cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Šarlī Motē
Profesionālās karjeras laikā Morē bija reputācija kā tīram braucējam kurš nekad neizmantotu neatļautas vielas.
Siguldas Jaunā pils
Vēsture
1934. gadā pils nonāca Latvijas Preses biedrības īpašumā. Arhitekta Alfrēda Birkhāna vadībā ēkā no 1936. līdz 1937. gadam tika veikti apjomīgi pārbūves darbi — ēka tika pilnībā pārplānota, paaugstināts skatu tornis, paplašināta terase ap pils ēku, pilnīgi no jauna izbūvēts pils otrā stāva balkons. Pilī izveidoja jaunu, mākslinieciski augstvērtīgu interjeru, atbilstoši Latvijas Preses nama vajadzībām — te tapa tam laikam modernākā atpūtas pils Baltijā ar īpaši grezniem nacionālā stila interjeriem, kuru izveidē piedalījušies tādi pazīstami mākslinieki kā Niklāvs Strunke, Pēteris Ozoliņš, Kārlis Sūniņš, Vilhelms Vasariņš. Kā rakstījusi tā laika prese, atpūtas pils attēli bijuši ievietoti pat franču mākslas žurnālos. Pēc renovācijas Rakstnieku pils kļuva par populāru apmeklējuma objektu.
Šarlī Motē
Pēc braucēja karjeras beigām Motē iesaistījās sacensību organizēšanā, 14 gadus strādājot Critérium du Dauphiné (ķā direktora asistents), bet 2010. gadā tika apstiprināts par Grand Prix Cycliste de Québec un Grand Prix Cycliste de Montréal sporta menedžeri. Motē strādājis arī pie Francijas izlases atlases 1997. un 1998. gada Pasaules čempionātā, kā arī kā UCI tehniskais delegāts 2004. un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Siguldas Jaunā pils
Vēsture
Viesu uzņemšanai bija aprīkotas arī citas blakus esošās muižas ēkas — vecajā koka pilī jeb muižas ērberģī bija iekārtota viesnīca ar 12 numuriem. Muižas klētīs tika ierīkota tūristu mītne jeb ekskursantu nams ar guļamām telpām atsevišķi sievietēm un vīriešiem. Bijušajā muižas sakņu dārzā bija ierīkots sporta laukums, bet ābeļdārzā — tenisa korti. Īsi pirms Otrā pasaules kara sākuma Siguldas pils dārzā sāka celt jaunu siltumnīcu un vīna māju, kurā audzētās vīnogas tiktu pasniegtas viesiem un izmantotas Siguldas vīna gatavošanā.
1938. gadā Jaunās pils priekšā tika atklāts tēlnieka Teodora Zaļkalna veidotais piemineklis Kronvaldu Atim. Viņš bijis viens no jaunlatviešu kustības otrā posma aizsācējiem, ļoti daudz paveicis latviešu literārās valodas tapšanā. Latvijas Skolotāju konferences laikā 1869. gadā, kas norisinājās Turaidā, Kronvaldu Atis referātu par valodas tiesībām pirmoreiz vēsturē lasīja latviešu valodā. Jāpiebilst, ka 19. gadsimta vidū muižniecības radītajā izglītības sistēmā bija vērojamas nomācošas pārvācošanās tendences.
Otrā pasaules kara laikā Jaunā pils tika izmantota vācu armijas Nord štāba vajadzībām, šajā laikā blakus pils pagalma vārtiem uzbūvēja pretgaisa aizsardzības patversmi. Pēc kara PSRS Ministru padome pilī ierīkoja Atpūtas namu augsta ranga amatpersonām. 1953. gadā Siguldas muižas centra ēkās Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrija ierīkoja sanatoriju "Sigulda", kas darbojās līdz pat Latvijas neatkarības atjaunošanai.
Muižas komplekss
Mūsdienās Siguldas muižas vēsturiskajā centrā saglabājušās vairākas ēkas, kas celtas 18. un 19. gadsimtā īpašnieku fon der Borhu un Kropotkinu laikā, — Vasaras pils, Jaunā pils, Baltā pils, vagara māja, muižas kalpotāju mājas, klēts, veļas mazgātava, sakņu un augļu pagrabi. Siguldas muižas centru ieskauj no plēstiem laukakmeņiem mūrēts žogs ar greznu vārtu izbūvi.
Blakus Jaunajai pilij atrodas tā sauktā Dzeltenā māja jeb Vasaras pils. Tā celta klasicisma stilā ap 18. gadsimta beigām, 19. gadsimta pirmo pusi. Koka garenbūvi ar augsto četrslīpju jumtu cēlis prasmīgais Cēsu būvmeistars, par pēdējo Vidzemes lībieti dēvētais Mārcis Sārums. Ar Jaunās pils uzcelšanu 1881. gadā vecais dzīvojamais ērberģis jeb tautā sauktā Vasaras pils nezaudēja savu nozīmi — ēkā ierīkoja Kropotkinu ģimenes baznīcu. Kad Siguldas muižas centrs nonāca Rakstnieku un žurnālistu biedrības īpašumā, ēkā tika veikta pārbūve pansijas vajadzībām.
Siguldas muižas vecajā alus brūzī iekārtota unikāla smilšu mākslas galerija. Mākslinieks Elmārs Gaigalnieks vairāk kā 17 gadu garumā radījis unikālu smilšu mākslas tehniku, kura nepārtraukti tiek attīstīta un pilnveidota. Izstāžu zālē īpašā atmosfērā var aplūkot mākslinieka smilšu gleznas un telpiskos mākslas darbus, unikāla ir arī kolekcija, kurā savākti smilšu paraugi no pieciem pasaules kontinentiem.
Ziemeļu divcīņa 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ziemeļu divcīņā  tika sadalīti 3 medaļu komplekti. Sacensības notika no 12. līdz.
Buciniški
Buciniški ir ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 248 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas pamatskola.
Ukrainas Pareizticīgā baznīca
Ukrainas Pareizticīgā baznīca, kā arī Ukrainas Svētākā baznīca (uk, Святіша церква України) ir daļēji atzīta neatkarīga pareizticīgā baznīca Ukrainā. Pašreizējais galva ir Kijivas metropolīts Epifānijs (Dumenko).
Baznīca tika izveidota 2019. gada 5. janvārī, apvienojoties divām iepriekš neatzītām un nekanoniskām baznīcām — Kijivas patriarhāta Ukrainas Pareizticīgajai baznīcai un Ukrainas autokefālajai Pareizticīgajai baznīcai -, kā arī pārejot diviem Maskavas patriarhāta bīskapiem. Iepriekš neatzītais Kijivas patriarhs Filarets (Deņisenko), kas sākot ar 20. gadsimta 90. gadiem bija aktīvi cīnījies par Ukrainas baznīcas neatkarību, kaut gan sākotnēji atzina jaunizveidoto Ukrainas baznīcu, vēlāk paziņoja par savu iziešanu no tās sastāva un Kijivas patriarhāta atjaunošanu.
2019. gadā Konstantinopoles baznīcas sinode atcēlusi 1686. gada lēmumu, ar kuru Kijivas metropolija tika nodota Maskavai. 2019. gada 5. janvārī Konstantinopoles patriarhāts oficiāli paziņoja par jaunas baznīcas izveidošanu un atzina Ukrainas Pareizticīgās baznīcas neatkarību. Krievu Pareizticīgā baznīca atzina Konstantinopoles patriarha rīcību par nekanonisku un pārtrauca eiharistisko sadraudzību ar Konstantinopoles Pareizticīgo baznīcu.
No 15 autokefālajām pareizticīgajām baznīcām Ukrainas Pareizticīgo baznīcu šobrīd ir atzinušas četras: Grieķijas Pareizticīgā baznīca (2019. gada oktobrī), Aleksandrijas Pareizticīgā baznīca (2019. gada novembrī), kā arī daļa Kipras Pareizticīgās baznīcas bīskapu, tai skaitā Kipras arhibīskaps. Ar baznīcām un bīskapiem, kas atzina Ukrainas Pareizticīgo baznīcu, Krievu Pareizticīgā baznīca pārtrauca eiharistisko sadraudzību. Citas autokefālās pareizticīgās baznīcas pašlaik nav atzinušas ne tikai Ukrainas baznīcas autokefāliju, bet arī tās sakramentus, un joprojām aizliedz šīs baznīcas locekļiem piedalīties savos dievkalpojumos un sakramentos.
2023. gada 24. maijā Bīskapu padome nolēma pāriet uz Jūlija kalendāru ar 2023. gada 1. septembri, kas cita starpā nozīmē Ziemsvētku svinēšanu 25. decembrī.
Maskavas patriarhāta Ukrainas Pareizticīgo baznīca
Sakarā ar Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā Maskavas patriarhāta Ukrainas Pareizticīgo baznīcas Sinode 2022. gada 27. maijā pieņēma paziņojumu par Krievijas pret Ukrainu izvērstā kara nosodījumu un apliecināja, ka nepiekrīt Maskavas patriarha Kirila nostājai. Sinode pieņēma papildinājumus un labojumus Statūtos par Ukrainas Pareizticīgās baznīcas (Maskavas patriarhāta) pārvaldi, kas liecina par Ukrainas Pareizticīgās baznīcas (Maskavas patriarhāta) pilnīgu patstāvību un neatkarību.
Rudolfs Mesbauers
Strādājot pie doktora disertācijas Makša Planka institūtā medicīniskiem pētījumiem, viņš atklāja atomu kodolu gamma staru rezonanses absorbciju bez ķermeņa iekšējās enerģijas maiņas. Vēlāk šis efekts tika nosaukts viņa vārdā un par to 1961. gadā Mesbauers saņēma Nobela prēmiju.
Kļavaisi
Kļavaisi ir ciems Smiltenes novada Palsmanes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,1 km no pagasta centra Palsmanes, 22,5 km no novada centra Smiltenes un 144,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Kumeļupes ietekas Kļavaisā.
Katerina Rohoņana
Biogrāfija
Daudzkārtējā Ukrainas junioru šaha čempionātu laureāte, tajā skaitā uzvarētāja U12 vecuma grupā (1995, 1996), U18 vecuma grupā (2002) un U20 vecuma grupā (2003). Vairākkārt pārstāvējusi Ukrainu Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. 1997. gadā Tallinā uzvarējusi Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. Ukrainas izlases sastāvā divas reizes izcīnījusi zelta medaļas Eiropas junioru komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā.
2000. gadā Sevastopolē uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 2002. gadā Aluštā izcīnījusi bronzas medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētāja, tajā skaitā Ļvivā (2003), Serpuhovā (2003), Nikolajevā (2004), Sanktpēterburgā (2006).
Pēc pārcelšanās uz ASV 2007. gadā izcīnījusi sudraba medaļu ASV sieviešu šaha čempionātā, bet 2008. gadā Talsā šajā turnīrā bijusi trešā. 2008. gadā Naļčikā piedalījusies Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kur 1. kārtā uzvarējusi Natāliju Žukovu, bet 2. kārtā zaudējusi Innai Gapoņenko.
Pārstāvējusi ASV komandu Pasaules šaha olimpiādē 2008. gadā un komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas medaļu.
Par panākumiem turnīros FIDE 2002. gadā Rohoņanai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2004. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.
1015. gads
1015. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.
Mūramuiža
Mūramuiža (ltg) ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Bērzpils, 41 km no novada centra Balviem un 234 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Paukles upes krastā.
Pāvilostas ģerbonis
Pāvilostas pilsētas ģerbonis ir viens no Pāvilostas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts. Ģerboņa autors ir Gunārs Lūsis-Grīnbergs.
Jānis Mileika (1930—2005)
Jānis Mileika ( - 2005. gads, Rīga) bija Latvijas šahists un ekonomists.
Pāvilostas ģerbonis
Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir horizontāli sadalīts divās daļās. Augšējā daļā uz sarkana fona ir attēlotas trīs zelta lilijas no Lilienfeldu dzimtas ģerboņa, dzimta ir saistīta ar Pāvilostas vēsturi. Ģerboņa apakšējā daļā uz sudraba fona attēlota sarkana izliekta kāpu priede uz sarkanas laukakmeņu pamatnes, priedes un laukakmeņi ir Pāvilostas vēsturiskie simboli. Priedes auga jūras krastos, savukārt laukakmeņus no Pāvilostas pa jūru veda uz citām pilsētām, kur tos izmantoja ēku būvniecībā.
Jānis Mileika (1930—2005)
Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt 18 gadu vecumā. Meistarkandidāta normu izpildījis 1952. gadā, bet meistara normu - 1964. gadā. 1957. gadā uzvarējis Rīgas šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis arī 1965. gadā. Trīspadsmit reizes piedalījies Latvijas šaha čempionātu finālos. Sporta biedrības "Daugava" šaha čempionātos dalījis 2.-4. vietu 1969. gadā un 5.-6. vietu 1964. gadā. 1961. gadā pārstāvējis Latvijas šaha izlasi starptautiskajā komandu turnīrā Rīgā pret Lietuvas un Vācijas Demokrātiskās republikas komandām. Piedalījies arī Latvijas šahistu mačos pret Igauniju 1960. gadā un Lietuvu 1967. gadā, kurā uzvarējis nākamo lielmeistaru Aļģimantu Butnori. PSRS komandu kausā trīs reizes bijis "Daugavas" komandas sastāvā (1964, 1966, 1968). 1975. gadā Latvijas PSR komandu čempionāta uzvarētājs komandas "Baltika" sastāvā. Šajā turnīrā uzrādījis arī labāko rezultātu pie 3. galdiņa. 1984. gada Latvijas PSR komandu čempionātā izcīnījis bronzas medaļas komandas "Komutators" sastāvā. Pēdējo reizi piedalījis Latvijas komandu čempionātā 1997. gadā, kad bijis komandas "Senioru klubs" līderis.
Zibenslode
Zibenslode (en) ir 1965. gada britu spiegu filma un Džeimsa Bonda filmu sērijas ceturtā filma, kurā britu specdienesta MI6 aģentu 007 attēlo skotu aktieris Šons Konerijs. Filmas sižets ir balstīts uz 1961. gada Iana Fleminga romānu ar tādu pašu nosaukumu. Šī ir trešā un pēdējā Bonda filma, kuras režisors ir Terenss Jangs. Galvenās lomas filmā atveido Šons Konerijs, Klodīna Ožē un Adolfo Selī.
Jānis Mileika (1930—2005)
Biogrāfija
Beidzis Latvijas Valsts universitāti. Darba gaitas sācis Rīgas dīzeļu rūpnīcā, pēc profesijas bijis ekonomists. 1970. gados lielās pamatdarba noslodzes dēļ Jāņa Mileikas rezultāti šaha turnīros piedzīvojuši lejupslīdi, tomēr līdz pat mūža beigām viņš nezaudējis interesi par šahu. Beidzamos dzīves gadus pavadījis noslēgti un vientuļi.
Zibenslode
Filmā Džeimsam Bondam jāatrod divas NATO atombumbas, kuras nozagusi organizācija SPECTRE.
Otrā Mazūrijas ezeru kauja
Otrā Mazūrijas ezeru kauja bija viena no Pirmā pasaules kara lielkaujām, kas norisinājās 1915. gada 7.-21. februārī Mazūrijas ezeru rajonā.
Priekšvēsture
Pēc sakāves Pirmajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas 1. armija Rennenkampfa vadībā atkāpās no Austrumprūsijas, taču jau 1. oktobrī Augustovas mežā Krievijas 10. armija deva prettriecienu, gandrīz pilnībā padzenot vāciešus no Krievijas Impērijas teritorijas. Līdz 1915. gada februāra sākumam Vācijas Impērijas Austrumu frontes virspavēlnieks Hindenburgs lika slepenībā uz ziemeļiem no Insterburgas saformēt jaunu 10. armiju ģenerāļa Eihhorna vadībā.
Norise
Vācijas Impērijas 8. armija ģenerāļa Otto fon Belova vadībā 7. februārī sāka uzbrukumu Krievijas Impērijas 10. armijai, ko komandēja ģenerālis Tadejs fon Siverss. Nākamajā dienā uzbrukumu no ziemeļiem sāka arī vācu 10. armija ģenerāļa Eihhorna vadībā, kas līdz 10. februārim ieņēma Naumiesti un Virbaļus. Sakautās krievu vienības atkāpās uz Kauņu un Alītu, atklājot krievu 10. armijas labo flangu. Lai izvairītos no aplenkuma, arī krievu centra spēki (XX korpuss, XXVI korpuss, III Sibīrijas korpuss) uzsāka atkāpšanos.
Adams Polāšeks
Adams Polāšeks (cz, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Polāšeks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Prāgas "Sparta".
Otrā Mazūrijas ezeru kauja
Norise
Krievijas 10. armijas galvenie spēki mēģināja izlauzties cauri Augustovas mežam līdz Grodņas cietoksnim, kas viņiem neizdevās. Pēc desmit dienu niknām kaujām 21. februārī XX korpuss, kurā bija daudz latviešu karavīru, bija spiests padoties. Otrajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas karaspēks zaudēja ap 90 000 vīru, 204 lielgabalus un 170 ložmetējus.
Adams Polāšeks
Karjera
2010. gada NHL draftā Polāšeku 5. kārtā draftēja Vankūveras "Canucks". Trīs gadus spēlēja Čehijas Ekstralīgas komandā HC Sparta Prague. 2016. gadā pievienojās Novosibirskas "Sibirj". Vēlāk spēlējis arī HK Soči. 2018.—19. gada sezonu aizsargs aizvadīja Ņižņekamskas "Ņeftehimik" sastāvā.
Otrā Mazūrijas ezeru kauja
Sekas
Krievijas Impērijas karaspēks pēc smagajām sakāvēm Austrumprūsijā un Polijā 1915. gada vasarā bija spiests veikt Lielo atkāpšanos.
Adams Polāšeks
Karjera
Čehijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2018. gada Pasaules čempionāts hokejā un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.
Vēlēšanas Serbijā
Likumdevēja un Valsts prezidenta vēlēšanas Serbijā notiek nacionālā līmenī. Serbijas Republikas Tautas asamblejas (Narodna skupština Republike Srbije) sastāvā ievēl 250 tautas pārstāvjus uz četriem gadiem, Valsts prezidentu ievēl uz pieciem gadiem. Serbijā ir daudzpartiju sistēma, vēlēšanās piedalās ievērojams skaits partiju, visbiežāk viena partija neiegūst pietiekamu balsu skaitu, lai kļūtu par valdošo lēmēju, kā rezultātā partijām jāsadarbojas un jāveido koalīciju valdības. Ārkārtas parlamenta vēlēšanas notiek, ja parlaments ir atlaidis valdību un nav spējis vienoties par jaunas valdības apstiprināšanu.
Parlamenta vēlēšanas
Vēlēšanu dienā vēlētājam jāizvēlas viens no kandidātu sarakstiem. Lai iekļūtu parlamentā, kandidātu sarakstam jāpārsniedz 5 % barjera, nacionālo minoritāšu politiskās partijas ir izņēmums, un var iekļūt parlamentā, bez šī ierobežojuma.
Uz valsts vēlēšanu komisijas vēlēšanas rezultātu ziņojuma pamata, parlamenta deputātu mandāti tiek apstiprināti pirmajā Tautas asamblejas sesijā, ko vada iepriekšējā parlamenta vadītājs/ja. Pirmā parlamenta sesija jānotur ne vēlāk kā 30 dienas no oficiālo vēlēšanu rezultātu paziņošanas. 2014. gada parlamenta vēlēšanās piedalījās 19 politisko spēku saraksti
Prezidenta vēlēšanas
Serbijas Valsts prezidentu ievēl tiešās, aizklātās vēlēšanās, kas notiek reizi piecos gados tās izsludina parlamenta priekšsēdētājs/-a 90 dienas pirms prezidenta termiņa beigām, lai vēlēšanas varētu notikt tuvāko 60 dienu laikā. Vēlēšanu dienu nosaka sestdienā vai svētdienā. Visiem lemtspējīgiem, pilngadīgiem Serbijas pilsoņiem ir tiesības vēlēt un tikt ievēlētiem par Serbijas valsts prezidentu. Valsts prezidenta kandidātus var izvirzīt prezidenta vēlēšanu izziņošanas brīdī oficiāli reģistrētas politiskās partijas, politisko partiju koalīcijas un pilsoņu grupas. Nominācijas jāiesniedz Valsts vēlēšanu komisijā, ne vēlāk kā 20 dienas pirms vēlēšanu dienas. Katra kandidāta reģistrēšanai nepieciešamai 10 000 notariāli apstiprināti atbalstītāju paraksti. Par prezidentu ievēl to kandidātu, kurš savācis vairākumu balsis no vēlēšanās piedalījušos skaita. Ja balsu vairākumu nav ieguvis neviens no kandidātiem, tad 15 dienu laikā tiek sarīkotas atkārtotas vēlēšanas. Otrajā kārtā piedalās divi kandidāti, kuri pirmajā kārtā saņēmuši visvairāk vēlētāju balsu. Vēlēšanu rezultātus paziņo 96 stundu laikā pēc vēlēšanu iecirkņu slēgšanas un publicē oficiālajā valsts laikrakstā.
Pašvaldību vēlēšanas
Pašvaldību vēlēšanas Serbijā notiek ik pēc 4 gadiem, tās rīko ne vēlāk kā 30 dienas pirms pašvaldības pārstāvju mandāta termiņa beigām. Pašvaldību vēlēšanas izsludina valsts parlamenta priekšsēdētājs/-ja. Vēlētāji balso tiešās, aizklātās vēlēšanās par politisko partiju vai apvienību sarakstiem. Vēlēšanās piedalīties un balsot var pilngadīgi un lemtspējīgi valsts pilsoņi. Deputātu mandātu skaits tiek sadalīts pretendentu partijām, proporcionāli vēlēšanās iegūto balsu skaitam. Pašvaldības deputātu skaits ir noteikts municipalitātes statūtos, bet tas nevar būt mazāk par 19 un vairāk par 75.
Arī pašvaldību vēlēšanu kandidātu sarakstos jāievēro dzimuma līdztiesības princips un vismaz 30 % kandidātu jābūt no mazāk pārstāvētā dzimuma un kandidātu sarakstiem jāpārvar 5% balsošanas barjera. Balsošanas barjera neattiecas uz mazākumtautību politiskajām apvienībām. Vēlēšanu komisijai jāpaziņo balsu skaitīšanas rezultāti 24 stundu laikā pēc balsošanas iecirkņu slēgšanas.
Džons Peintsils
Džons Peintsils (en, dzimis ) ir Ganas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Ganas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada Peintsils ir Dienvidāfrikas komandas Kaizer Chiefs trenera asistents.
Savas spēlētāja karjeras laikā spēlējis Ganā, Izraēlā, Anglijā un Dienvidāfrikā.
Ganas futbola izlasi pārstāvējis no 2001. līdz 2013. gadam. Piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Maccabi Tel Aviv
Hapoel Tel Aviv
FK Akmenės Cementas
FK Akmenės Cementas (VšĮ futbolo klubas Akmenės Cementas) ir Lietuvas futbola komanda no Naujoji Akmenes. Oriģinālā komanda, kas pārstāvēja Cementa fabriku, dibināta 1958. gadā. 2018. gadā dibināta jauna komanda (FK Akmenės Cementas). Šobrīd spēlē Lietuvas čempionāta trešajā spēcīgākajā — 2. līgā.
1335. gads
1335. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.
FK Akmenės Cementas
Mājas spēles klubs aizvada Akmenes stadionā (ietilpība 1000 skatītāju).
Maksims Mamins
Maksims Mamins (ru, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Mamins spēlē KHL vienībā Maskavas CSKA.
Spēlētāja karjera
2015. gadā Mamins kā KHL labākais debitants ieguva Alekseja Čerepanova balvu. Pēc divām Maskavas CSKA sastāvā aizvadītām sezonām, 2017. gadā 21 gada vecumā Mamins pievienojās NHL klubam Floridas "Panthers". Tā rindas 2017.—18. gada sezonā aizvadīja 26 spēles. 2018.—19. gada sezonā, pēc septiņām aizvadītām spēlēm, Mamins tika izirēts Maskavas CSKA. CSKA rindās Mamins kļuva par Gagarina kausa ieguvēju, finālsērijas izšķirošās spēles pagarinājumā gūstot vārtus.
Bucinīki
Bucinīki ir ciems Jersikas pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 172 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Iesalnieku ezers.
Antons Švatelis
Antons Švatelis (, dzimis, miris ) bija lietuviešu izcelsmes mācītājs, kas ievērojamu dzīves daļu darbojies Latvijā.
Dzimis Kauņas guberņā, pie robežas ar Kurzemes guberņu. Mācījies Kauņas Garīgajā seminārā. 1878. gadā ordinēts par mācītāju. Kalpojis Līvbērzes draudzē, bet no 1888. līdz 1890. gadam bija Alsungas draudzes mācītājs, kur izveidoja labu kori un pārtrauca mirušo apbedīšanu baznīcas kapsētā un iesvētījis jaunos Lapu kapus. Pēc tam bija mācītājs Dunavas draudzē, kur cita starpā vadīja jaunās baznīcas uzcelšanu, kas iesvētīta 1900. gadā. No 1901. gada līdz savai nāvei darbojās Utenā, kur arī noorganizēja kori, vietējo izglītības biedrības "Saule" nodaļu un vairākas skolas.
Dunikas luterāņu baznīca
Dunikas Golgātas luterāņu baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā pie valsts autoceļa P113 (Grobiņa — Bārta — Rucava).
Baznīca celta 1933. gadā vietājās brāļu draudzes vajadzībām. Baznīcā atrodas 1850. gada glezna "Kristus" un Liepājas meistara Jēkaba Jauģieša 1920. gadā darinātās ērģeles. 1942. gadā likvidējās brāļu draudze, saplūstot kopā ar luterāņiem, izveidojās mūsdienu draudze. Pie baznīcas novietots akmens apkaimes represētajiem iedzīvotājiem.
Monstri pret atnācējiem
"Monstri pret atnācējiem" (en) ir 2009. gada zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisori ir Konrāds Vernons un Robs Letermens. Galvenās lomas filmā ierunājuši Rīza Viterspūna, Sets Rogens, Hjū Lorijs, Vills Ārnets, Kīfers Saterlends, Reins Vilsons, Pols Rads un Stīvens Kolberts. Filmas pirmizrāde notika.
Sjūzanu Mērfiju viņas kāzu dienā skar meteorīts, kā rezultātā viņa pārvēršas milzī. Pēc šī notikuma viņa kļūst par daļu no monstru grupas, ko ASV valdība sūta cīņā pret citplanētieti, kurš mēģina ieņemt Zemi.
Kriškalni
Kriškalni ir vidējciems Aizkraukles novada Aiviekstes pagastā, pagasta centrs. Atrodas Pļaviņu pilsētas ziemeļu pievārtē, faktiski saplūdis ar pilsētu. Atrodas 122,2 kilometru attālumā no Rīgas.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Rhacognathus punctatus
Rhacognathus punctatus ir plēsīga vairogblakšu suga. Sastopama visā Eiropā, tai skaitā arī Latvijā.
Ekoloģija
Rhacognathus punctatus ir plēsīga suga un barojas tikai ar vabolēm no lapgraužu dzimtas. Pieaugušie īpatņi un nimfas barojas ar dažādām lapgraužu sugām, kas barojas uz ievām, piemēram, Lochmaea suturalis, Lochmaea caprea, Phratora vulgatissima, Galerucella lineola un Plagiodera versicolora. Taču dažreiz var ķert lapgraužus citur, piemēram, ir atzīmēts, ka Rhacognathus punctatus ir ķēris Phaedon cochleariae kāpuru uz krustziediem un Hydrothassa marginella uz gundegas. Pieaugušie īpatņi ir novērojami visu gadu, izņemot ziemu.
Leons Flamāns
Leons Flamāns (fr; dzimis, miris ) bija franču riteņbraucējs un Pirmā pasaules kara pilots. Startējis 1896. gada olimpiskajās spēlēs, kur izcīnījis trīs olimpiskās medaļas riteņbraukšanā, tajā skaitā vienu zelta medaļu.
1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Flamāns 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja četrās treka riteņbraukšanas disciplīnās — individuālajā braucienā, sprintā, 10 kilometru un 100 kilometru braucienos.
No šīm četrām disciplīnām viņš trijās izcīnīja olimpiskās medaļas. Sportistiem bija jāveic 100 kilometri jeb 300 trases apļi pa Neo Falirona velodromu. Šajās sacensībās startēja deviņi sportisti, bet finišēja tikai divi. Flamāns 100 kilometru braucienā ar rezultātu 3 stundas 8 minūtes un 19,2 izcīnīja zelta medaļu, otrajā vietā atstājot Grieķijas sportistu Georgiju Koleti. Finišējot viņš Koleti bija apsteidzis par 11 apļiem.
Pēc pāris atpūtas dienām Flamāns startēja 10 kilometru braucienā. Šajā disciplīnā viņš ar rezultātu 17 minūtes 54,2 sekundes izcīnīja sudraba medaļu. Viņš piekāpās tikai savam tautietim Polam Masonam.
Nākamā disciplīna, kurā viņš startēja, bija 2 kilometru (6 apļu) sprinta brauciens. Šajā disciplīnā startēja tikai četru sportisti. Flamāns sprinta braucienā ieguva trešo vietu, bronzas medaļu, taču viņa rezultāts precīzi nav zināms, bet tas ir bijis lielāks par 5 minūtēm. Šajā disciplīnā viņš piekāpās savam tautietim Polam Masonam (zelta medaļas ieguvējs) un Grieķijas sportistam Stamatikam Nikopolum (sudraba medaļas ieguvējs).
Pilota karjera
1898. gadā Flamāns pievienojās Francijas 8. kājinieku divīzijai, lai veiktu Nacionālo dienestu. 1914. gadā kā novērotājs pievienojās Francijas gaisa spēkiem. 1916. gadā viņš kļuva par militāro pilotu. 1916. gada 21. jūnijā, atrodoties misijā Verdenā tika notrieka viņa lidmašīna. Viņam izdevās atgriezties lidmašīnu bāzē. Pēc hospitalizēšanas viņš atgriezās savā eskadrā. Pirms nonākšanas apmācības nodaļas grupā viņš tika paaugstināts par seržantu. 1917. gada 12. janvārī piedaloties jauno divplākšņu izmēģinājumā netālu no Eves, Uāzas departamentā, viņa vadītais lidaparāts piedzīvoja tehnisku ķibeli un tas nokrita uz zemes, nogalinot Flamānu.
The Elder Scrolls V: Skyrim
The Elder Scrolls V: Skyrim ir spriedzes lomu spēles atvērtas pasaules video spēle, kuru izstrādājuši Bethesda Game Studios un publicējuši Bethesda Softworks. Tā ir piektā daļa The Elder Scrolls sērijā un seko The Elder Scrolls IV: Oblivion. Skyrim pasaules mērogā izlaida 2011. gada 11. novembrī Microsoft Windows, PlayStation 3 un Xbox 360 platformām. Spēlei izlaisti arī trīs paplašinājumi (DLC) - Dawnguard, Hearthfire un Dragonborn -, kuri iekļauti The Elder Scrolls V: Skyrim - Legendary Edition, kuru izlaida 2013. gada 4. jūnijā.
Skyrim galvenais stāsts virzās ap spēlētāja tēlu un tā pūlēm pieveikt Alduin the World-Eater - pūķi, kurš pēc pareģojuma iznīcinās pasauli. Spēle norisinās divsimts gadus pēc Oblivion un notiek provincē Skyrim. Spēles laikā spēlētajs pilda misijas un attīsta savu tēlu uzlabojot tā spējas. Skyrim turpina atvērtās pasaules tradīciju, kurai ir sekojuši tā priekšgājēji, ļaujot spēlētājam brīvi ceļot spēles pasaulē jebkurā laikā un neierobežoti ilgi ignorēt vai atlikt galvenā stāsta izpildi.
Spēli izstrādāja izmantojot Creation Engine, kuru atjaunoja tieši šai spēlei. Komanda izvēlējās unikālu un daudzveidīgāku pasauli nekā to, kāda veidoja Oblivion attēloto Cyrodiil, kuru spēles direktors un izpildproducents Todd Howard uzskatīja par salīdzinoši mazāk interesantu. Skyrim iznākšanu sagaidīja kritikas gaviles ar recenzijām, kuras īpaši pieminēja atstrādāto tēlu attīstību un lielisko vidi, kā arī tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām video spēlēm. Spēli vairāk kā septiņos miljonos kopiju izsūtīja tirgotājiem jau pirmās nedēļas laikā un tā kopumā pārdevusi vairāk kā 20 miljonus kopiju.
Piltenes ģerbonis
Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs horizontāli ir sadalīts divās daļās. Augšējā daļā uz sarkana fona attēloti divi sakrustoti bīskapa sudraba zižļi, un virs tiem zelta lode. Apakšējā daļā uz sudraba fona attēloti trīs sarkani pils torņi ar tādas pašas krāsas karodziņiem torņu galos. Ģerbonī atainota senās Livonijas Kurzemes bīskapija ar tās simboliem, jo Piltene bija bīskapijas pārvaldes centrs; Vecventas krastā atrodas Kurzemes bīskapu pils drupas.
Rīgā pirku sirmu zirgu
Rīgā pirku sirmu zirgu ir Jāzepa Vītola kora dziesma ar latviešu tautasdziesmas vārdiem, kas atskaņota Devītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos 1938. gadā.
Dziesmas raksturojums
1931. gadā komponēto dziesmu Vītols nosaucis par dainu, taču pati meldija ir autora oriģināls, pie tam tik tuvs tautas mūzikai, ka nezinātāji to uzskatījuši par īstu tautas mantu. Vītola kundze tomēr atcerējās, ka tā ir oriģināldziesma ar dainu tekstu un dāvāta Paulam un Mildai Jozuum sudrabkāzās. Vītols teicis, ka "tas bijis tautas dziesmas viltojums". Bez skaistās, it kā miksolidiskās meldijas šī dziesma ir meistardarbs arī harmoniskā ziņā. Tā ir tīra diatoniska dziesma ar dzidru trīsbalsīgu sieviešu kori sākumā un tīru kanonisku imitāciju vidus daļā, kam seko pirmā apstrādājuma atkārtojums abu koru unisonā. Diatoniska valoda un savdabīgās koru maiņas rāda kādu zīmīgu epizodu Vītola mākslā, liecinot, ka Vītolam nebūt nebij sveši arī tie principi, kas dominēja Jurjānu Andreja un Melngaiļa mākslā. Visumā šāda stila darbu Vītolam tomēr maz, un lielāko darbu ēnā tie palikuši tikpat kā nepamanīti.
Podzēni
Podzēni ir ciems Valmieras novada Vaidavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A3.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Podzēnu muižas (Podsem). Aizsargājamā Podzēnu lapegļu aleja sākas no muižas centra.
Donats Bicāns
Donats Bicāns (ltg;  — ) bija Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latgales Zemnieku partijas pārstāvis.
Biogrāfija
Donats Bicāns piedzima Rušonas pagastā. Izglītību ieguvis pašmācības ceļā.
Bicāns ir piedalījies Krievijas—Japānas karā, dienējis cara galmā un izlases karaspēkā. Atgriežoties Latvijā, viņš strādāja Kastīres muižā. 1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē, pārstāvēja Latgales Zemnieku partiju.
Stevans Jovetičs
Stevans Jovetičs (sr; dzimis Podgoricā (tolaik saukta par Titogradu) ir Melnkalnes futbola uzbrucējs, kas šobrīd (2021) pārstāv Ligue 1 klubu AS Monaco un Melnkalnes izlasi. Pārsvarā spēlē kā otrais uzbrucējs, lai gan var spēlēt arī kā uzbrūkošais pussargs vai malējais pussargs vai uzbrucējs. Jovetičs ir zināms ar savām bumbas kontroles un tehnikas spējām, kā arī kreativitāti.
Belgradas "Partizan" sastāvā Jovetičs debitēja 16 gadu vecumā līgas spēlē pret FK Voždovac. 2008. gada janvārī, 17 gadu, 10 mēnešu un 21 dienu vecumā tika iecelts par "Partizan" kapteini. viņu par 8 miljoniem eiro iegādājās Itālijas A sērijas klubs ACF Fiorentina. Pirmos vārtus Fiorentina sastāvā viņš guva pret Bergamo "Atalanta". Jovetičs 22 miljonus eiro vērtā darījumā pārcēlās uz Anglijas futbola Premjerlīgas klubu Mančestras "City". Viņš izvēlējās spēlēt ar 35. numuru, jo ar to viņš spēlēja arī "Partizan". Pirmos vārtus premjerlīgā guva 5—1 uzvarā pār Tottenham Hotspur F.C..
Sasniegumi
Manchester City
Individuālie sasniegumi
Telšu "Džiugas"
Telšu futbola klubs „Džiugas” (lt) ir 1923. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Telšiem, kas šobrīd spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.
Sastāvs
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
Tár
Tár (stilizēti TÁR) ir 2022. gada ASV un Vācijas psiholoģiska drāmas filma. Filmas scenārists un režisors ir Tods Fīlds. Galveno lomu atveido Keita Blanšeta. Filma stāsta par slavenas komponistes un diriģentes karjeras uzplaukumu un kritumu. Otrā plāna lomas atveido Noemi Merlana, Nīna Hosa, Sofija Kauere, Džulians Glovers, Elans Kordjūners un Marks Strongs.
Filmas pirmizrāde notika 2022. gada septembrī 79. Venēcijas kinofestivālā, kur Blanšeta ieguva Volpi kausu kā labākā aktrise. No ASV filma bija skatāma atsevišķos kinoteātros, bet no 20. oktobra filmu visos ASV kinoteātros izplatīja Focus Features. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Blanšetas, Hosas un Merlanas aktierspēli, Fīlda režiju un scenāriju, operatora darbu, montāžu un skaņu. Gan New York Film Critics Circle, gan Losandželosas Kinokritiķu asociācija to nosauca par viņuprāt labāko 2022. gada filmu, un arī Amerikas Kinoinstitūts to uzskata par vienu no labākajām gada filmām. Filma nominēta 80. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākā drāmas filma", "Labākais scenārijs" un "Labākā aktrise drāmas filmā" (Blanšeta). Neskatoties uz pozitīvajām atsauksmēm, filmai ir vāji kases ienākumi, tā ir nopelnījusi 5,5 miljonus ASV dolāru pie 35 miljonu dolāru liela ražošanas un mārketinga budžeta.
Horācijs Nelsons
Horācijs Nelsons (en; dzimis, miris ) bija angļu admirālis.
Pazīstams ar savu dienestu Karaliskajos Jūras spēkos un darbību Napoleona karos. Karaliskajai kara flotei H. Nelsons pievienojās 12 gadu vecumā onkuļa Horesa Saklinga ietekmē. Viņš bija pazīstams ar savu iedvesmojošo vadību un lielisku izpratni par stratēģiju un netradicionālu taktiku, kā rezultātā tika gūta uzvara vairākās izšķirošās jūras kaujās. H. Nelsons vairākkārt kauju laikā tika ievainots. Starp viņa vairākām kaujām, pazīstamākā un ievērojamākā bija Trafalgaras kauja 1805. gadā, kuras laikā viņu franču snaiperis nāvējoši sašāva. Viņa ķermenis tika atgriezts Anglijā, kur arī tika apglabāts. Horācija Nelsona uzvaras Franču revolūcijas un Napoleona karu laikā padara viņu par Eiropas vēsturē slavenāko jūras karavadoni. Būdams spožs taktiķis un drosmīgs komandieris, viņš pilnveidoja britu flotes uzbrukuma taktiku.
Nelsons karjeras sākumā nokļuva RietumIndijā, vēlāk pie Amerikas piekrastes Neatkarības kara laikā, kā arī tikai desmit grādu attālumā no Ziemeļpola. Komandējot fregati kaujā pie Sv. Vinsenta raga 1797. gadā, viņš nepakļāvās pavēlēm un sagrāba spāņu karakuģus "San Josef" un "San Nicolas". Vēlāk tajā pašā gadā viņu gandrīz nogalināja tuvcīņā pie Kadisas, bet jūras desanta operācijā pie Tenerifes viņš zaudēja labo roku. Pēc izveseļošanās 1798. gadā Nelsons sekoja Napoleona flotei uz Abū Kīras līci netālu no Aleksandrijas. Iemanevrējot pusi savu spēku starp krastu un pretinieku un tādējādi ielencot franču floti, viņš ar pilnīgu uzvaru izgaisināja Napoleona sapni par impēriju austrumos. 1801. gadā pie Kopenhāgenas Nelsons atkal nepakļāvās pavēlēm un vadīja dāņu flotes sakaušanu.
Nelsons bija kļuvis par nacionālo varoni un nonāca ļaužu runās par mīlas dēku ar Emmu Hamiltoni, britu vēstnieka Neapolē Viljama Hamiltona sievu.
1803. gadā Nelsons uz kuģa "Viktorija" klāja pēdējo reizi devās jūrā. Kad franči izlauzās no viņa blokādes pie Tulonas, Nelsons dzinās tiem pakaļ uz Rietumindiju un atpakaļ, līdz flotes sastapās pie Trafalgaras raga. "Viktorijai"tuvojoties franču ierindai, Nelsons atteicās noņemt no sava mundiera ranga zīmes un apbalvojumus, tā kļūdams par snaiperu mērķi. Viņš mira pēc musketes šāviena no tuvas distances īsi pirms britu flotes pilnīga triumfa. H. Nelsona nāve Trafalgarā nostiprināja viņa vietu britu varonīgāko personību vidū. Viņa piemiņai ir izveidoti daudzi pieminekļi.
Kārsavas ģerbonis
Kārsavas pilsētas ģerbonis ir viens no Kārsavas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts.
Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir sudraba krāsā. Laukuma vidū stāvus attēlotas četras zaļas āboliņa lapas, kas sadala vairogu divās vienādās daļās.
Biržu internātpamatskola
Biržu internātpamatskola ir pamatskola, kura atrodas Podvāzes ielā 1 Biržos. Tā nodrošina pamatizglītību un interešu izglītību, kā arī labus sadzīves apstākļus internātā, četrreizēju ēdināšanu, medicīnisko uzraudzību, logopēda un psihologa pakalpojumus.
Vēsture
Biržu skola-internāts dibināta 1956. gada 26. augustā trūcīgajiem bērniem pilnīgā valsts apgādībā. Sākumā bija trīs klases, bet 1961. gadā bija vidusskolas pirmais izlaidums. 1958. gadā pabeidza skolas ēkas, bet 1960. gadā – internāta ēkas celtniecību.
Līdz 1972. gadam skolai bija vidusskolas, pēc tam astoņgadīgās skolas, tad deviņgadīgās skolas statuss. 1991. gadā to pārveidoja par Biržu internātpamatskolu. Līdz 60 gadu jubilejai skolu bija absolvējuši 1320 skolēni.
Izglītības programmas
Skola piedāvā apgūt 3 pamatizlītības programmas: 2 pirmsskolas izglītības programmas:
Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi
Skolā darbojas plašs interešu izglītības pulciņu loks:
Beņsji
Beņsji (zh, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Liaoninas provincē Ķīnas ziemeļaustrumos. Izvietojusies provinces austrumos Dienvidķīnas jūras krastā. Robežojas dienvidos ar Daņdunu, rietumos — ar Liaojanu, ziemeļrietumos — ar provinces galvaspilsētu Šeņjanu, ziemeļos — ar Fušuņu, bet austrumos — ar Dzjiliņas provinci. Nozīmīgs kalnrūpniecības un metalurģijas centrs.
Vēsture
Beņsji apriņķis izveidots 1906. gadā, bet 1939. gadā pārveidots par Beņsihu pilsētu. 1942. gadā Beņsjihu akmeņogļu šahtā notika pasaule lielākā katastrofa kalnrūpniecības vēsturē, kurā gāja bojā 1549 kalnrači. 1948. gadā pilsēta pārdēvēta tagadējā vārdā.
Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāji. Jaunjelgavas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Daudzeses, Seces, Sērenes, Staburaga Sunākstes pagastus un Jaunjelgavas pilsētu ar lauku teritoriju.
Uzskaitījums
{{legend| magenta| Pilsoniskā savienība |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #99CC33| Vienotība |border=1px solid #AAAAAA}}
Asaras
Asaras ir ķermeņa šķidrums, kuru izdala asaru dziedzeri. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par asarošanos. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt raudāt vai acī ir iekritis kāds svešķermenis. Aptuveni 99% no asarām veido ūdens. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — nātrija hlorīds, nātrija karbonāts, magnija sāļi un citas vielas.
Bukas (Mālpils pagasts)
Bukas ir ciems Siguldas novada Mālpils pagastā. Atrodas 4 km no pagasta centra Mālpils, 18 km no novada centra Siguldas un 61 km attālumā no Rīgas.
Enna
Enna (it, ) ir komūna un pilsēta Itālijas dienvidos, Sicīlijas centrālajā daļā. 2018. gadā komūnā dzīvoja 27,2 tūkstoši iedzīvotāju.
Bukas (Mālpils pagasts)
Ciema apkārtnē atrodas Buku muiža, Bukas dīķis.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Stikine ledus slazdā
"Stikine ledus slazdā" ir 2007. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.
Sižets
Pieci vīrieši dodas laivu ceļojumā uz Stikini — ātrāko Ziemeļamerikas upi. Viņu plānā ir 50 dienu laikā pieveikt 250 kilometrus garu maršrutu cauri ziemeļu dabai. Ceļojuma laikā viņus pārsteidz ziema. Lai arī vietējie brīdina ceļotājus, viņi turpina ceļu. Viņus pārsteidz šķēršļi upē, sniega vētras un sals. Beigās viens no komandas biedriem pazūd.
(307261) 2002 MS4
(307261) 2002 MS4 ir transneptūna objekts ar diametru apmēram 934 ± 17 km. Objekts atrodas Koipera joslā un pieder klasiskajiem Koipera joslas objektiem. (307261) 2002 MS4, iespējams, ir pundurplanēta, bet precīzi tas nav zināms, jo debess ķermenis atrodas pārāk tālu. Objektu atklāja amerikāņu astronomi Maikls Brauns un Čads Truhiljo (Chad Trujillo) Palomāras observatorijā. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums 2002 MS4, bet pēc orbītas noskaidrošanas Mazo planētu centrs to iekļāva sarakstā ar numuru 307261. Objektam vēl nav piešķirts vārds, pagaidām tas ir otrs lielākais zināmais objekts Saules sistēmā bez vārda.
2002 MS4 2015. gada martā atradās apmēram 46,889 AU attālumā no Saules, perihēliju tas sasniegs.
Folkreiss
Folkreiss (no en — 'tautas sacensības') ir autosporta disciplīna, kas iekļaujas tā sauktajā zemo izmaksu, jeb Tautas autosporta kategorijā. Latvijā Folkreisa sacensības norisinās kopš 2009. gada, kā Latvijas Automobiļu federācijas Krosa komisijas izveidota disciplīna.
Vēsture
Latvijā Folkreisa izveide tika uzsākta 2009. gada janvārī, kad projekta realizāciju uzsāka Latvijas Automobiļu federācijas pārstāvji Andris Berķis un Viesturs Saukāns, pieaicinot Zviedrijas folkreisā startējušo Juri Sirko, kā arī LAF Krosa komisijas speciālistus. Viesturs Saukāns kļuva par LAF Krosa komisijas Folkreisa darba grupas vadītāju, Juris Sirko — par vienu no pirmajiem sportistiem šajā disciplīnā, kā arī pirmo automašīnu sagatavotāju.
Latvijas Folkreisa noteikumi tika izveidoti, balstoties uz Zviedrijas Folkrace noteikumiem, savienojot tos ar Latvijas autosporta veidošanas pamatprincipiem un tradīcijām.
2009. gads
Pirmās Latvijas Folkreisa sacensības norisinājās 2009. gada 21. jūnijā Sporta kompleksā 333. Uz starta stājās četri dalībnieki — Juris Sirko, Jevgēņijs Bergs, Andris Stulpiņš un Māris Diļevka. Par pirmo uzvarētāju kļuva Jevgēņijs Bergs (Rencēni, BMW 318).
2010. gads
2010. gadā Folkreisā tika izveidoti divi pamata seriāli — Latvijas mēroga LAF Folkreisa Ziemas kausa un LAF Folkreisa Vasaras kausa izcīņa. Tiek izveidoti arī reģionu seriāli: Kurzemes, Zemgales, Vidzemes, Latgales kausa izcīņa. Reģionu seriāli darbojas 2010., 2011. un 2012. gadā.
2010. gada LAF Folkreisa Ziemas kausā uzvaru sasniedz Artūrs Bāriņš (Jelgava, Opel Astra). Arī 2010. gada LAF Folkreisa Vasaras kausā uzvaru sasniedz Artūrs Bāriņš (Jelgava, Opel Astra). Abus seriālus sportists uzvarēja pārliecinoši.
2012. gads
2012. gada LAF Folkreisa Ziemas kausā uzvaru izcīnīja Mārtiņš Starks (Rīga, VW Golf II). LAF Folkreisa Vasaras kausā uzvaru sasniedza Rūdolfs Bogens (Cēsis, VW Golf II). Bogens aizvadīja unikālu sezonu, izcīnot uzvaras ne tikai visos sešos seriāla posmos, bet uzvarot visu posmu visos braucienos.
2013. gads
2013. gada LAF Folkreisa Ziemas kauss noslēdzās ļoti dramatiski. Uzvaru izcīnīja Mārtiņš Starks (Rīga, VW Golf II), kurš sasniedza 68 kopvērtējuma punktus, savukārt otro vietu guva Ermīns Vācietis (Garkalne, Mazda 323), bet trešo — Renārs Ēķis (Jelgava, Opel Astra). Abiem līdera sekotājiem bija tikai par punktu mazāk — pa 67 punktiem. Uz pēdējo posmu Smiltenē, Tepera trasē līdera godā ieradās Ēķis, taču piedzīvoja avāriju, kuras sekas neļāva pilnvērtīgi turpināt cīņu.
LAF Folkreisa Vasaras kausā atkal uzvaru izcīnīja Mārtiņš Starks (Rīga, VW Golf II/Mazda MX3), panākumu sasniedzot cīņā ar Rihardu Daini (Rīga, Mazda MX3).
2014. gads
LAF Folkreisa Ziemas kausā pārliecinošu uzvaru sasniedza Rihards Dainis (Cēsis, Honda Civic/VW Golf II). LAF Folkreisa Vasaras kauss jau atkal piedāvāja sportisko drāmu: sezona noslēdzās ar divu līderu — tēva un dēla Guntara un Ivo Gabrāna vienādu kopvērtējuma punktu skaitu — abiem pa 85 punktiem. Nolikuma papildnosacījumi uzvaru nodeva Guntaram Gabrānam (Sigulda, Mazda MX3), Ivo Gabrānam (Sigulda, Opel Astra) — otrā vieta.
2015. gads
2015. gada LAF Folkreisa Ziemas kausā kopvērtējuma uzvara atkal tika sadalīta sarežģītā cīņā — uzvaru guva Ermīns Vācietis (Garkalne, Mazda 323), par vienu punktu apsteidzot Ivo Gabrānu (Sigulda, Opel Astra). LAF Folkreisa Vasaras kausā uzvaru guva Edijs Sloka (Madone, VW Golf I). Pēdējā posmā Valmierā, Brenguļu autotrasē viņam bija jāaizvada izšķirošais duelis ar Mārtiņu Spīķi (Rīga, Opel Astra). Finālbraucienā Spīķis piedzīvoja avāriju, kas nozīmēja, ka Sloka kļūst par kopvērtējuma uzvarētāju.
Statistika
(Pēc 2016. gada sezonas)
LAF Folkreisa kopējā ranga līderi pēc sezonas pēdējā posma
2015.: Renārs Ēķis
2014.: Renārs Ēķis
2013.: Rihards Dainis
2012.: Rihards Dainis
2011.: Artūrs Bāriņš
2010.: Artūrs Bāriņš
2009.: Juris Sirko
LAF Folkreisa posmu uzvaras
(Pēc 2016. gada. * — šobrīd aktīvie braucēji)
1. Artūrs Bāriņš 9
-- Renārs Ēķis 9*
3. Rūdolfs Bogens 7
4. Edijs Sloka 5
5. Artūrs Vecgailis 4
-- Ivo Gabrāns 4*
7. Rihards Dainis 3*
-- Ritvars Kārkliņš 3*
-- Raivis Riekstiņš 3*
-- Jānis Nikels 3
-- Guntars Gabrāns 3
-- Agris Upītis 3
-- Jānis Orbidāns 3*
-- Sandis Džeriņš 3*
16. Mārtiņš Starks 2*
-- Ermīns Vācietis 2*
-- Lauris Vidžis 2
20. Jānis Kļava 1
-- Ivars Kerns 1*
-- Uldis Andersons 1
-- Edgars Vītols 1
-- Edijs Ošs 1
-- Andris Melngāršs 1
-- Sandis Baltaiskalns 1*
-- Mārtiņš Spīķis 1*
Mizložņas
Mizložņas jeb tipiskās mizložņas (Certhia) ir viena no divām mizložņu dzimtas (Certhiidae) ģintīm, kas apvieno 9 neliela auguma tipisko mizložņu sugas. Mājo ziemeļu puslodes mērenās joslas mežu reģionos. Mizložņas ir nometnieki un, ja vispār migrē, tās ir īsu distanču, vietējas nozīmes migrācijas, piemēram, Himalajos mizložņas ziemo zemākā augstumā nekā ligzdo.
Folkreiss
LAF Folkreisa posmu uzvaras
-- Andis Dreimanis 1*
Mizložņas
Latvijā
Latvijā novērojamas divas mizložņu ģints sugas: īspirkstu mizložņa (Certhia brachydactyla) un mizložņa (Certhia familiaris). Īspirkstu mizložņai līdz šim bijuši divi novērojumi, bet mizložņa ir parasta ligzdotāja un nometniece.
Folkreiss
LAF Folkreisa posmu uzvaras
-- Edvīns Vansovičs 1*
-- Matīss Pelēnis 1*
Mizložņas
Kopīgās īpašības
Mizložņas ir neliela auguma mežos dzīvojoši dziedātājputni. Ķermeņa garums atkarībā no sugas ir 11—14 cm. Mazākā ģintī ir Hodžsona mizložņa (Certhia hodgsoni), kuras ķermeņa garums mazākajiem īpatņiem ir 11 cm, svars 7,6 g. Toties vairāk kā pusei sugu īpatņi sasniedz 14 cm garumu: Huma mizložņa (Certhia manipurensis), rudsānu mizložņa (Certhia nipalensis), Sičuaņas mizložņa (Certhia tianquanensis), svītrastes mizložņa (Certhia himalayana) un tumšā mizložņa (Certhia discolor).
Visas sugas vizuāli ir savstarpēji ļoti līdzīgas un, ja divu sugu putni atrodas viens otram blakus, tos ir grūti atšķirt. Visām sugām ir pelēkbrūna mugurpuse ar gaišu raibumojumu un balts vēders. Mizložņām ir smalks, smails, viegli uz leju noliekts knābis, ar kuru tie var sasniegt kukaiņus pat vissmalkākajās mizas rievās. Astes spalvas stīvas un samērā garas, tās mizloņas izmanto atbalstam, pārvietojoties pa koku stumbriem. Spalvu nomaiņas laikā divas centrālās spalvas saglabājas, kamēr pārējās ir pilnībā izaugušas, bet pēc tam nomainās centrālās spalvas.
Folkreiss
LAF Folkreisa posmu uzvaras
-- Viesturs Plētiens 1*
LAF Folkreisā startējušie juniori un uzvaru skaits Junioru kausā
(Pēc 2016. gada 4 ziemas posmiem. * — joprojām junioru vecumā, folkreisā)
1. Renārs Ēķis 14
Mizložņas
Ligzdošana
Mizložņas ligzda ir vaļīga zariņu platforma, kas iespīlēta starp koka mizu un stumbru. Mizložņas izmanto arī speciāli veidotus putnu būrīšus, kas pieguļ pie koka stumbra un kuram ir divi atvērumi. Viens tiek lietots kā ieeja, otrs kā izeja. Dējumā ir 3—9 baltas olas ar sarkanbrūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 14—15 dienas. Jaunie putni izlido 15—16 dienu vecumā. Vecāki kādu brīdi par tiem turpina rūpēties. Bieži to dara tikai tēviņš, tikmēr mātīte perē otro dējumu. Reizēm aiz vienas mizas, vienā ligzdā perē divas mātītes.
Folkreiss
LAF Folkreisā startējušie juniori un uzvaru skaits Junioru kausā
2. Ivo Gabrāns 11
3. Sandis Džeriņš 10
Mizložņas
Ligzdošana
Nakti mizložņas pavada aiz koka mizas un aukstā laikā nakšņo nelielās grupās (12 un vairāk īpatņi).
Folkreiss
LAF Folkreisā startējušie juniori un uzvaru skaits Junioru kausā
4. Rihards Dainis 8
-- Matīss Pelēnis 6*
6. Mārtiņš Spīķis 4
8. Dāvis Tobiass 3
-- Roberts Bāriņš 3
10. Evija Vītola 1