² (kas ir gandrīz vienāds ar ASV vidējo — 86,8 2009. gadā).
Lielākā daļa štata iedzīvotāju pēc izcelsmes identificē sevi šādās grupās: vācieši (27,4%), īri (14,8%), angļi (10,2%), amerikāņi (8,5%) un franči (3,7%). "Amerikāņi" ietver ne tikai Amerikas pamatiedzīvotājus un afroamerikāņus, bet arī amerikāņus no eiropas, kuri ASV dzīvo daudzām paaudzēm.
Henriks Sēterbergs
Henriks Sēterbergs (sv; dzimis Njurundā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā 1082 spēles aizvadījis Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā. Kopā ar komandu 2008. gadā izcīnījis Stenlija kausu, sešas sezonas bijis komandas kapteinis. Zviedrijas izlases sastāvā kļuvis gan par olimpisko spēļu, gan Pasaules čempionu. Sēterbergs ir neformālā Trīs zeltu kluba biedrs.
Spēlētāja karjera
1999. gada NHL draftā viņu ar 210. kopējo numuru draftēja Detroitas "Red Wings", bijis Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Profesionāļa karjeru Sēterbergs sāka 2000.—01. gada sezonā Zviedrijas Elitsērijas kluba Timrå IK rindās. 2002.—03. gada sezonā uzbrucējs spēlēja jau "Red Wings" sastāvā, ātri kļūstot par vienu no komandas vadošajiem spēlētājiem. 2006.—07. gada sezonā uzbrucējs sāka pildīt kapteiņa palīga funkcijas.
2008. gadā kopā ar "Red Wings" izcīnīja Stenlija kausu. Kā izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs Sēterbergs saņēma arī Kona Smita balvu. 2012.—13. gada sezonā kļuva par "Red Wings" kapteini. 2015. gadā ieguva Kinga Klensija balvu. 2018. gada septembrī "Red Wings" ģenerālmenedžeris paziņoja, ka muguras savainojuma dēļ Sēterbergs nevarēs turpināt savu NHL karjeru.
Izlase
Kopā ar Zviedrijas hokeja izlasi ir spēlējis šādos turnīros:
Mariupole
Mariupole (uk) ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas dienvidaustrumos Doneckas apgabalā. Mariupoles rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidos pie Kaļmiusas upes ietekas Azovas jūras Taganrogas līcī. Ievērojams ekonomikas centrs. Pilsētas municipalitātei pakļautajā teritorijā ietilpst 3 pilsētciemati (Sartana, Starijkrima, Talakivka) un lauku teritorija (kopā 244 km², 480 100 iedzīvotāju). Pilsētā atrodas divi lieli metalurģiski kombināti: Ilļiča metalurģiskais kombināts (Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча) un Azovstaļ (Азовсталь), kā arī liels mašīnbūves uzņēmums Azovmaš (Азовмаш). Ievērojama jūras osta. Pilsētā bez ukraiņiem un krieviem ievērojama grieķu minoritāte (4,3 %).
Vēsture
Apdzīvoto vietu 16. gadsimta sākumā dibināja Zaporižjas kazaki, nosaucot to upes vārdā par Kalmiusu. 1778. gadā dibināts apriņķa miests Pavlovska, ko 1779. gadā pārdēvēja par Mariupoli par godu Krievijas Impērijas ķeizara Pāvila I sievai Marijai un piešķīra pilsētas tiesības. 1780. gadā pilsētā un tās apkārtnē tika izmitināti no Krimas izsūtītie grieķi. 19. gadsimta beigās Mariupole kļuva par otro lielāko (pēc Odesas) Krievijas dienvidu ostu. 1930. gados pilsētā tika uzcelti lieli rūpniecības uzņēmumi. 1948. gadā pilsētu pārdēvēja par Ždanovu par godu pilsētā dzimušajam padomju valsts un PSKP funkcionāram Andrejam Ždanovam. 1989. gadā pilsētai atjaunoja vēsturisko nosaukumu.
Cilvēki
Mariupolē dzimuši:
Opel Kapitän
Opel Kapitän ir vācu autobūves kompānijas Opel mašīna, kuru ražoja no 1939. gada līdz 1970. gadam. No 1969. gada līdz 1970. gadam tika saražoti 4976 Kapitän, bet no 1948. gada līdz 1950. gadam saražoja vēl 30 431 auto. Kapitän pēcteči ir Opel Admiral, Opel Diplomat un Opel Commodore.
Abava
Etimoloģija
Upes nosaukuma izcelsmi valodnieki saista ar indoeiropiešu pirmvalodas sakni ab ('ūdens, upe'). Savukārt piedēklis -av- ir plaši izplatīts baltu toponīmijā, īpaši hidronīmijā.
Upes raksturojums
Sākas Spārnenes viļņotajā līdzenumā no Lestenes-Ēnavas purva, Austrumkursas augstienes austrumu malā, 55 metrus virs jūras līmeņa. Augšgalā Abava ir iztaisnota, tek ziemeļu virzienā. Sākot no Jaunsātiem, upe tek dziļā ielejā. Pie Pūres pagriežas uz rietumiem un līdz ietekai daudz līkumo, veidojot Abavas ieleju. Kopējais kritums ap 53 metriem. Upē ir vairākas dolomītu krāces ar straumes ātrumiem līdz 2 m/sek. Lejpus Sabiles atrodas 2 metrus augsts vairākpakāpju ūdenskritums — Abavas rumba. Abavas ielejā no Kandavas līdz ietekai Ventā izveidots dabas parks Abavas senleja. Senlejas krastu krauju augstums vietām sasniedz 30 metrus, vietām ar dziļām sāngravām, kurās redzami smilšakmens atsegumi, tai skaitā Velnala un Māras kambari. Lejtecē senleja pamazām izzūd.
Aromaterapija
Aromaterapija ir alternatīvās medicīnas metode, kurā izmanto tīras ēteriskās eļļas.
Abava
Fauna
Abavā mājo līdakas, asari, raudas, sapali, vimbas, vēdzeles, ālanti, nēģi, kā arī bebri.
Nagļu pagasts
Nagļu pagasts ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā ziemeļrietumos. Robežojas ziemeļrietumos ar Madonas novada Ošupes pagastu, austrumos ar Gaigalavas pagastu, dienvidos ar Rikavas un Dekšāru pagastiem, rietumos ar Madonas novada Barkavas pagastu. Pagasta centrs atrodas Nagļos.
Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Lubāna līdzenumā, Lubāna dienvidu piekrastē. Augstākā vieta - Īdeņas kalns (112,1 m vjl.). Nagļu pagasts ietilpst Lubāna mitrāja kompleksā, kas ir unikāls ar biotopu daudzveidību.
Vēsture
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Gaigalavas pagastā izveidoja Nagļu un Garanču ciema padomes. Garanču ciems ietilps Viļānu (1949-1962) un Rēzeknes (pēc 1962. gada) rajonos. 1954. gadā Garanču ciemam pievienoja likvidētā Nagļu ciema teritoriju. 1962. gadā kolhoza «Gaigalava» teritoriju pievienoja Gaigalavas ciemam. 1971. gadā Garanču ciemu pārdēvēja par Nagļu ciemu. 1973. gadā Nagļu ciemam pievienoja daļu Rikavas un Gaigalavas ciemu teritorijas, 1981. gadā — daļu Dekšāres un Rikavas ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nagļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.
Kultūras pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas divi vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi un pieci arheoloģiskie pieminekļi (četri no tiem - valsts nozīmes pieminekļi).
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas pagastā: Nagļi (pagasta centrs), Īdeņa, Ļodāni.
Kabalzarīts
Kabalzarīts (nosaukts šveiciešu mineraloga - amatiera. Graubindenes kantona pētnieka Valtera Kabalzara vārdā) - ļoti rets minerāls. Atklāts 1997. gadā.
Brīvmūrnieku uzskaitījums — O
Šajā rakstā ir uzskaitīti Latvijas un citu valstu brīvmūrnieki, kuru uzvārds sākas ar burtu "O".
Bolton Wanderers F.C.
Boltonas klubs bija viens no Anglijas futbola līgas dibinātājiem un 1920. gados spēlēja veiksmīgi, izcīnot trīs FA kausus. Ceturto reizi FA kausā Boltona uzvarēja 1958. gadā. Sekoja piezemētāki sasniegumi, līdz 1987. gadā klubs pavadīja sezonu ceturtajā divīzijā. 1995. gadā klubs atguva vietu pašā augstākajā līmenī pēc 15 gadu pārtraukuma, bet kopš 2001. gada nepārtraukti spēlē Premjerlīgā. 2005./06. gada sezonā klubs pirmoreiz piedalījās Eiropas klubu turnīrā, kur UEFA kausā iekļuva labāko 32 klubu skaitā. Boltona kvalificējās arī 2007./08. gada turnīram, sasniedzot 7. vietu 2006./07. gada Premjerlīgas sezonā un šoreiz spēja iekļūt labāko 16 klubu skaitā. 1997. gadā klubs ievācās Reebok stadionā, iepriekš 102 gadus spēles aizvadot Burnden Park laukumā.
Murmastienes pagasts
Murmastienes pagasts ir viena no Varakļānu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada Varakļānu pagastu, Jēkabpils novada Atašienes pagastu, kā arī Madonas novada Barkavas un Mētrienas pagastiem.
Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienē. Lielāko daļu aizņem Jersikas līdzenums, ziemeļaustrumu daļu — Lubāna līdzenums. Augstākā vieta pagastā — paugurs (115,3 m vjl.) Siksalā — purva salā pagasta rietumu daļā.
Vēsture
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Barkavas pagastā izveidoja Murmastienes ciema padomi. Murmastienes ciems ietilpis Viļānu apriņķī (1947—1949) un Varakļānu (1949—1956), Viļānu (1956—1962) un Madonas (pēc 1962. gada) rajonos. Murmastienes ciemam 1951. gadā pievienoja likvidētā Bērzkalnieku ciema kolhoza «Uzvara» teritoriju, 1954. gadā — likvidēto Borbaļu ciemu, 1962. gadā — Varakļānu lauku teritorijas padomju saimniecības «Varakļāni» teritoriju, 1973. gadā — daļu Atspuku ciema teritorijas. 1979. gadā Murmastienes ciemam pievienoja daļu Dekšāres ciema teritorijas, bet daļu Murmastienes ciema teritorijas pievienoja Varakļānu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Murmastienes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Varakļānu novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Murmastiene (pagasta centrs), Silagals, Tiltagals, Vecumnieki.
Rizoīdi
Rizoīdi ir īpaši tievi pavedienveidīgi izaugumi, ar kuru palīdzību augi, kam nav sakņu, nostiprinās substrātā, uzņem no tā ūdeni un barības vielas. Ķērpjiem rizoīdi ir lapoņa apakšpusē, kur dažreiz veido biezu filcveidīgu savijumu. Sūnām tos visvairāk sastop stumbra lejasdaļā, bet, ja stumbri guļoši, — stumbra apakšējā pusē (īpaši lapainajām aknu sūnām). Daudzos gadījumos rizoīdi saista atsevišķus sūnu stumbrus vienā velēnā, tā veicinot atmosfēras putekļu un nokrišņu uzkrāšanos un izmantošanu. Sfagniem rizoīdi sastopami tikai attīstības sākumā, bet ļoti ātri atmirst reizē ar apakšējo stumbra daļu, un pēc tam ūdeni un barības vielas tie uzņem ar lapām un stumbra epidermas šūnām.
Kolonija
Līdz ar kolonijas un no tās atvasinātajiem terminu analogiem lieto arī jēdzienu metropole vai metropoles valsts, vai arī mātes valsts. Tie ir tādas valsts apzīmējumi, kurām ir kolonijas. Kolonijas jēdziens ir cieši saistīts arī ar politikas kategoriju — koloniālisms.
Citas nozīmes
Ar koloniju zooloģijā saprot kādas sugas kukaiņu, putnu vai citu dzīvnieku dzīvošanu vienuviet lielā skaitā.
Brīvmūrnieku uzskaitījums — P
Šajā rakstā ir uzskaitīti Latvijas un citu valstu brīvmūrnieki, kuru uzvārds sākas ar burtu "P".
1999. gada F1 sezona
1999. gada F1 sezona bija 50. F1 sezona. Tā sākās un beidzās.
Tā bija pirmā sezona ar. Sezonas vidū Mihaels Šūmahers salauza savu kāju, bet viņa komandas biedrs Edijs Irvains par titulu cīnījās līdz pat pēdējai sacīkstei. To tomēr otro reizi pēc kārtas izcīnīja soms Mika Hekinens. Pirms izredzes kļūt par čempionu bija arī Heincam Haraldam Frencenam un Deividam Kulthārdam, tomēr neviens nespēja sakrāt pietiekami daudz punktu, lai tās saglabātu arī pēdējā sacīkstē.
Laponis
Laponis - nediferencēts vai vāji diferencēts augu (piem. aknu sūnu) vai ķērpju ķermenis.
Pēc uzbūves un formas lapoņus iedala vairākos veidos:
Golfa termini
Golfa aprindās parasti tiek lietoti speciāli golfa termini, kurus parastam, ar sportu nesaistītam, cilvēkam nesaprast. Tādēļ ir iespējams ielūkoties visbiežāk lietotajos golfa terminos.
Ņūdžersija
Ņūdžersija (en) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas ASV Vidusatlantijas un Ziemeļaustrumu reģionos. Štats robežojas ar Ņujorkas štatu ziemeļos un austrumos, ar Pensilvāniju rietumos un ar Delaveru dienvidrietumos, to austrumos, dienvidaustrumos un dienvidos apskalo Atlantijas okeāns.
Štata kopējā platība ir 22 608 km² un tas ir ceturtais mazākais štats ASV pēc platības. Pēc 2018. gada datiem, tajā dzīvo ap 8,9 miljoniem iedzīvotāju un tas ir vienpadsmitais apdzīvotākais štats ASV. Ņūdžersija ir visblīvāk apdzīvotais ASV štats. Pēc 2010. gada datiem, no kopejā iedzīvotāju skaita 68,6% ir baltie, 13,7% ir melnie, 8,3% ir āziešu izcelsmes, 0,3% ir indiāņu izcelsmes, bet 9,1% bija ar citu rasi. Ņūdžersijas administratīvais centrs ir Trentona, bet lielākā pilsēta ir Ņuarka. Daļa no štata atrodas Ņujorkas un Filadelfijas piepilsētas zonā. Pēc 2017. gada datiem, Ņūdžersija ar mājsaimniecības vidējiem ienākumiem $68 357 ASV dolāru ir septītais bagātākais ASV štats.
Vēsture
17. gadsimtā nīderlandieši un zviedri šajā teritorijā izveidoja savas apmetnes. Vēlāk angļi to nodēvēja par Nūdžersijas provinci. Nosaukums radies no Apvienotai Karalistei piederošās Džērsijas salas.
Metadati
Metadati (no grieķu meta + latīņu data) jeb "dati par datiem" ir informācija, kas apraksta kādu citu datu kopu. Populārs piemērs ir bibliotēkas kataloga kartīte, kas satur informāciju par noteiktas grāmatas saturu un atrašanās vietu. Šajā gadījumā šī kartīte satur datus par grāmatā atrodamajiem datiem.
Kabrijīts
Kabrijīts ir ļoti rets minerāls. Atklāts 1981. gadā. Nosaukts kanādiešu mineraloga Luisa Kabrī (Louis J. Cabri) — daudzu platīna grupas minerālu pētnieka vārdā.
Atradnes
Atrasts masīvā mooihoekīta rūdā, arī galenīta — halkopirīta dzīslās.
Linda Pagrode
Linda Pagrode (dzimusi Rīgā, Latvijā) ir latviešu basketboliste, spēlē aizsarga pozīcijā, pašlaik (2010) pārstāv LSBL klubu TTT Rīga. 2007. un 2008. gadā spēlējusi Eiropas U-16 čempionātā. Pirms spēlēšanas "TTT" klubā, Linda pārstāvēja TTT Rīga Juniores.
Serbijas Futbola asociācija
Serbijas Futbola asociācija (FSS; sr) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Serbijā. Federācija rīko valsts futbola čempionātu, Serbijas Superlīgu, kā arī atbild par Serbijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Belgradā.
2006. gadā FSS aizstāja Dienvidslāvijas Futbola asociāciju, kas tika dibināta 1919. gadā, bet beidza pastāvēt 2006. gadā kā Serbijas un Melnkalnes Futbola asociācija.
Malborka
Malborka (pl) ir pilsēta Polijas ziemeļos, Pomožes vojevodistē pie Vislas attekas Nogatas. Slavena ar savu gotisko Marienburgas pili.
Vēsture
Malborka biežāk vēsturiski ir pazīstama ar vācu nosaukumu Marienburga (de). Pilsētas vēsture ir cieši saistīta ar Malborkas pils — Vācu ordeņa rezidences — vēsturi. No 1309. gada, kad Vācu ordeņa mītnes vieta tika pārcelta no Venēcijas uz Marienburgu, līdz Grīnvaldes kaujai pils bija Prūsijas ordeņa valsts politiskais centrs — lielmestru dzīvesvieta.
Pēc Trīspadsmitgadu kara Malborka nokļuva poļu Karaļa Prūsijas sastāvā, bet pēc Polijas dalīšanām — atkal Prūsijā. Šajā periodā pils pamazām kļuva dzīvošanai nederīga. 19. gadsimtā sākta pils restaurācija, kas ar dažādu intensitāti veikta līdz Otrā pasaules kara sākumam. Nacistu laikā pils bija simbols "teitoņu garam", un šeit bieži notika dažādi svētki un piemiņas pasākumi.
Pils ievērojami cieta Otrā pasaules kara laikā, bet pēc kara, kad Austrumprūsijas dienviddaļa nokļuva Polijā, tā tika atjaunota. Restaurācijas darbi turpinās arī mūsdienās.
Malborkas pils UNESCO pasaules mantojuma sarakstā
1997. gadā Malborkas pili iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, jo tā ir lielākā, labi saglabātā ķieģeļu gotikas aizsardzības būve pasaulē (kompleksa kopējā platība — 210 000 m²), kas uzskatāmi raksturo Vācu ordeņa krustnešu arhitektūru. Pils ir sava laika modernās restaurācijas tehnikas un filozofijas paraugs, daudzi no izmantotajiem restaurācijas principiem kļuvuši par aksiomām.
Cilvēki
Malborka ir vācu astronoma Adalberta Krīgera (Adalbert Krüger, 1832 — 1896), kā arī poļu futbolistu Gžegoža Lato (Grzegorz Lato, 1950) un Rafala Muravska (Rafał Murawski, 1981) dzimtā pilsēta.
Ņūmeksika
Ņūmeksika ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas dienvidrietumu reģionā. Ņūmeksikas galvaspilsēta ir Santafē.
Ņūmeksika ir salīdzinoši maz pārveidots štats ar plašām, dabiskām teritorijām — tuksnešiem, prērijām, ar mežiem klātiem kalniem.
Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2010. gadā štatā bija 2 059 179 iedzīvotāju. 64% no štata iedzīvotājiem, kas vecāki par 5 gadiem, kā pirmo ģimenē lietoto valodu minēja angļu valodu, 28% — spāņu, bet 4% — navahu valodu. Tikai vienā ASV štatā — Aļaskā ir lielāks pirmiedzīvotāju valodu lietotāju skaits.
Polijas vēsture
Polijas vēsture apkopo notikumus kopš 966. gada, kad Pjastu dinastijas pirmais karalis Meško I pieņēma katolismu. Vēlāk Polija kopvalstī ar Lietuvu bija gan Eiropas lielvalsts (16.—18. gadsimts), gan ilgus gadus (no 1795. līdz 1918. gadam) sadalīta starp Austrijas, Krievijas un Prūsijas lielvalstīm. Pirmā pasaules kara rezultātā tā atkal ieguva neatkarību.
Rašanās
Polijas valsts rašanās centrs ir Vartas upes baseins X gs. vidū, taču XII gs. iestājās feodālās sadrumstalotības periods, kad Polijas teritorijā izveidojās gandrīz pilnīgi neatkarīgas kņazistes. 1320. gadā karalis Vladislavs I atkal apvienoja Polijas karaļvalsti. 1385. gadā pēc Krēvas ūnijas noslēgšanas ar Lietuvas dižkunigaitiju un pēc Polijas karalienes Jadvigas precībām ar Lietuvas dižkunigaiti Jagaili 1386. gadā tika nodibināta Lietuvas un Polijas personālūnija ar Jagaiļa dinastijas (Jagelonu) valdniekiem kā Polijas karaļiem.
Radomas konstitūcija
1506. gadā Radomas seims pasludināja, ka „no šī brīža un uz visiem turpmākiem laikiem neko jaunu, kas mainītu vispārīgos likumus un publiskās brīvības ... ne mēs [karalis], ne mūsu pēcnācēji nevaram noteikt bez senatoru un zemju sūtņu [Pārstāvju palātas deputātu] kopīgas piekrišanas“ (liberum veto tiesības). Šim Nihil novi (neko jaunu) lēmumam jau bija konstitucionāls raksturs. Līdz t.s. Radomas konstitūcijai visa likumdošana bija saistīta ar Seima senātu (augšpalātu), pēc tās būtiskas tiesības ieguva no šļahtas pārstāvjiem sastāvošā apakšpalāta (sūtņu nams). Radomas konstitūcija nostiprināja abu palātu līdztiesību likumdošanā, taču no līdzdalības tika izslēgti zemnieki un pilsētas. Karalis Seimā bija atsevišķa kārta (bez viņa Seims nebija tiesisks). Karalis bija augstākās likumdevējas un izpildvaras nesējs. Karaļa kompetencē bija izvirzīt Seima apspriešanai likumu un lēmumu projektus, kuri juridisko spēku ieguva pēc karaļa akcepta (ar piebildi — izdots ar Seima piekrišanu). Seimu darbības starplaikos karalis risināja ārpolitikas jautājumus. Pēc Ļubļinas ūnijas tas stājās spēkā arī Lietuvā.
Polijas—Lietuvas kopvalsts
Pēc 1569. gada Ļubļinas ūnijas noslēgšanas Jagaiļa dinastijas personālūnijā esošā Polija un Lietuva apvienojās kopvalstī, ko dēvēja par Žečpospolitu (pl — republika), kaut pilnais apvienotās valsts nosaukums bija "Abu Tautu Republika" (pl, lt, be). Tika saglabāts robežu dalījums, iekšējā administrācija, atsevišķas valstu kases, tiesas, valsts valodas, bet bija kopējs valdnieks (ar titulu Polijas karalis, Lietuvas lielkņazs u.t.t.), divpalātu Sejms, likumdošana, ārpolitika un naudas sistēma. Sākot no XVII gs. vidu, cīņā ar Zviedriju un Krieviju valsts novājinājās, un nonāca apkārtējo valstu ietekmē. 1791. gadā Polijā tika pieņemta pirmā rakstītā konstitūcija Eiropā.
Polijas, kā neatkarīgas valsts statusa zaudēšanas priekšnosacījums radās vēl 1572. gadā, kad, neatstājot troņmantnieku, nomira pēdējais Jagellonu dinastijas karalis. Kopš tā laika karaļus ievēlēja Polijas parlaments un tā faktiskā vara bija vairāk simboliska, nekā reāla. Varētu likties, ka tas ir progresīvs politiskās varas modelis, paviršā skatienā līdzīgs Anglijai, taču ne konkrētajos Polijas apstākļos. Galvenā atšķirība bija tā, ka Anglijā XVI—XVII gs. feodālisma attiecības bija pārtapušas naudas preču un tirgus sistēmā, dzimtbūšanu bija aizvietojusi zemnieku saimniecības, zeme ar nedaudziem ierobežojumiem bija pirkšanas pārdošanas vai nomas priekšmets. Savukārt Polijā joprojām pastāvēja viena no smagākajām dzimtbūšanas sistēmām Eiropā, kāda bija vēl tikai Prūsijā un Krievijā. Lielākā zemes daļa piederēja nedaudzām lielu magnātu ģimenēm, kā Radzivili vai Potocki. Vēl bija ap miljonu liels sīkmuižnieku slānis (šļahta), bet tiem piederēja tikai apmēram desmitā daļa visas zemes platības un tie ekonomiski bija atkarīgi no lielajiem magnātiem. Savukārt zemnieku dzīve daudz neatšķīrās no vergu statusa. Magnāti arī noteica politiku parlamentā un karaļa ievēlēšana parasti bija vienošanās starp nedaudzām to ģimenēm. Pastāvēja arī konstitūcija, taču ar tās noteikto kārtību, ka lēmumus un likumus parlaments var pieņemt tikai vienbalsīgi, tā drīzāk bija viens no ilgstošu politisko problēmu avotiem, nevis uz progresu orientētas sabiedrības attīstības līdzeklis. Līdz ar to politiskā vara Polijā ilgstoši izrādījās paralizēta, tā bija svārstīga un viegli pakļāvās ārvalstu ietekmei. Pēc leģendārā karaļa un karavadoņa Jana III Sobieska nāves 1697. gadā, nākamie karaļi parasti nonāca tronī vai tika no tā gāzti ar aktīvu citu valstu iejaukšanos. Tā, jau nākamais pēc Sobieska karalis Saksijas hercogs Augusts II Stiprais (1670—1733) tika gāzts ar Zviedrijas palīdzību un atkal ielikts atpakaļ tronī pēc Krievijas iejaukšanās.
Valsts bojāeja un atjaunošana
Polijas valsts tika atjaunota pēc Pirmais pasaules kara, sabrūkot Krievijas Impērijai. 1926. gada maijā Pilsudskis puča rezultātā nodibināja autoritāru politisko režīmu.
Otrais pasaules karš Eiropā sākās ar Vācijas iebrukumu Polijā 1939. gada 1. septembra rītā. 17. septembrī, pamatojoties uz Molotova—Ribentropa paktu, PSRS iebruka Polijā no austrumiem, un līdz 6. oktobrim abi agresori okupēja visu valsti. Cīņai par neatkarību poļi izveidoja Polijas pagrīdes valsti ar paralēlām pārvaldes struktūrām. 1944. gadā Polija tika atjaunota kā neatkarīga valsts (faktiski PSRS satelītvalsts). Austrumu teritorijas palika PSRS sastāvā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, Polijai piešķīra Vācijas austrumu teritorijas un daļu no Austrumprūsijas.
1978. gada 16. oktobrī polis Karols Vojtila kļuva par pāvestu Jāni Pāvilu II, bet 1980. gada septembrī Gdaņskā tika nodibināta arodapvienība Solidaritāte. Šie divi fakti tiek vērtēti kā sociālisma norieta sākums Austrumeiropā. Pamatojoties uz Apaļā galda lēmumiem 1989. gadā Polijā notika brīvas vēlēšanas.
1999. gadā Polija iestājās NATO, bet 2004. gada 1. maijā — ES.
Keita Bekinseila
Katrīna Romanija "Keita" Bekinseila (en; dzimusi Londonā, Anglijā) ir britu aktrise.
Karjera
Pēc dažu epizodisku lomu tēlošanas dažādos TV projektos, viņa 1993. gadā debitēja kā kinoaktrise ar lomu filmā "Liela brēka, maza vilna" (Much Ado About Nothing), tajā laikā viņa vēl studēja Oksfordas Universitātē. 1990. gadu nogalē sāka filmēties ASV. Pazīstama kļuva ar lomu 2001. gada filmā "Pērlhārbora" un romantiskajā komēdijā "Intuīcija" (Serendipity). Panākumus sāka gūt ar lomām filmās "Aviators" un "Klikt!".
K. Bekinseila kļuva pazīstama kā asa sižeta filmu zvaigzne pēc dalības 2003. gada filmā "Tumsas pasaule" (Underworld), pēc tam uzņēmusies vairākās asa sižeta filmās, tai skaitā "Van Helsings", "Tumsas pasaule 2: Evolūcija" (Underworld: Evolution), "Baltā tumsa" (Whiteout), "Kontrabanda" (Contraband), "Tumsas pasaule 4: Atmoda" (Underworld: Awakening). Tāpat piedalījusies dažādos mazākos projektos, kā "Sniega eņģeļi" (Snow Angels), "Lidojums dzīves garumā" (Winged Creatures), "Patiesības cena" (Nothing but the Truth), "Visiem labi" (Everybody's Fine). Par lomu filmā "Patiesības cena" viņa tika nominēta Critics' Choice balvai.
Ginki
Ginki (Ginkgo) ir ginku klases augi. Tās pārstāvji ir zināmi jau no perma perioda sākuma. Mezozoja ērā no triasa līdz juras perioda beigām šīs klases augi bija plaši izplatīti visās pasaules daļās, pat tagadējos ziemeļu polārajos apgabalos. Krīta perioda beigās un it īpaši terciāra laikā klases pārstāvji sāka izmirt. Vēl samērā nesen ginks bija izplatīts arī Eiropā, bet līdz ar ledus laikmeta iestāšanos tas no Eiropas pazuda. Mūsdienās ir saglabājusies viena relikta ģints (Ginkgo), kuras pārstāvji zināmi jau no triasa.
Vienīgais mūsdienu reliktais pārstāvis ir. Divdaivu ginks ir diezgan paliels koks 20-30m augstumā un ap 3m diametrā. Jaunie koki veido piramidālu vainagu. Sānu zari savienoti ar stumbru gandrīz taisnā leņķī. Stumbra pamatmasu, līdzīgi skuju kokiem, veido koksne. Serde samērā neattīstīta. Miza diezgan plāna. Atšķirībā no skuju kokiem, ginks neveido sveķus. Dzinumi ir divējādi: garvasas ar retām lapām un īsvasas ar 5-7 lapu pušķi galā. Lapas ir vēdekļveida ar dihotomu dzīslojumu un garu kātu. Garvasu lapas biežāk dalītas divās daivās, bet īsvasu lapas ir veselas, ar viļņainu augšmalu. Rudenī ginks met lapas.
Savvaļā ginks aug Rietumķīnas kalnos, bet plaši tiek kultivēts Ķīnā un Japānā tempļu birzīs. Vietējie iedzīvotāji ginku augļus lieto arī pārtikā. Eiropā ginkus uzskatīja par izmirušiem, līdz 1690. gadā holandiešu ārsts Engelberts Kempfers tos atklāja Japānā. 1712. gadā viņš šo sugu aprakstīja ar nosaukumu Ginkgo, kas japāņu valodā nozīmē „sudraba aprikoze”. Sugas zinātnisko nosaukumu Ginkgo biloba deva Kārlis Linnejs 1771. gadā. 18. gs. ginku sāka audzēt dažādos Eiropas botāniskajos dārzos — sākumā Holandē; 1754. gadā tas nokļuva Anglijā; 1780. gadā Francijā. 1784. gadā tas aizceļoja uz Ziemeļameriku. 20. gs. sākumā ginks, kā dekoratīvs apstādījumu augs parādījās arī Rīgā. G. Kufalta stādītais ginks kanāla apstādījumos iepretī Latvijas Universitātei aug vēl joprojām.
Ginks plaši top izmantots arī kā ārstniecisks augs. Tam ir vairākas ārstnieciskas īpašības: 1. uzlabo asins cirkulāciju, īpaši mikrocirkulāciju kapilāros un palīdz galvas traumu gadījumos, 2. tam ir antioksidantu īpašības, 3. mazina asins sabiezēšanu, kas ir par cēloni dažādām sirds — asinsvadu, elpošanas ceļu u.c. slimībām, kā arī centrālās nervu sistēmas traucējumiem. Ārstniecībā izmanto ginku lapas un sēklas, taisa dažādus uzlējumus. Medicīnā ginkus izmanto dažādu medicīnisko preparātu pagatavošanai.
Vienotais resursu identifikators
Vienotais resursu identifikators jeb URI (en) ir Interneta protokolu elements, ko veido īsa simbolu virkne, kas atbilst noteiktai sintaksei. Šī simbolu virkne sastāda adresi, pēc kuras pieejams resurss. URI ir viens no vispasaules tīmekļa pamatelementiem.
GNU
GNU, kas ir rekursīvs saīsinājums no GNU's Not UNIX (GNU nav UNIX), ir brīva operētājsistēma, kas ir veidota pēc UNIX sistēmas līdzības, taču nesatur UNIX kodu. GNU sistēma, savienojumā ar Linux kodolu, ir viena no pasaulē populārākajām operētājsistēmām (skat. GNU/Linux). Par GNU sistēmas projektu 1983. gadā paziņoja Ričards Stalmans, 1984. gadā sākās sistēmas izstrāde.
Psychoterror
Psychoterror ir igauņu pankroka grupa, kas izveidojās 1991. gada pavasarī. Grupas sastāvā ir Fredijs Grenzmans, Svens Liba, Lauri Leisa un Svens Kimmels.
Serbijas futbola izlase
Sastāvs
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.
<!--Šāds sastāvs tika izsaukts uz 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas izslēgšanas spēli pret Skotiju (12.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Ungāriju (15.11.2020) un Krieviju (18.11.2020).
-->
Brīvmūrnieku uzskaitījums — R
Šajā rakstā ir uzskaitīti Latvijas un citu valstu brīvmūrnieki, kuru uzvārds sākas ar burtu "R".
Nadežda Petrova
Nadežda Petrova (ru; dzimusi Maskavā, Krievijā) ir krievu tenisiste. Kopumā ir izcīnījusi 27 WTA titulus, tai skaitā deviņus — vienspēlēs. Augstākais karjeras sasniegums WTA vienspēļu rangā ir 3. vieta, kas tika sasniegta. Ir sasniegusi pusfinālu French Open 2003. un 2005. gadā. 2004. gadā viņa uzvarēja WTA sezonas noslēguma dubultspēļu turnīrā kopā ar Meganu Šaugnesiju.
Tips 79
Tips 79 (WZ-120D; Tips 59 modifikācija) ir ķīniešu kaujas pamattanks. 1984. gada oktobrī Ķīna pirmoreiz demonstrēja tanku Tips 79 (WZ-121D), apbruņotu ar 105 mm lielgabalu "83" (angļu L7A3 kopija, tāda pati izvietota uz tankiem "Tips 80/88"), kas aprīkots ar jaunu uguns vadības sistēmu. Faktiski šī tanka modifikācija ir modernizēts "Tipa 69-II" variants ar palielinātām kaujas spējām un paaugstinātu aizsardzību. Modernizācija tika veikta ar rietumu kompāniju palīdzību, izmantojot mūsdienu tehnoloģijas. Sākotnēji tanks tika nosaukts kā "Tips 69-III", bet sērijveida ražošanā tanku apzīmēja "Tips 79". Šeit rodas nelielas neskaidrības: daudzos avotos tiek ziņots, ka "Tips 69-III" — tas ir tanka "Tips 80" prototips, bet īstenībā prototips bija tieši "Tips 79"; tornis ar apbruņojumu arī tika uzstādīts uz jauna tanka šasijas — "Tips 80". Izšķir divus tanka variantus: "Tips 79-I" un "Tips 79-II", turklāt otro variantu piedāvāja eksportam.
Keita Vinsleta
Keita Elizabete Vinsleta (en; dzimusi ) ir angļu aktrise un dziedātāja. Keitas Vinsletas slavenākā loma ir Roza DeVita Bukatere 1997. gada filmā "Titāniks", taču visvairāk balvu viņa ieguvusi par lomu 2008. gada filmā "Lasītājs".
Dzīves sākuma posms
Vinsleta dzimusi Redingā, Anglijā 1975. gadā. Viņas vecāki Rodžers Vinslets un Sallija Bridžesa bija teātra aktieri. 11 gadu vecumā Vinsleta sāka apmeklēt aktiermākslas stundas un piedalīties nelielās lomās, vēlāk mācījās skatuves mākslas vidusskolā. Savu aktrises karjeru Vinsleta sākusi 1991. gadā britu televīzijā, atveidojot lomas TV seriālos. 17 gadu vecumā Vinsleta sāka filmēties kino un jau par savu pirmo lomu filmā Heavenly Creatures (1994) ieguva trīs balvas, tai skaitā balvu Empire Award kā labākā britu aktrise.
Kinoaktrises karjera
BAFTA kino balvu un savas pirmās nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai Vinsleta saņēma par otrā plāna lomu Ana Lī režisētajā filmā "Prāts un jūtīgums" (Sense and sensibility, 1995). Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominēta arī par galveno lomu Džeimsa Kemerona filmā "Titāniks" (1997), pēc tam par otrā plāna lomu filmā "Airisa" (Iris, 2001), kā arī par galvenajām lomām filmās "Gaišo atmiņu mūžīgais starojums" (2004), "Bērnu spēlītes" (Little Children, 2006), "Lasītājs" (2008). No šīm sešām nominācijām balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā Vinsleta ieguva par lomu filmā "Lasītājs". Par šo lomu ieguvusi arī Zelta globusa balvu un BAFTA balvu. Vēl trīs Zelta globusa balvas ieguvusi par galvenajām lomām filmā "Revolūcijas ceļš" (2008), TV miniseriālā Mildred Pierce (2011) un filmā "Stīvs Džobss" (2015).
2000. gadā par bērnu albuma ierakstu Vinsleta ieguva Grammy balvu Best Spoken Word Album for Children.
Gordons Brauns
Džeimss Gordons Brauns (en; dzimis ) ir Apvienotās Karalistes politiķis, no 2007. līdz 2010. gadam bija Apvienotās Karalistes premjerministrs un Leiboristu (Darba) partijas līderis. Tonija Blēra valdībā no 1997. līdz 2007. gadam bija Lielbritānijas finanšu ministrs. No 1983. līdz 2015. gadam bija Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātas biedrs.
Gordons Brauns ir dzimis Gifnokā, Skotijā, kā otrais no trim dēliem mācītāja ģimenē. Kad Braunam bija trīs gadi, viņa ģimene pārcēlās dzīvot uz Kērkoldi. Skolā padevās mācības, un 16 gadu vecumā sāka studēt vēsturi Edinburgas Universitātē, kur arī iesaistījās studentu pašpārvaldē. 1972. gadā Brauns absolvēja Edinburgas Universitāti un kļuva par tās pašas universitātes rektoru. Vēlāk viņš ieguva doktora grādu vēsturē un ir sarakstījis arī dažas grāmatas. 1983. gadā Gordons Brauns kļuva par Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātas biedru, pārstāvot Kērkoldi. No 1997. līdz 2007. gadam bija Lielbritānijas finanšu ministrs, kļūstot par visilgāk esošo personu šajā amatā kopš 1827. gada. Kad Brauns tika iecelts ministru prezidenta amatā, par jauno finanšu ministru kļuva Alisters Dārlings. Gordons Brauns par premjerministru kļuva trīs dienas pēc Leiboristu partijas vadības pārņemšanas no iepriekšējā premjerministra Tonija Blēra. No premjerministra amata atkāpies, pēc vēlēšanām nespējot iegūt parlamenta vairākuma atbalstu.
Fanerozojs
Fanerozojs (el, fanerós — ‘atklāts, redzams’;, zo̱í̱ — ‘dzīvība’) ir Zemes ģeoloģiskās vēstures posms, kas sācies pirms apmēram 542 miljoniem (541,0 ± 1,0) gadu, kad parādījās attīstītas dzīvības formas. Sīkāk tiek iedalīts paleozoja, mezozoja un kainozoja ērā.
Pirms šī laikposma Zemes atmosfērā bija mazs brīvā skābekļa daudzums, un dzīvnieki, kam skābeklim ir milzīga nozīme, nespēja attīstīties. Fanerozoja laikā Zeme pamazām ieņēma savu pašreizējo izskatu un fiziskās īpašības. Fanerozojs veido tikai aptuveni 1⁄8 daļu kopš laika, kad sāka veidoties Zemes garoza.
Terminu ‘fanerozojs’ 1930. gadā ieviesis amerikāņu ģeologs Dž. Čedviks.
Ceturtās paaudzes karš
Ceturtās paaudzes karš ir konflikts, kam raksturīga robežas izplūšana starp karu un politiku, kaujiniekiem un civiliedzīvotājiem.
Terminu pirmoreiz lietoja ASV analītiķi 1989. gadā, lai aprakstītu karadarbības atgriešanos pie decentralizācijas. Ceturtās paaudzes karš iezīmē nacionālu valstu monopola zaudēšanu attiecībā uz kaujas spēkiem, atgriežoties pie situācijas, kas bija raksturīga senākos laikos.
Ziemeļkarolīna
Ziemeļkarolīna (en, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas dienvidaustrumu reģionā. Ziemeļkarolīnas administratīvais centrs ir Roli. Pašreizējais štata gubernators ir Rojs Kūpers.
Ziemeļkarolīna robežojas ar Dienvidkarolīnas, Džordžijas, Tenesī un Virdžīnijas štatiem, kā arī ar Atlantijas okeānu. Ziemeļkarolīnā atrodas augstākā Apalaču kalnu virsotne — Mičela kalns (2038 m).
Scifozoji
Scifozoji (Scyphozoa) ir dzēlējzarndobumaiņu tipa (Cnidaria) klase, kas pieder pie medūzu apakštipa (Medusozoa). Šajā klasē apvieno pārsvarā lielas medūzas ar stipri zarainu kanālu sistēmu, labi attīstītiem maņu orgāniem un ļoti vāji izteiktu polipu paaudzi. Dzimumprodukti tām veidojas entodermā. Scifozoji bez izņēmuma ir jūru iemītnieki, daži no tiem ļoti lieli. Tā, piemēram, diezgan bieži sastopama medūza ziemeļu jūrās ir arktiskā cianeja (Cyanea arctica), kurai lietussargs var būt vairāk nekā 2 m diametrā un taustekļi līdz 30 m gari.
Klases vispārīgs apskats
Pēc ārējā izskata scifomedūzas ir dažādas. Zvans tām var būt plakans, kā aurēlijai, - tādas medūzas sauc par diskomedūzām, vai arī augsts. Taustekļi var būt īsi, kā aurēlijai, vai ļoti gari, kā Cyanea. Interesanta ir īpatnējā scifomedūzu grupa, tā saucamās sakņmutes. Šīm medūzām mutes atvere aizaug, bet tās vietā uz stipri attīstītajiem mutes taustekļiem izveidojas ļoti daudz sīku atveru; šīs atveres kanālu tīkls saista ar gastrovaskulāro sistēmu. Caur šīm atverēm medūzas barojas, pie tam iespējams, ka barības avots ir ūdenī izšķīdušās organiskās vielas. Kā sakņmutu pārstāvi var minēt Rhizostoma pulmo; tā ir samērā liela medūza, kas vasarā sastopama Melnajā jūrā. Ļoti īpatnējas ir sēdošās Lucernariida kārtas medūzas. Pēc ārējā izskata tām maz līdzības ar īstajām medūzām. To lietussarga virspuse izstiepta diezgan garā kājā, ar kuru tā piestiprinās pie substrāta, galvenokārt pie aļģēm. Parasti no substrāta šīs medūzas nokarājas puscaurspīdīgu, mīkstu zvanu veidā. Šāda zvana ieliekuma dibenā uz kāta atrodas mutes atvere, bet apmalē - astoņi kniepadatveidīgu taustekļu kūļi. Starp taustekļiem, zvanu apmales padziļinātajās vietas, dažam formām atrodas ropaloīdi, kas ir vienkāršojušies un pārveidojušies peldošo formu ropāliji. Tajos nav maņu orgānu, izņemot nelielu pigmenta plankumu pie pamatnes, bet tiem ir daudz dziedzeršūnu. Ropalpīdi ir īpatnēji medūzas kustību orgāni, ar kuriem tās pārvietojas pa substrātu. Sēdošo medūzu piemēri ir ziemeļu jūrās diezgan bieži sastopamie nelielie (līdz 2—3 cm) brūnas krāsas Haliclystus ģints pārstāvji un maigi sārtie, lielākie (līdz 10—12 cm augstie) Lucernario ģints pārstāvji. Pēdējās ģints sugas ir arī Melnajā jūrā. Ķīnā dažas scifomeduzas, piemēram, Rhopllema esculenta, ir rūpniecisks objekts, ko lieto pārtikā. Dažas medūzas ir indīgas: tās ar savām dzeļšūnām var radīt stiprus apdegumus.
Sistemātika
Klase
Alberto Askari
Alberto Askari (it, — ) bija itāļu autobraucējs, pazīstams kā divkārtējs Formula 1 čempions.
Ziemeļdakota
Ziemeļdakota (en) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ziemeļdakotas galvaspilsēta ir Bismarka.
Robežojas ar Kanādu, kā arī ar Dienviddakotas, Minesotas un Montānas štatiem.
1998. gada Pasaules čempionāts basketbolā
1998. gada Pasaules čempionāts basketbolā bija 13. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1998. gadā, laika posmā no līdz  Atēnās, Grieķijā. Čempionātu organizēja FIBA.
Par Pasaules čempioniem kļuva Dienvidslāvijas izlase, kas finālā uzvarēja Krievijas basketbolistus. Bronzas medaļas izcīnīja ASV, kas spēlē par trešo vietu uzvarēja Grieķiju.
Sindi Lima
Sindi Lima (es; dzimusi Barselonā, Spānijā) ir spāņu basketboliste, spēlē centra pozīcijā, pašlaik (2010) pārstāv LSBL klubu TTT Rīga. 1998. gadā uzvarēja Eiropas U-18 čempionātā. Spēlējusi Spānijas, Portugāles un Latvijas nacionālajās līgās. Kopā ar Spānijas sieviešu izlasi ir izcīnījusi 2. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā, 3. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā un 5. vietu 2008. gada Pekinas olimpiādē.
Wolf
Wolf var būt:
Ņujorka (štats)
Ņujorka (en) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Ziemeļaustrumu reģionā. Ņujorkas administratīvais centrs ir Olbani, taču štatā esošā Ņujorkas pilsēta ir dominējošā pilsēta, viena no nozīmīgākajām pilsētām pasaulē. Nereti štats tiek saukts par Ņujorkas štatu (New York State), lai atšķirtu to no Ņujorkas pilsētas. Štats robežojas ar Konektikutas, Masačūsetsas, Pensilvānijas, Vērmontas štatiem, kā arī ar Kanādas provincēm Ontārio un Kvebeku. Štata dienvidaustrumos to apskalo Atlantijas okeāns.
2012. gadā štatā dzīvoja aptuveni 19,6 miljoni iedzīvotāju, no kuriem aptuveni 40% ir Ņujorkas pilsētas iedzīvotāji. Pirms eiropiešu kolonizācijas, mūsdienu Ņujorkas štata teritorijā dzīvoja algonkinu un irokēzu ciltis. 17. gadsimta sākumā šajā teritorijā ieradās nīderlandiešu kolonizatori. Tika izveidota Jaunā Nīderlande. 1664. gadā briti pārņēma kontroli pār šo koloniju, izveidojot Ņujorkas provinci. 18. gadsimtā izcēlās Neatkarības karš. Aptuveni viena trešdaļa no visām kara kaujām notika Ņujorkas štata teritorijā. 1788. gadā tā kļuva par ASV štatu. 19. un 20. gadsimtā Ņujorka bija sava veida ieceļotāju vārti Amerikas Savienotajās Valstīs.
Ņujorkai raksturīga liela ainavu daudzveidība no milzīgas metropoles ainavas štata austrumos līdz pirmatnējām, maz pārveidotām ainavām jau Ņujorkas pilsētas pievārtē.
Brīvmūrnieku uzskaitījums — S
Šajā rakstā ir uzskaitīti Latvijas un citu valstu brīvmūrnieki, kuru uzvārds sākas ar burtu "S".
100 metri
100 metri ir īsākā sprinta distance vieglatlētikas sacensībās stadionā. Pagātnē, valstīs ar nemetrisko mērvienību sistēmu (īpaši ASV), sportisti bieži sacentās 100 jardu distancē (91,4 metri) 100 m vietā.
Sprinteri parasti lielāko ātrumu sasniedz 50.—60. distances metrā. Tālākajā distances daļā viņu ātrums samazinās.
100 m distance ir iekļauta olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā vīriešiem kopš 1896. gada, sievietēm kopš 1928. gada.
Latvijas rekords 100 m vīriešiem ir 10,18 s un to uzstādīja Ronalds Arājs. Latvijas rekords 100 m sievietēm ir 11,29 s un tas pieder Sindijai Bukšai, uzstādīts 2018. gada 29. maijā. Pirms tam iepriekšējais rekords noturējās 31 gadu, kas bija 11,34 s un piederēja Vinetai Ikauniecei, uzstādīts.
Karls Gellerups
Karls Ādolfs Gellerups (da; dzimis, miris ), bija dāņu rakstnieks, rakstījis dzeju un romānus. Rakstījis arī vācu valodā. Pieder pie Det Moderne Gennembrud grupas.
Gellerupa nozīmīgākie darbi ir romāni: "Ideālists" (1878), "Ģermāņu skolnieks" (1882), "Minna" (1889), "Dzirnavas" (1896). Romāns "Dzirnavas" latviešu valodā ticis izdots ar nosaukumu "Kalna dzirnavas" 1922. gadā. Rakstījis arī drāmas, dzejoļus un literārkritiskus rakstus. Kopā ar tautieti Henriku Pontopidanu 1917. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā. Gellerupam prēmija tikusi piešķirta "par daudzpusīgo un bagāto dzeju".