cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2017. gada Parīze—Nica
uzvarēja komandu klasifikācijā, bet tās pārstāvis Žiljēns Alafilips finišēja piektais kopvērtējumā, esot vadībā trīs sacensību dienas. Alafilips uzvarēja jauno braucēju klasifikācijā un četros posmos finišējot pirmajā pieciniekā, ieskaitot uzvaru individuālajā braucienā arī punktu klasifikācijā. Kalnu braucēju klasifikācijā otro gadu pēc kārtas uzvarēja  komanda, kuru pārstāvēja Lilians Kalmežāns.
Sacensībās startēja arī Latvijas sportists Gatis Smukulis, pārstāvot  komandu. Smukulis kopvērtējumā finišēja 118. vietā, bet augstākā vieta (39) tika iegūta pirmajā posmā, kad Gatis iesaistījās atrāvienā.
Komandas
Tā kā Parīze—Nica bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI WorldTeam komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas.
Ohridas Sv. apustuļa Pāvila lidosta
'''Ohridas Sv. apustuļa Pāvila lidosta''' (mk) ir starptautiska lidosta uz ziemeļiem no Ohridas ezera. Otra lielākā lidosta valstī. Vairums lidostas pasažieru ir tūristi, lidojumiem lielākoties sezonāls raksturs. Pirmais starptautiskais reiss no lidostas notika 1953. gadā. 2004. gadā notika lidostas rekonstrukcija. Lidosta nosaukta Svētā Pāvila vārdā.
Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2023. gadā nodrošināja aviosabiedrības Air Serbia, Arkia, Chair Airlines, Corendon Dutch Airlines, Edelweiss Air, LOT Polish Airlines, TUI Airways, TUI fly Netherlands, Wizz Air. Visu sezonu lidojumi notiek uz 4 ārvalstīm (tās ir Austrija, Francija, Šveice, Vācija), bet sezonāli vēl uz 6 valstīm (tās ir Izraēla, Lielbritānija, Nīderlande, Polija, Serbija, Zviedrija).
Kalnciema kvartāls
Kalnciema kvartāls ir viens no tā sauktajiem Rīgas radošajiem kvartāliem Kalnciema un Melnsila ielu krustojumā, kurā regulāri notiek brīvdabas mūzikas koncerti, mākslas izstādes, pasākumi ģimenēm un bērniem, teātra izrādes, izglītojoši semināri un citi pasākumi. Kalnciema kvartālā esošās koka ēkas ir iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Katru sestdienu Kalnciema kvartālā notiek tirgus.
Vēsture
Kalnciema kvartāls ir daļa no Pārdaugavas koka apbūves plašās teritorijas — Āgenskalna ciema, kura pirmsākumi rodami jau 17. gadsimtā.
Kalnciema ielas koka ēku atjaunošanu aktualizēja Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, tuvojoties 2006. gada NATO samitam. Tajā pašā gadā ēku ansamblim piešķirts Valsts nozīmes pilsētbūvnieciskā pieminekļa statuss un sākta ēku fasāžu atjaunošana. 2015. gadā pabeigta Kalnciema kvartāla ēku ansambļa sestās un pēdējās ēkas restaurācija.
Kalnciema kvartāla pagalmā atrodas kafejnīca un vīnu veikals, restorāns, mākslas galerija un dizaina salons, birojos saimnieko arhitekti, mediju speciālisti un citi radošo nozaru pārstāvji.
Pasākumi
Kalnciema kvartālā katru sestdienu no plkst. 10.00—16.00 norisinās tematiskie tirdziņi, kuros iespējams iegādāties vietējo zemnieku un amatnieku izstrādājumus un pārtikas produktus (svaigi ceptu maizi, pienu, biezpienu, gaļu, zivis, dārzeņus un dažādus konditorejas izstrādājumus). Tirdziņos uzstājas latviešu mākslinieki un folkloras kopas, kā arī tiek organizētas bērnu radošās darbnīcas.
Kopš 2010. gada no maija līdz septembrim ceturtdienu vakaros koka namu pagalmā norisinās grupu un mūziķu bezmaksas brīvdabas koncerti.
Kalnciema kvartāla galerijā apskatāmas Latvijas un ārvalstu laikmetīgās mākslas autoru gleznas, grafikas, fotogrāfijas un skulptūras, kā arī tematiskas un vēsturiskas izstādes. Reizi gadā notiek mākslas tirdziņš "Mākslas medības", kurās tiek piedāvāti Latvijas Mākslas akadēmijas studentu darbi.
Toms Rogičs
Toms Rogičs (dzimis ) ir Austrālijas futbolists, pussargs, Austrālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2013. gada spēlē Skotijas Premjerlīgas kluba Glāzgovas "Celtic" sastāvā.
Sasniegumi
Central Coast Mariners
Celtic
Ziļi
Ziļi var būt:
Biļibina
Biļibina (ru) ir pilsēta Čukotkas autonomā apvidū Krievijas Federācijas ziemeļaustrumos. Biļibinas rajona administratīvais centrs. Izvietojusies autonomā apvidus ziemeļrietumos Malijaņujas pietekas Lielās Kepervēmas krastā.
Livonia
Livonia bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1822. gada 20. septembrī kā Vidzemes guberņas studentu apvienība. Tās krāsas — sarkans-zaļš-balts, devīze — Einer für alle, alle für Einen! ("Viens par visiem, visi par vienu!") un Es bleibe beim Alten! ("paliec pie vecā").
Korporācijas darbība apturēta 1939. gada 15. oktobrī Otrā pasaules kara sākumā pēc vācbaltiešu piespiedu izceļošanas. Livonia filistri piedalījās korporāciju Fraternitas Dorpatensis un Corps Curonia Goettingensis dibināšanā. Korporācijas filistru biedrība beidza savu darbību 1997. gadā.
Biļibina
Vēsture
1955. gadā Lielās Kepervēmas pietekas Karalvāmas krastos tika atklātas bagātīgas zelta atradnes un uzsākta zeltraču bāzes Karalvāmas būvniecība. 1956. gada 10. februārī ciemats pārdēvēts «Zelta Kolimas» pirmatklājēja, ģeologa Jurija Biļibina (1901-1952) vārdā. 1958. gadā ciematam piešķirts strādnieku ciemata statuss. 1961. gadā uz Biļibinu pārcēla rajona administratīvo centru un rajonu pārdēvēja par Biļibinas rajonu. 1974. gadā pie Biļibinas ekspluatācijā nodeva Biļibinas AES pirmo energobloku. 1993. gadā Biļibinai piešķīra pilsētas statusu. 2010. gadā izveidoja Biļibinas municipālo veidojumu, kurā iekļāva arī Kepervēmas ciemu. Kopš 1989. gada pilsētas iedzīvotāju skaits kalnrūpniecības nerentabilitātes dēļ samazinājies gandrīz 3 reizes — no 15 558 cilvēkiem līdz 5516 cilvēkiem 2020. gadā.
Zaļeščina
Zaļeščina ir ciems Zilupes novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 7,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 14 km no novada centra Zilupes un 313,3 km no Rīgas.
Igors Romiševskis
Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Romiševskis sāka 1960.—61. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas CSKA, tās sastāvā aizvadot četras spēles. CSKA sastāvā PSRS čempionātā aizvadīja 350 spēles, guva 50 vārtus.
Dauguļu Mazezers
Apraksts
Purva ezers ar brūnganu ūdeni. Vēl 2004. gada mērījumā ūdens krāsa atbilda brūnūdens ezera statusam, taču 2017. gadā ūdens krāsainība jau bija mazāka par šo līmeni. Gultne dūņaina, ZA piekrastē vietām akmeņaina vai smilšaina. Krasti, izņemot ZA, zemi, D un A daļā purvaini, pieejami g.k. no ZA un A puses, ezerā ir purvainas salas. A krastā Latvijas PSR laikā bijusi atpūtas bāze, kur izrakts 100-150 m garš kanāls laivu novietošanai, ZA krastā peldvieta. Ezers ir publiski pieejams, taču ceļš uz peldvietu ved caur privātīpašumu. Kopš 2018. gada Kocēnu novads izsludina konkursus par apsaimniekotāju ezeram, lai izskaustu maluzvejniecību. Līdz 2008. gadam ezerā veikta nozveja un zivju ielaišana, pēc tam tas lietots tikai makšķerēšanai.
Zaļeščina
Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.
Biļibina
Infrastruktūra
Pilsēta ir nozīmīgs reģiona enerģētikas centrs — Biļibinas atomelektrostacija nodrošina ar 80 % elektrības Čaunas—Biļibinas izolēto energosistēmu. Biļibinas AES ir vienīgā atomelektrostacija, kas uzbūvēta mūžīgajā sasalumā. Pirms 50 gadiem būvētajai elektrostacijai 2019. gadā sāka izņemt no ekspluatācijas AES 1. bloku; 2. un 3. blokam ekspluatācija pagarināta līdz 2025. gadam. AES aizvietošanai Biļibinā uzsākta termoelektrocentrāles būvniecība, kā arī daļēji to aizvietos Pevekā ekspluatācijā nodotā peldošā AES Mihail Lomonosov.
1414. gads
1414. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.
Biļibina
Infrastruktūra
Pēc lielākās daļas kalnrūpniecības uzņēmumu slēgšanas Biļibinā darbojas daži privātie zelta ieguves arteļi. Pilsētā darbojas vidusskola, bērnudārzi, kultūras centrs, mākslas skola, sporta skola, slimnīca, viesnīca, novadpētniecības muzejs, baznīca u.c. Transportu nodrošina 36 km attālā Kepervēmas lidosta, kā arī ziemas autoceļi uz Čersku un Peveku.
Galles krāteris
Galles krāteris ir gandrīz apaļš, tikai tā ziemeļu un ziemeļaustrumu malās ir nelieli izvirzījumi. Krāterim ir stāvas malas, to tikpat kā nav skārusi erozija.
Dauguļu Mazezers
Flora
Dauguļu Mazezers ietilpst 3130. biotopa (Ezeri ar oligotrofām līdz mezotrofām augu sabiedrībām) 1. variantā. Tie ir ezeri, kuru ekosistēmā lielu lomu spēlē klases Littorelletea tipiskas augu sabiedrības, ko veido lobēliju-ezereņu komplekss un to pavadošās augu sugas. Biežākie augi: virsūdens sugas g.k. Z un ZA piekrastē — pameldri, niedres, grīšļi, peldlapu sugas g.k. pie pārpurvotajiem krastiem — lēpes, ūdensrozes, peldošā glīvene, sūrenes. Iegrimušie augi — daudzlapes, glīvenes. Ezerā sastopamas arī lobēlijas, ežgalvītes, kosas. Aizsargājamas sugas ir Dortmaņa lobēlija (Lobelia dortmanna), gludsporu ezerene (Isoёtes lacustris L.), vienzieda krastene (Littorella uniflora), pamīšziedu daudzlape (Myriophyllum alterniflorum), lokanā nitella (Nitella flexilis), šaurlapu ežgalvīte (Sparganium angustifolium), kā arī Latvijas Sarkanās grāmatas suga — sīkā lēpe (Nuphar pumila).
Fauna
Zivju sugas: karūsas, plauži, asari, līdakas, ķīši, akmeņgrauži, grunduļi, pīkstes, sudrabkarūsas, arī zuši, zandarti, karpas, vēdzeles, auslejas. Ir vēži. Krastos bebru mītnes, kas nosprosto ezera vienīgo izteku Mazbriedi un veicina koku nokalšanu ezera līmeņa celšanās dēļ.
Vēsture
1960.-1961. gadā ezera līmeni pazemināja par 1 metru, iztaisnojot Mazbriedi. Pēc dziļumu mērījumu datiem, vēl 1975. gadā ezera līmenis nebijis pilnībā atjaunojies un bijis 30 cm zemāks nekā 1990. gadā.
Es esmu šeit
"Es esmu šeit" ir 2016. gadā izlaista Latvijas kino drāma, kuras režisors ir Renārs Vimba. Galvenās lomas filmā atveido Elīna Vaska, Andžejs Lilientāls, Edgars Samītis, Zane Jančevska, Ruta Birgere, Indra Briķe, Rēzija Kalniņa. 2016. gada Berlīnes kinofestivālā saņēma kategorijas 14plus galveno balvu — Kristāla lāci. Filma ieguva arī 2016. gada Lielā Kristapa balvas nominācijās "Labākā filma", "Labākais scenārija autors" un "Labākā aktrise".
Filmas galvenā varone ir vidusskolniece Raja, kura dzīvo Latgales laukos. Pēc tēva nāves un mātes aizbraukšanas uz Londonu viņa ir vienīgā atbildīgā par jaunāko brāli un dzimtas mājām, kuras vecmāmiņa labāk gribētu pārdot. Rajai jāsaskaras ar grūtībām, mainot viņas un brāļa dzīvi.
Eulachnini
Eulachnini ir īsto laputu dzimtas cilts, kurā aprakstītas aptuveni 250 sugas. Laputis attīstās uz dažādiem priežu dzimtas skujkokiem (parasti uz priedēm) un ciprešu dzimtas skujkokiem. Ciltī ietilpst četras vai piecas ģintis (Schizolachnus apakšģinti no Cinara ģints daži autori uzskata par patstāvīgu ģinti).
Tuvāk
Tuvāk (en) ir 2004. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Patrika Mārbera tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Maiks Nikolss. Galvenos tēlus atveido Džūlija Robertsa, Natālija Portmane, Džūds Lo un Klaivs Ouens. Filmas pirmizrāde notika.
Filma saņēma divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas: "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Klaivs Ouens) un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Natālija Portmane).
Divu pāru attiecības kļūst sarežģītas pēc tam, kad Dens Vūlfs, vīrietis no viena pāra, satiek Annu, sievieti no otra pāra.
Gajānas administratīvais iedalījums
Gajānas administratīvo iedalījumu veido 10 reģioni. Pēc platības lielākais reģions ir Augštakutu/Augšesekibo (57 750 km²), bet mazākais — Demerara/Mahaika (2 232 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākais reģions ir Demerara/Mahaika (313 429 iedzīvotāji), bet mazākais — Potaro/Siparuni (10 190 iedzīvotāji).
Apši (Dzērbenes pagasts)
Apši (arī Līņi, Līnis) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 10,6 km no pagasta centra Dzērbenes, 29,9 km no novada centra Cēsīm un 109,4 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V299 (Rauna–Taurene–Abrupe).
Zači (Ilzeskalna pagasts)
Zači ir ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 255 km attālumā no Rīgas.
Hlohoveca
Hlohoveca ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Hlohovecas apriņķa centrs pie Vāhas upes.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1113. gadā, 1362. gadā ieguva pilsētas tiesības. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Hlohoveca līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Galgoca (Galgóc). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas pilsēta.
Izaugsme (partija)
Izaugsme ir Latvijas politiskā partija, kas pārstāv progresīvisma un centrisma idejas. Partija dibināta un reģistrēta 2013. gada 27. martā. Partijas "Izaugsme" valdē pašreiz darbojas četri cilvēki — Andris Skride, Juris Žilko, Maija Radziņa, Artūrs Čačka.
2018. gada 24. martā partija Kustība Par! pieņēma lēmumu par apvienības veidošanu ar partijām "Latvijas attīstībai" un "Izaugsme" kopīgam startam 13. Saeimas vēlēšanās. Vēlēšanās izveidotā apvienība "Attīstībai/Par!" ieguva 13 vietas, no kurām vienu ieguva Andris Skride.
2020. gada Rīgas domes vēlēšanās Attīstībai/Par! kopīgā sarakstā ar partiju "Progresīvie" ieguva vislielāko mandātu skaitu, taču neviens no "Izaugsmes" kandidātiem (Angelika Krūmiņa, Maija Radziņa, Māris Kalējs) domē neiekļuva.
Ideoloģija
Partija savā programmā sevi raksturo kā "demokrātisku un atbildīgu politisko partiju, kuras darbības pamatmērķi ir veicināt katra cilvēka, sabiedrības un Latvijas valsts izaugsmi, veicināt godīguma, taisnīguma un tiesiskuma principu ievērošanu, kompetentu un efektīvu pārvaldību valsts un pašvaldību pārvaldē, kā arī aktīvi iesaistīt sabiedrību lēmumu pieņemšanas procesos". Programmā arī ir pausts atbalsts progresīvas nodokļu sistēmas ieviešanai.
Saeimas vēlēšanas
Par deputātu 2018. gada Saeimas vēlēšanās no kopīgā saraksta tika ievēlēts partijas valdes priekšsēdētājs Andris Skride.
2021. gada pašvaldību vēlēšanas
Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Ķekavas un Madonas novadā.
Herhera
Herhera (hy, ) ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas Herheras upes krastā reģiona centrālajā daļā netālu no Svētās Cionas viduslaiku klostera. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 17 kilometri.
Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Herherā bija 706 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.
Bītigheimas "Steelers"
Bītigheimas "Steelers" ir hokeja komanda, kas bāzēta Bītigheimā-Bīzingenā, Vācijā un spēlē Vācijas hokeja līgā. Komanda dibināta 1981. gadā, un Vācijas hokeja līgā spēlē kopš 2021. gada.
Anna Kovaļova
Anna Kovaļova (ru, dzimusi, mirusi ) bija Latvijas krievu aktrise. Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece (1958).
Dzīvesgājums
Bija Ļeņingradas Jaunatnes teātra (1938—1941), Rīgas Krievu drāmas teātra (1944—1947) un Latvijas PSR Valsts Jaunatnes teātra (1948—1976) aktrise.
Mirusi 1997. gada 8. februārī Rīgā, apbedīta Matīsa kapos.
Progresīvā apvienība
Progresīvā apvienība, arī Progresīvā jaunsaimnieku apvienība, bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1929. gadā un likvidēta 1934. gadā, līdz ar valsts apvērsumu, pēc kura tika likvidētas visas Latvijas politiskās partijas. Partijas vienīgais vadītājs bija Marģers Skujenieks. Partija vairākkārt bija valdošajā koalīcijā, tās līderis Skujenieks vadīja Ministru kabinetu no 1931. līdz 1933. gadam.
Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi
Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi (en) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Ajeletas Voldmanes romānu Love and Other Impossible Pursuits. Filmas režisors un scenārija autors ir Dons Rūss. Galvenos tēlus atveido Līza Kudrova, Natālija Portmane, Lorēna Ambrouza un Skots Koens. Filmas pirmizrāde notika Toronto filmu festivālā.
Progresīvā apvienība
Partiju izveidoja likvidētās Mazinieku partijas vadība, tai skaitā Saeimas deputāti Skujenieks un Jānis Šterns. Bez šiem diviem deputātiem, kuri iepriekš strādāja kopā, 4. Saeimā darbojās arī Kristaps Bahmanis (iepriekš — Latvijas Jaunzemnieku savienība). Frakcija izveidoja parlamentāro bloku ar Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas frakciju. 1934. gadā "Progresīvās apvienības" pārstāvja, ārlietu ministra Voldemāra Salnā demisija izraisīja valdības krīzi, kuras dēļ krita Bļodnieka Ministru kabinets un par premjerministru kļuva Kārlis Ulmanis, kurš divus mēnešus vēlāk sarīkoja valsts apvērsumu.
Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi
Emīlija ir jauna sieviete, kura cenšas aprast ar savas meitas nāvi, tajā pašā laikā mēģinot saglābt savu laulību un attiecības ar vīra dēlu no iepriekšējās laulības.
Zači (Isnaudas pagasts)
Zači ir ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 273 km attālumā no Rīgas.
Donna Sammere
Ladonna Adriana Geinsa (en; dzimusi, mirusi ), plašāk pazīstama ar savu skatuves vārdu Donna Sammere (Donna Summer), bija amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore. Viņa tiek uzskatīta par disko karalieni.
1960. gados strādāja Vācijā (operā, teātrī). Viņa kļuva slavena 1970. gados, disko ēras laikā. Debijas albums Lady of the Night tika izdots vienīgi Eiropā, taču ar 1975. gadā izdoto singlu Love to Love You Baby guva pirmos lielos panākumus. Kopumā dzīves laikā D. Sammere izdeva 17 studijas albumus, divus koncertierakstu albumus, 89 singlus. Viņa bija viena no veiksmiģākajām ierakstu māksliniecēm 1970. un 1980. gados. Karjeras laikā ieguva piecas Grammy balvas.
Branko Zebecs
Branislavs "Branko" Zebecs (hr, dzimis, miris ) bija horvātu futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.
Lielākos panākumus savā spēlētāja karjerā guvis ar FK Partizan komandu, izcīnot trīs Dienvidslāvijas kausus, un ar Red Star Belgrade komandu, kļūstot par valsts čempionu.
Dienvidslāvijas futbola izlasi pārstāvējis no 1951. līdz 1961. gadam, kopumā 65 mačos gūstot 17 vārtus. Izcīnījis sudraba medaļas 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Helsinkos, kā arī otro vietu 1960. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1954. un 1958. gada FIFA Pasaules kausā.
Veiksmīgi strādājis par futbola treneri Dienvidslāvijā un Vācijā. Vienreiz gan ar Bayern Munich, gan ar Hamburger SV komandu uzvarējis Vācijas Bundeslīgā. Ar Hamburger SV komandu spēlējis 1980. gada Eiropas kausa finālā, kurā gan viņa vadītā komanda zaudēja Nottingham Forest.
Spēlētāja karjera
Partizan
Red Star Belgrade
Dienvidslāvija
Trenera karjera
Bayern Munich
Eintracht Braunschweig
HSV
Artūrs Kalnītis
Artūrs Kalnītis (dzimis Rīgā) ir latviešu basketbola aģents. Viņa klienti ir ievērojama daļa labāko Latvijas basketbolistu.
Absolvējis Rīgas Angļu ģimnāziju un Rīgas Starptautiskā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskolas Uzņēmējdarbības vadības fakultāti 2006. gadā.
A. Kalnītis ir spēlējis basketbolu jaunatnes un amatieru līmenī, pārstāvot 3. BJSS un "Krištopana BK" komandas LJBL, kā arī "BA Turība" basketbola komandu.
Siguldas katoļu baznīca
Vēsture
Siguldas Romas katoļu baznīcu sāk būvēt 1995. gadā, izmantojot arhitektes Maijas Krastiņas projektu. Ēku iesvētīja jau 1996. gada septembrī. Baznīca veltīta Vissvētākās Jēzus Sirds godam. Galvenajā altārī ir atbilstoša svētbilde, kas ir mākslinieka Šēnberga gleznas kopija.
Draudze
Draudzi apkalpo prāvests Rihards Rasnacis. Baznīcā regulāri notiek dievkalpojumi, kā arī citi pasākumi, kas domāti ne tikai draudzei, bet arī pilsētai un tās viesiem. Labās akustikas dēļ dievnamā labprāt uzstājas dažādu stilu mūziķi.
Informācija par draudzes aktivitātēm
Facebook: SiguldasDraudze
Twitter: @siguldasdraudze
Tatjana Ratcu
Tatjana Ratcu (pt; dzimusi ) ir Brazīlijas starptautiskā meistare šahā (1995).
Biogrāfija
1990. gadu otrajā pusē bijusi viena no vadošajām Brazīlijas šahistēm. Trīs reizes bijusi labākā Brazīlijas jauniešu šaha čempionātos U16 meiteņu vecuma grupā (1992, 1993, 1994) un divas reizes U18 meiteņu vecuma grupā (1996, 1997), divas reizes uzvarējusi Brazīlijas junioru šaha čempionātos (1996, 1998). Piecas reizes uzvarējusi Brazīlijas sieviešu šaha čempionātos (1994, 1995, 1996, 1997, 2000). 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 43. vietu. 1998. gadā Riodežaneiro Brazīlijas komandas sastāvā uzvarējusi Pasaules junioru komandu šaha čempionātā.
Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Kopš 2000. gadu sākuma reti piedalās šaha turnīros.
Arda Turans
Arda Turans (tr; dzimis Fatihā, Turcijā, ) ir turku futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Turcijas izlases dalībnieks. Pašlaik spēlē Turcijas Superlīgas klubā Stambulas "Galatasaray".
Plaši pazīstams ar savu ātro reakciju, kontroli pār bumbu un veiklo driblēšanas spēju. 21 gada vecumā Turans kļuva par kapteini Turcijas klubā Galatasaray. Turans ir pirmais turks, kurš ieguva La Liga titulu 2013./ 2014. gada sezonā. 2014. gadā Turans ierindojās 38. vietā titulā “The 100 best footballers in the world” kā vienīgais Turcijā dzimušais futbolists.
2014. gada 25. novembrī Turans tika nominēts arī “UEFA Team of the Year” kopā ar vēl 40 spēlētājiem, spēlējot klubā Atlético Madrid. 2015. gada jūnijā Turanam piederēja 80 seniora kausi un viņš bija guvis 14 vārtus Turcijas Futbola Izlases spēlēs, kā arī ieņēmis 8. vietu spāņu žurnāla “Don Balón” nominācijā “100 Best Young Football Players in the World”.
Turans regulāri atbalsta un jūt līdzi savas valsts kluba Galatasaray spēlēm. 2010. gada janvārī Turans ieguva trešā populārākā Eiropas futbolista titulu, kā arī 14. populārākā futbolista titulu pasaulē.
Kopā ar argentīniešu futbolistu un tagadējo komandas biedru Lionelu Mesi Turans ir attēlots uz Turcijas videospēles “FIFA 15” priekšējā vāka. Tieši ar šo futbolistu bieži tiek salīdzināts Turans, pateicoties abu spēlētāju veiklajām kustībām uz laukuma, taču viņš pats uzskata, ka “nevar tikt salīdzināts ar pasaules labāko futbolistu”.
2008. gada 16. novembra spēlē pret Turcijas klubu İstanbul BB, Turans zaudēja samaņu. Slimnīcā tika konstatēts, ka Turanam ir sirds aritmija. Dienu pēc negadījuma ārsti vēstīja, ka Ardas veselības stāvoklis ir normalizējies un ka lēkmi ir izraisījusi pārlieku liela atdeve sportam.
Neskatoties uz Turana profesionālo karjeru, viņš ir arī zināms kā aktīvs loceklis labdarībā, palīdzot slimiem bērniem. Turanam ir divas automašīnas: Aston Martin DB9 un Mercedes-Benz SLS AMG. Turans ir attiecībās ar turku modeli Alihanu Doganu (turku: Aslıhan Doğan).
Sasniegumi
Atlético Madrid
Barcelona
Kuļķi
Kuļķi ir ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļdaļā 5,2 km no pagasta centra Variņiem, 26,9 km no novada centra Smiltenes un 148,7 km no Rīgas.
Laši (Ābeļu pagasts)
Laši ir ciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Brodiem, 5 km no novada centra Jēkabpils un 124 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste), Daugavas attekas Barana krastā.
Kuļķi
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, starp Palsas un Vizlas upēm.
Starodvorjes vecticībnieku lūgšanu nams
Starodvorjes vecticībnieku lūgšanu nams ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Preiļu novada Aglonas pagasta Starodvorjes ciemā, Bieržgaļa ezera ezera rietumu krastā. Atrodas vēsturiskajā vecticībnieku apvidū, par ko liecina arī slāviskais ciema nosaukums. Ēka celta 19. gadsimta 80. gados. Senās svētbildes savulaik izzagtas.
Albērs
Albērs var būt:
Lipuški
Lipuški (citviet minēts kļūdains nosaukums Ļipuški) ir apdzīvota vieta Rēzeknes novadā, Mākoņkalna pagasta centrs, šeit atrodas Mākoņkalna pagasta pārvalde un bibliotēka.
Ciems izvietojies Rāznas ezera dienvidu krastā un ietilpst Rāznas nacionālā parka teritorijā. Lipuškos atrodas Rāznas nacionālā parka  dabas izglītības centrs "Rāzna".
Lipuški atrodas 25 km attālumā no novada centra Rēzeknes, 71 km attālumā no Daugavpils un 44 km attālumā no Preiļiem.
Lipušku vecticībnieku kopienas lūgšanu nams ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.
Lipuškos dzimusi Rēzeknes Goda pilsone (2012.g.), dzejniece Olga Afanasjeva (Olga Orsa).
Korneti–Peļļi
Korneti–Peļļi ir 1962. gadā dibināts dabas liegums Alūksnes un Smiltenes novados, Igaunijas pierobežā. Ietilpst aizsargājamo ainavu apvidus Veclaicene teritorijā. Sastāv no trim atsevišķām teritorijām.
Dabas liegums izveidots, lai nodrošinātu īpaši aizsargājamo saldūdens un meža biotopu aizsardzību, īpaši aizsargājamo sugu dzīvotņu saglabāšanu un Kornetu–Peļļu subglaciālās iegultnes ainavu un ar to saistītās dabas daudzveidības saglabāšanu. Iegultnē atrodas 11 austrumu - rietumu virzienā orientētu ezeru virkne. Liegumā izveidotas takas un atpūtas vietas.
Edvīns Hedlijs
Edvīns P. "Eds" Hedlijs (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Hedlijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku disciplīnā. Viņš bija viens no ASV komandas Vesper Boat Club dalībniekiem. Komanda šajās sacensībās izcīnīja zelta medaļu.
Lachninae
Lachninae ir īsto laputu dzimtas apakšdzimta. Tajā ietilpst 14 ģintis ar vairāk nekā 350 mūsdienu sugām, taču dažās ģintīs ir arī dažas fosilas sugas. Lachninae apakšdzimtas laputis ir sastopamas Holarktikas apgabalā. Nav raksturīga saimnieku maiņa. Daži pārstāvji sadzīvo ar skudrām.
Klasifikācija:
Zagajevka
Zagajevka ir ciems Maltas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 268 km attālumā no Rīgas.
Johans Gotfrīds Galle
Johans Gotfrīds Galle (de, dzimis, miris ) – bija vācu astronoms.
Johans Gotfrīds Galle piedzima mājās netālu no Radisas kā pirmais dēls Johana Gotfrīda Galles (1790–1853) un Marijas Henrietes, dzim. Pannier (1790–1839) ģimenē. Viņa tēvs bija darvas tecinātājs. J.Galle mācījās Vitenbergas ģimnāzijā, vēlāk no 1830. g. līdz 1833. gadam studēja Frīdriha Vilhelma universitātē Berlīnē (tagad Berlīnes Humboltu universitāte). Gūbenes ģimnāzijā viņš mācīja matemātiku un fiziku. Vēlāk pārcēlās strādāt ģimnāzijā Berlīnē.
Berlīnes observatorija
1835. gadā viņš Berlīnes observatorijā sāka strādāt par palīgu pie Johana Franča Enkes. Šeit viņš nostrādāja nākamos 16 gadus, darbodamies ar 9 collu refraktoru. 1838. gadā J.Galle atklāja vienu no Saturna gredzeniem. Laikā no 1839. gada 2. decembra līdz 1840. gada 6. martam viņš atklāja 3 jaunas komētas. 1845. gadā J.Galle saņēma filozofijas doktora grādu.
Neptūna atklāšana
1845. gadā J.Galle nosūtīja savas disertācijas kopiju franču matemātiķim Irbēnam Leverjē. Atbildi viņš saņēma tikai pēc gada. Vēstule bija izsūtīta 1846. gada 18.septembrī, Galle to saņēma 23. septembra rītā. Leverjē tolaik nodarbojās ar Urāna orbītas perturbāciju pētīšanu. Vēstulē viņš bija norādījis kādas līdz šim nezināmas planētas atrašanās vietu, kuru bija ieguvis, veicot aprēķinus un prasīja, lai Galle pārbauda minēto pozīciju. Sekojošajā naktī, sadarbībā ar savu palīgu Heinrihu Luī Dare (Heinrich Louis d'Arrest), Galle pārbaudīja norādīto debess apgabalu un atklāja tajā 8. zvaigžņlieluma spīdekli tikai 1° attālumā no aprēķinātās vietas. Novērojot objektu nākamajās naktīs, kļuva skaidrs, ka tā ir planēta. Pats Galle vienmēr noliedza, ka viņš atklājis Neptūnu, apgalvojot, ka tas ir tikai Leverjē nopelns.
Breslavas observatorija
1851. gadā J.Galle pārcēlās uz Breslavu (mūsdienās Vroclava), kur sāka strādāt par vietējās observatorijas direktoru. 1856. gadā viņš kļuva par astronomijas profesoru Silēzijas Frīdriha Vilhelma universitātē Breslavā (Vroclavas universitāte mūsdienās). Breslavā J.Galle nostrādāja 45 gadus. Viņš nodarbojās ar planētu orbītu precīzu noteikšanu; attīstīja metodes, kā noteikt ziemeļblāzmu augstumu un meteoru trajektorijas; piepalīdzot dēlam, apkopoja vienā darbā datus par visām tobrīd zināmajām komētām; nodarbojās ar Zemes magnētiskā lauka pētīšanu un klimatoloģiju. J.Galle kopumā nopublicēja vairāk kā 200 darbus.
1897. gadā J.Galle atgriezās Potsdamā, kur 1910. gadā mira 98 gadu vecumā.
1977. gadā Grefenhainihenā viņam atklāja pieminekli.
Galles vārdā nosaukts krāteris uz Mēness, krāteris uz Marsa, asteroīds 2097 Galle un viens no Neptūna gredzeniem.
Sarkans karogs (politika)
Sarkans karogs politikā ir strādnieku, sociālisma, komunisma un citu kreisu ideoloģiju simbols. Tas par strādnieku simbolu kļuva 19. gadsimtā, lai gan Francijā to izmanto jau kopš 14. gadsimta. Mūsdienās to bieži izmanto ne tikai komunisti un sociālisti, bet arī mērenāk noskaņoti kreisas ideoloģijas piekritēji, piemēram, sociāldemokrāti un demokrātiskie sociālisti.
19. gadsimtā sarkanus karogus izmantoja, kad notika strādnieku protesti un sacelšanās. Tas kļuva arī par komunisma simbolu pēc tam, kad to izmantoja Parīzes Komūna. Vēlāk sarkano karogu par pamatu saviem karogiem izmantoja vairākas komunistiskas, sociālistiskas un kreisi orientētas valstis, piemēram, Padomju Savienība, Ķīnas Tautas Republika, Vjetnama, Demokrātiskā Kampučija, Ziemeļkoreja, Angola. Sarkanus karogus un to atvasinājumus bieži izmanto arī kreisas partijas.
Karoga atvasinājumi
Karogi, kuros izmantots un pārveidots sarkanais karogs.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Haiti
Sarakstā apkopotas tās vietas Haiti, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. UNESCO sarakstā no Haiti ir iekļauta 1 vieta (kultūras objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā. Haiti Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1980. gada 18. janvārī.
Pirmkods (filma)
"Pirmkods" (en) ir režisora Dankana Džonsa (Duncan Jones) 2011. gadā uzņemtais fantastikas trilleris. Filmas pirmizrāde notika 2011. gada 11. martā South by Southwest kinofestivālā Teksasā, no 2011. gada 1. aprīļa tā tika demonstrēta ASV kinoteātros.
Sižets
ASV Armijas pilots, kapteinis Kolters Stīvenss, kura pēdējās atmiņas ir par misiju Afganistānā, pēkšņi atjēdzas cita cilvēka — kāda skolotāja Šona Fentresa ķermenī. Kolters atrodas piepilsētas vilcienā, kas brauc uz Čikāgu, viņam pretim sēž jauna sieviete, kuru sauc par Kristīnu. Pirms Kolters pagūst saprast, kas notiek, vilcienu iznīcina sprādziens.
Stīvenss pamostas vāji apgaismotā kapsulā, no monitora viņu uzrunā Kolīna Gudvina, jauna sieviete militārā uniformā. Viņa dara Stīvensam zināmu, ka tas atrodas "Pirmkodā" — programmā, kas ļauj iemiesoties cita cilvēka ķermenī tā dzīves pēdējās astoņās minūtēs. Tai pašā dienā Čikāgas piepilsētas vilcienā bija eksplodējusi bumba, iznīcinot vilcienu. Stīvensa uzdevums ir atrast bumbu un uzzināt, kas to izgatavojis, pirms kaut kur Čikāgā eksplodē vēl viena bumba — šoreiz netīrā, nogalinot miljoniem cilvēku.
Stīvenss tiek nosūtīts atpakaļ uz vilcienu, kur ventilācijas lūkā virs tualetes viņš atrod bumbu, kas tiek aktivizēta ar mobilā telefona signālu. Bumba atkal eksplodē, un Stīvenss atgriežas kapsulā.
Izpētot organizācijas nosaukuma saīsinājumu, kura burtus viņš bija pamanījis uz Gudvinas uniformas, Stīvenss atklāj, ka ticis pasludināts par karā bojā gājušu, un viņa ķermenis nonācis militāristu rokās.
Stīvenss vairākas reizes atgriežas pagātnē, kur vilciena slēptuvē atrod ieroci un beidzot atklāj, ka terorists ir amerikāņu ekstrēmists Dereks Frosts. Par to viņš paziņo Gudvinai un stājas pretim Frostam, pirms tas pagūst aktivizēt otru bumbu. Militāristi, kurus Gudvina informē, sagūsta Frostu un izglābj Čikāgu. Taču vilciens joprojām ir iznīcināts un Kristīna — mirusi.
Gudvina un Ratledžs viņam mēģina iestāstīt, ka "Pirmkods" ir tikai imitācija, tādēļ Stīvenss nevarot izmainīt pagātni un izglābt Kristīnu. Stīvensam ir aizdomas, ka Gudvina viņam melo par divus mēnešus ilgušu apmācību "Pirmkodā" pēc viņa misijas Afganistānā.
Izliekoties par savu draugu, Stīvenss/Fentress pa telefonu piezvana savam tēvam, kuram nav zināms, kā un kur gājis bojā viņa dēls. Viņš izstāsta tēvam, kā gājis bojā un cik ļoti viņu mīlējis.
Izmantojot informāciju no iepriekšējā ceļojuma uz pagātni, Stīvenss neitralizē bumbu un sagūsta Frostu, neļaujot tam uzspridzināt vilcienu. Rit pēdējā no astoņām Stīvensam atvēlētajām minūtēm. Pēdējās sekundēs Stīvenss skūpsta Kristīnu, taču laiks rit tālāk un viņa dzīve turpinās. Šajā paralēlajā realitātē Frosts turpat vilcienā tiek arestēts, un pasažieri ir izglābti.
Izrādās, ka tad, kad Gudvina tika izslēgusi Stīvensa smadzeņu dzīvības uzturēšanas sistēmu, viņa saprāts palika Šona Fentresa ķermenī. Guvis otru iespēju — laimīgu dzīvi kopā ar Kristīnu, Stīvenss alternatīvajā realitātē ir ārēji pārvērties par Fentresu, saglabājot savu saprātu.
Ratledžs agrāk tika apgalvojis, ka "Pirmkoda" aktivizēšana var radīt jaunas laika līnijas, pateicoties kvantu fizikai, un ka jaunajās pasaulēs Stīvensa darbību dēļ būs radušies jauni Kolteri Stīvensi. Šai citā realitātē Gudvina, kas vēl neko nezina par Stīvensu, saņem no tā E-pastu ar lūgumu palīdzēt viņam šai pasaulē. Viņa saprot, ka "Pirmkods" var ne tikai notikumus atjaunot, bet arī ietekmēt tos.
Lomās
un citi aktieri.
Filmas tapšana
Filmēšana sākās 2010. gada 1. martā Monreālā, tā beidzās 29. aprīli. Dažas ainas tika filmētas Čikāgā, Tūkstošgades parkā (Millennium Park).
2010. gada jūlijā tika radīti filmas vizuālie efekti. Sākotnēji režisors Dankans Džonss bija plānojis, ka mūziku filmai varētu radīt komponists Klints Mansels, tā būtu viņu otrā sadarbība. Taču vēlāk par filmas komponistu kļuva Kriss Beikons (Chris Bacon).
Kritika
"Pirmkods" saņēma ļoti pozitīvas atsauksmes. Interneta vietne Rotten Tomatoes ziņoja, ka 91 procents kritiķu devuši filmai pozitīvu novērtējumu. Balstoties uz 221 vērtējumu, vietne novērtēja filmu ar 7,5 ballēm no iespējamām 10. Kritiķi salīdzināja filmu ar 1993. gadā uzņemto "Murkšķa dienu"  un Agatas Kristi detektīvromānu "Austrumu ekspresis".
Vladimirs Vikulovs
Vladimirs Vikulovs (dzimis, miris ) bija krievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju Olimpisko čempionu, kā arī septiņkārtēju Pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas PSRS čempionāta komandās Maskavas CSKA un Ļeņingradas SKA, 12 reizes izcīnot līgas čempiona titulu.
Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Vikulovs sāka 1963.—64. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas CSKA. 1978.—79. gada sezonas otrajā pusē, kas bija Vikulova pēdējā sezona spēlētāja karjerā, viņš aizvadīja deviņas spēles Ļeņingradas SKA sastāvā. Kopumā PSRS čempionātā 520 spēlēs Vikulovs guva 283 vārtus.
1971. un 1972. gada pasaules čempionātos Vikulovs tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Piedalījās arī 1972. gada Kanādas—PSRS supersērijā.
Eirāzijas kurmji
Eirāzijas kurmji, Eirāzijas kurmju ģints (Talpa) ir kurmju dzimtas (Talpidae) ģints, kas pieder pie kurmju apakšdzimtas (Talpinae). Tā apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas sugas. Šīs ģints sugas sastopamas tikai Eirāzijā, galvenokārt Eiropā un Āzijas rietumos. Latvijā mājo viena Eirāzijas kurmju ģints suga — Eiropas kurmis (Talpa europaea). Dažām sugām ir ļoti lieli izplatības areāli, piemēram Eiropas kurmim, bet dažas sugas sastopamas nelielos, ierobežotos reģionos. Viena no tādām ir Irānas kurmis (Talpa davidiana), kura izdzīvošana ir kritiski apdraudēta. Ir sugas, kas mīt tikai kalnos, piemēram, Ibērijas kurmis (Talpa occidentalis) un Kaukāzas kurmis (Talpa caucasica).
Kopīgās īpašības
Šīs ģints mātītēm ir rudimentāras tēviņu pazīmes, piemēram, urīnkanāla sīpoliņa dziedzeri (glandulae bulbourethrales) un prostata. Ir zinātnieki, kas uzskata, ka kurmju ģints sugas patiesībā ir hermafrodīti, bet citi zinātnieki tomēr uzskata, ka tās ir "īstas mātītes" ar dažām tēviņu pazīmēm.
Kurmju ģints sugas ir 9—18 cm lielas un sver 65—120 g. Visām sugām ir īsa aste un īss, blīvs, tumšā krāsā kažociņš. Matojums aug vertikāli un kustās visos virzienos, tādējādi tas nerada pretestību kurmim pārvietojoties pa alu jebkurā virzienā (gan uz priekšu, gan atpakaļ). Kā visiem kurmjiem šīm sugām ir ļoti jutīgs purniņš un priekšķepas. Uz īsās astītes ir vairāki jutīgi, pagarināti matiņi, kas nodrošina tausti dzīvniekam arī aizmugurē. Kā visi kurmju dzimtas dzīvnieki kurmji barojas ar sliekām, kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem, kas dzīvo augsnē. Pamatā dzīvo zem zemes, rok alu labirintus un barojas ar tiem bezmugurkaulniekiem, kas iekrīt to tuneļos. Tā kā kurmju sugas pamatā uzturas zem zemes, tās var būt aktīvas gan gaišajā diennakts laikā, gan tumšajā, tomēr virs zemes iznāk tikai tumsā.
Vidzemes tirgus
Vidzemes tirgus, neoficiāli dēvēts arī par Matīsa tirgu, ir viens no Rīgas tirgiem, kas izveidots 1902. gada rudenī pie Brīvības un Matīsa ielas krustojuma.
Vēsture
Senākais Vidzemes priekšpilsētas tirgus bija Aleksandra tirgus, kas atradās pie Tallinas ielas krustojuma, kur tagad atrodas Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskā baznīca.
1902. gada 15. oktobrī tagadējā Vidzemes tirgū atklāja Rīgas pilsētas arhitekta Reinholda Šmēlinga projektētos mūra paviljonus gaļas un citu produktu tirdzniecībai, kā arī pārvaldes ēku tirgus laukuma centrā. Bija atļauta arī tirgošanās no vezumiem. Vieta esot bijusi slavena ar piena produktiem, it īpaši sviestu.
1924. gadā to pārdēvēja par Vidzemes tirgu, 1929. gadā uzcēla atsevišķu paviljonu siļķēm. 1938. gadā uzcēla īres namu Brīvības un Matīsa ielas stūrī, kura pagrabu tirgus izmantoja ledus kamerām, bet pirmo stāvu dažādiem tirgus pakalpojumiem. Pagalma pusē iekārtoja 31 apkurināmus stendus augļiem un puķēm, ka arī publiskās tualetes pie Brīvības ielas ieejas, nojauca veco pārvaldes ēku laukuma centrā.
Latvijas PSR laikā to pārdēvēja par Vidzemes kolhozu tirgu, 1986. gadā 57 tirgošanās vietas bija iznomātas 21 kolhozam.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 2007. gada novembrī aizdegās Vidzemes tirgus gaļas paviljons. 2009. gadā tirgū notika Mākslas dienas ar izstādēm un priekšnesumiem. 2017. gadā gaļas paviljona lietošanu aizliedza, 2018. gadā notika tērauda kolonnu korodējušo pamatņu pēdu atjaunošana un ārējo ķieģeļu mūra sienu bojājumu novēršana. 2018. gadā Vidzemes tirgu pievienoja Rīgas domes kapitālsabiedrībai SIA “Rīgas Centrāltirgus”. 2021. gada rudenī tirgu kā mājvietu izvēlējās jaunā teātra festivāls “Homo Novus”.
2022. gadā Rīgas dome pēc vairāku gadu ilgiem mēģinājumiem atrast tirgus nomnieku nolēma, ka paviljonus attīstīs privātie uzņēmumi, bet laukumu – pašvaldība.
Vilciņa
Vilciņa (vīriešu dzimtē Vilciņš) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „vilks” pamazināmās formas Cilvēki ar šo uzvārdu:
Lauri Auss
Lauri Auss (et; – ) bija profesionāls Igaunijas šosejas riteņbraucējs, kas Igauniju pārstāvēja trijās Olimpiskajās spēlēs.
Dzimis Tartu, 1995. gadā viņš kļuva par profesionāli un pārstāvēja vairākas Francijas komandas. 1997. gadā viņš kļuva par pirmo Igaunijas pārstāvi, kas sasniedzis Tour de France finišu. Auss savas karjeras gaitās vairākas reizes kļuva par Igaunijas čempionu. 1992. gada Barselonas Olimpiskajās spēlēs izcīnīja piekto vietu, lielās grupas finiša sprintā piekāpjoties vienīgi vācu sprinterim Ērikam Cābelam.
Lauri Auss mira 2003. gadā, kad treniņa laikā pie Tartu viņu no aizmugures notrieca piedzēries autovadītājs. Pēc šī notikuma Igaunijas sabiedrībā tika aktualizēts jautājums par bargākiem sodiem par auto vadīšanu reibumā.
Ausa piemiņai tiek rīkotas starptautiskas ikgadējas sacensības Lauri Aus’i Memoriaal.
Fromentāls Alevī
Žaks Fransuā Fromentāls Elī Alevī (fr; dzimis, miris ) bija franču komponists. Pazīstams kā 1835. gadā pirmatskaņotās operas "Žīdiete" autors.
Dzimis ebreju sinagogas mūziķa un francūzietes ģimenē. Mācījies Parīzes konservatorijā, kur vēlāk strādāja par pasniedzēju. Papildinājies Itālijā. Bez konservatorijas strādājis arī "Théâtre-Italien" un Parīzes operā. Bija arī Daiļo mākslu akadēmijas sekretārs. Alevī skolnieks Žoržs Bizē 1869. gadā apprecējās ar Alevī meitu Ženevjēvu.
Anna Freida
Anna Freida (de; dzimusi, mirusi ) bija austriešu-britu psiholoģe un psihoanalītiķe, jaunākā no psihoanalīzes pamatlicēja Zigmunda Freida sešiem bērniem.
Līdzās Melānijai Kleinai Anna Freida tiek uzskatīta par psihoanalīzes metodes izveidotāju bērnu psiholoģijā. Viņa piemēroja psihoanalīzi bērniem, izmantojot spēles un rotaļlietas. Freida sarakstījusi darbus par cilvēka ego psiholoģiju, uzsverot ego nozīmīgumu, kā arī sociālās apmācības ietekmi uz to. Amerikāņu psihologu asociācijas žurnāls Review of General Psychology 2002. gadā publicēja 100 ievērojamāko 20. gadsimta psihologu sarakstu, ierindojot Annu Freidu 99. vietā.
Skinny Puppy
Skinny Puppy ir Kanādas postindustriālās mūzikas grupa, izveidota 1982. gadā. Tās pašreizējie dalībnieki ir cEvin Key, Nivek Ogre un Marks Volks.
Anna Freida
Biogrāfija
Anna Freida piedzima 1895. gadā Vīnē, Austroungārijā. Anna bija jaunākā no Zigmunda Freida sešiem bērniem. 15 gadu vecumā Anna sāka lasīt sava tēva darbus. 1912. gadā pabeidza liceju Vīnē. 1914. gadā nokārtoja eksāmenu, lai varētu strādāt par skolotāju mācekli. Pēc pāris gadiem sāka strādāt par skolotāju, bet 1920. gadā biežas slimošanas dēļ skolotājas darbu pameta.
Freida nopietni sāka interesēties par tēva darbu 1918. gadā, kad viņš uzsāka Annas psihoanalīzi. Vēlāk viņa iesniedza rakstu Vīnes Psihoanalītiskajā biedrībā, kļuva par tās biedru. 1923. gadā Freida uzsāka savu psihoanalīzes praksi bērniem. Pēc diviem gadiem sāka lasīt lekcijas Vīnes Psihoanalītiskās apmācības institūtā par bērnu psihoanalīzes tehniku. No 1925. līdz 1934. gadam bija Starptautiskās Psihoanalītiskās asociācijas sekretāre. 1935. gadā kļuva par Vīnes Psihoanalītiskās apmācības institūta direktori, kā arī publicēja savu pētījumu The Ego and the Mechanisms of Defence, kas kļuva par ietekmīgu darbu ego psiholoģijas jomā.
Lai izvairītos no nacistiskā režīma, 1938. gadā Anna Freida kopā ar ģimeni pārcēlās uz Angliju. Viņas tēvam bija attīstījies žokļa vēzis, un Freidai izdevās iegūt atļauju ģimenes izbraukšanai no Austrijas. Freida Londonā rūpējās par tēvu, bet 1939. gadā tēvs nomira.
1946. gadā Freida ieguva britu pilsonību naturalizācijas kārtībā.
Otrā pasaules kara laikā Londonā Freida veica pētījumus par bērnu-bezpajumtnieku attīstību. 1947. gadā Freida nodibināja bērnu psihoanalīzes kursus, bet 1952. gadā atvēra klīniku. Kopš 20. gadsimta 50. gadiem Freida bieži viesojās ASV, kur uzstājās ar lekcijām. Visas savas karjeras laikā Freida rakstīja darbus par psiholoģiju.
Freida nomira Londonā 1982. gadā 86 gadu vecumā. Par godu Freidai Hempstedas klīnika 1984. gadā tika nosaukta par Annas Freidas centru. 1986. gadā Freidas mājā Londonā saskaņā ar viņas vēlēšanos tika iekārtots Freida muzejs, kas veltīts viņas tēvam Zigmundam Freidam un Britu Psihoanalītiskajai biedrībai.
Skinny Puppy
Mūzikas raksturojums
Skinny Puppy mūzikai raksturīga eksperimentēšana ar analogajām un digitālajām ierakstu tehnoloģijām. 1980. gados grupa plaši eksperimentēja ar kompaktkasešu tehnoloģiju, mūzikas komponēšanā, lietojot kasešu lentu cilpas. Grupas agrīnajai un arī pašreizējai mūzikai pārsvarā ir tumšs, vairākslāņu skanējums, kas panākts, lietojot un apvienojot sintezatorus, bungu mašīnas, akustiskos sitaminstrumentus, semplerus un nemuzikālus priekšmetus. Skaņdarbus veido arī fragmenti no filmām un radio pārraidēm, vokāls ir distorsēts vai savādāk pārveidots.
Dziesmu vārdi ir par dažādiem tematiem: dzīvnieku tiesībām, politiku, reliģiju, psihotropo vielu lietošanu, slimībām un vides iznīcināšanu.
1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā grupa kļuva pazīstama ar saviem teatrālajiem un skandalozajiem koncertiem, kas tika veidoti, lai pievērstu uzmanību ķīmiskajiem kariem un protestētu pret eksperimentiem ar dzīvniekiem.
Zagorje (Ilzeskalna pagasts)
Zagorje ir ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 246 km attālumā no Rīgas.
Melia
Melia var būt:
Waterloo
Waterloo var būt:
Auguļi (Jaunlaicenes pagasts)
Auguļi ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 7 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 24 km no novada centra Alūksnes un 189 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.
Ziemeļsusēja
Ziemeļsusēja (arī Mazā Susēja) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā. Sākas kā novadgrāvis Zasas pagastā ziemeļos no Akmeņārēm. Tek pa Aknīstes nolaidenumu paralēli Daugavai. Ietek Daugavas attekā Sakā lejpus Salas. Upes augštece līdz „Saltaispurvam“ un lejtece no Vecaldaunīcas ietekas regulētas, veikti plaši meliorācijas darbi. Lielākās pietekas ir Landzānu upīte, Ridupīte (6 km), Zasa (14 km), Vecaldaunīca, Vārzgūne (5 km), Vīpīte, Podvāze (20 km), Piestiņa (15 km; kreisās), Stirnu grāvis, Liepu purva grāvis (labās). Upi šķērso autoceļi P75 un P76. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Ošāni un Sala.
Zalcmanis
Zalcmanis var būt uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
1993.—1994. gada UEFA Čempionu līgas sezona
1992.—1993. gada UEFA Čempionu līgas sezona bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 39. sezona un 2. zem UEFA Čempionu līgas nosaukuma. Sezona ilga no līdz. Finālspēle norisinājās Atēnu olimpiskajā stadionā.
Par UEFA Čempionu līgas uzvarētājiem piekto reizi kļuva Itālijas klubs Milan, kas finālā uzvarēja Spānijas komandu Barcelona ar rezultātu 4–0.
Pagājušās sezonas uzvarētāji Marseille tika diskvalificēti, sakarā ar spēļu ietekmēšanu Francijas Division 1 līgā iepriekšējā sezonā. Šī bija pirmā un vienīgā reize, kad pagājušās sezonas uzvarētāja nepiedalās nākamajā sezonā.
Šī bija pirmā sezona, kad pēc grupu turnīra notika vēl izslēgšanas spēles. Abu grupu pirmās divas vietas iekļuva pusfinālā, kur vienā mačā noskaidroja komandu, kura iekļūst finālā.
Pirmo reizi piedalījās komandas no Horvātijas, Baltkrievijas, Moldovas, Gruzijas un Velsas.
Priekšsacīkšu kārta
1 Dinamo Tbilisi tika izslēgta no turnīra pēc neveiksmīga mēģinājuma pirmajā kārtā uzpirkt tiesnesi.
Leons X
Pāvests Leons X (, dzimis, miris ), īstajā vārdā Džovanni di Lorenco de Mediči (Giovanni di Lorenzo de' Medici), bija Romas pāvests no līdz. Viņš bija pirmais no četriem Mediči dzimtas pāvestiem. Džovanni Mediči bija pēdējais pāvests, kurš ievēlēšanas brīdī nebija priesteris.
Lazdukalns (stacija)
Lazdukalns bija dzelzceļa stacija līnijas Rēzekne—Sita iecirknī Rugāji—Bērzpils, izveidota kā tuvākā stacija no Bērzpils pagasta Beņislavas pusmuižas. Pie Lazdukalna stacijas izveidojās apdzīvota vieta ar tādu pašu nosaukumu.
Vēsture
Staciju atklāja 1930. gada 4. novembrī, kopā ar posmu Rugāji—Bērzpils, tajā pašā gadā tika uzbūvēta arī koka stacijas ēka.
Zahari (Goliševas pagasts)
Zahari ir ciems Goliševas pagastā, Kārsavas novadā. Atrodas 291 km attālumā no Rīgas.
Rezā šahs Pehlevī
Rezā šahs Pehlevī (fa; dzimis Rezā Hans, miris ) Irānas šahs no 1925. gada 15. decembra līdz 1941. gada 16. septembrim. Pehlevī dinastijas izveidotājs, aizsāka strauju Irānas modernizāciju. Bija spiests atteikties no troņa par labu dēlam Mohammadam Rezā pēc Lielbritānijas un PSRS iebrukuma Irānā 1941. gadā. Izsūtīts trimdā uz Dienvidāfriku, kur mira.
Dzīvesgājums
Dzimis nelielā ciematiņā, Irānas (tolaik Persijas) ziemeļos. Viņa māte bija bēgle no senāk Persijas kontrolētās Gruzijas, kas bija zaudēta Krievijas Impērijai. Viņa tēvs bija majors šaha armijā, karojis karā pret britiem, miris, kad Rezā bija 8 mēnešus vecs. Sešpadsmit gadu vecumā sāka dienēt Krievijas virsnieku komandētajā Persijas kazaku brigādē. Kāpjot pa dienesta kāpnēm, 1921. gadā kļuva par kazaku brigādes komandieri.