cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elizabete Balčus
Dzīvesgājums
2018.g. Elizabete sakomponēja mūziku elektroniskiem sadzīves priekšmetiem izrādei Viņš ir Pliks, kurā arī pati piedalījās kā mūziķe un modele. Izrāde tika spēlēta k/t 3MĀSAS līdz 2020.gadam.
2019.g. iznāca filma Spiegs, kurš mans tēvs kurā Elizabete atveido Ievu Lešinsku jaunībā.
Mūzikas stils
Koncertus Elizabete veido kā mini teātra izrādes — muzikāli tās ir eklektiskas kolāžas ar elektroniskiem bītiem, flautas improvizācijām, cilpām, rotaļlietu instrumentiem un balsi, kas dažādos veidos un efektos veido kā harmonisku, melodisku, tā arī ritmisku funkciju. Iesaistīti arī neordināri elementi — spēlēšana pa īstiem augļiem un dārzeņiem, kas transformējas par sintezatoru, vai strinkšķināšana pa manekena kāju - instrumentu, ko speciāli Elizabetei izveidojis inženieris MidiError Anglijā.
Elizabete uzstāšanās reizēs izceļas ar savdabīgu izskatu — avangardiskām, pašas veidotām cepurēm. Viņas kustībās manāmi elementi,kas iedvesmoti no Bauhaus dejām. Performances bieži vien papildina reālā laika vizualizācijas un improvizācija.
Žokļi 3
"Žokļi 3" (en jeb Jaws 3-D) ir 1983. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors ir Džo Alvešs. Galvenās lomas atveidotājam Denisam Kveidam šī bija pirmā titulloma karjerā, pārējās lomas atveidoja Besa Ārmstronga, Luiss Gosets jaunākais un Saimons Makorkindeils. Filma veidota stereokino formātā.
Lielākā Floridas izklaides parka vadība, pēc tā, kad piekrastes ūdeņos redzēta haizivs, nolemj to notvert un izvietot savā izklaides parkā, tūristu pievilināšanai. Pēc kāda laika parka darbinieki Maiks Brodijs (Deniss Kveids) un Ketrīna Morgana (Besa Ārmstronga) saprot, ka noķertā haizivs ir tikai haizivs mazulis, bet akvatorijā iekļuvusi ir arī mazuļa māte — lielā baltā haizivs.
Kaunata
Kaunata (, vācu Kownat; poļu Kownaty, Kownata) ir ciems Rēzeknes novadā, Kaunatas pagasta centrs. Izvietojusies starp Kaunatas ezeru un Pārtovas upi netālu no reģionālā autoceļa P55 (Rēzekne_Dagda) 28 km no novada centra Rēzeknes un 274 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kaunatas muižas (Kownaty) centru, kas piederēja Hilzena dzimtai. 1925. gadā Kaunatai piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Kaunatā darbojas pagasta pārvalde, katoļu baznīca, vidusskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka , ambulance, aptieka, vairāki veikali.
Ciema teritorijā ir divi valsts nozīmes kultūras pieminekļi: Kaunatas katoļu baznīca un Kaunatas senkapi.
Sroda Velkopolska
Sroda Velkopolska - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Poznaņas.
Nacista Artura Greizera (Arthur Greiser, 1897 — 1946) un vācu fiziķa, Nobela prēmijas laureāta Klausa fon Klicinga (Klaus von Klitzing, 1943 — ) dzimtā pilsēta.
Karagājiens uz Izborsku un Pleskavu (1240)
1240. gada karagājiens uz Izborsku un Pleskavu notika 1240. gada rudenī Tērbatas bīskapa Hermaņa vadībā, kas ilgstoši naidojās ar Novgorodai pakļauto Pleskavas valsti par meslu ievākšanu no Ugaunijas iedzīvotājiem. Bruņoto konfliktu veicināja Romas pāvestu vēlme ieviest katoļu ticību mongoļiem nepakļautajā Krievzemes daļā. Tā kā Baltazars Rusovs savā hronikā kļūdaini rakstīja, ka karagājienu vadījis pirmais Livonijas ordeņa mestrs Hermans Balke, tad agrāk tika pieņemts, ka tas noticis 1238. gadā.
Karagājienā piedalījās Tērbatas bīskapa karaspēks, kas sastāvēja galvenokārt no ugauņu kājniekiem un jātnieku karaspēks, ko veidoja Livonijas ordenis un Dānijas karaļa Rēveles, Harijas un Virijas vasaļi. Sākumā viņi viegli ieņēma Izborskas pili un sakāva Pleskavas karaspēku, kas devās pretuzbrukumā, nogalinot ap 800 karavīru. Tad iebrucēji forsēja Mudas upi un aplenca Pleskavu, kuras kņazs nolēma padoties un noslēdza miera līgumu, kurā Pleskavas zeme piekrita kļūt par Livonijas ordeņa vasali, atdodot daļu no savām pilīm un zemēm. Livonijas ordenis atstāja cietoksnī nelielu garnizonu, kuru drīz vien padzina Novgorodas karaspēks Aleksandra Ņevska vadībā. .
Krūmiņa
Krūmiņa (vīriešu dzimtē Krūmiņš) ir izplatīts latviešu uzvārds, astotais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Radies no vārda „krūms” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Tēvzemei un Brīvībai/LNNK
Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (saīsināti: TB/LNNK) bija nacionālistiska partija Latvijā, kas tika izveidota 1997. gadā, apvienojoties LNNK un "Tēvzemei un Brīvībai". Kopš 2013. gada ietilpst partijā Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". No 1997. līdz 1998. gadam tās pārstāvis Guntars Krasts vadīja valdību. No 1998. līdz 2002. gadam TB/LNNK pārstāvis Jānis Straume bija Saeimas priekšsēdētājs.
2010. gadā tā izveidoja politisko apvienību ar partiju "Visu Latvijai!" (Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"). 10. Saeimas vēlēšanās TB/LNNK startēja Nacionālās apvienības sastāvā. Saraksts iekļuva Saeimā, bet vairumu saraksta iegūto vietu ieņēma "Visu Latvijai!" pārstāvji. partijas uzsāka apvienošanos, lai izveidotu vienotu partiju: Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", kas noslēdzās kopīgā kongresā.
Leģionāru piemiņas diena
Leģionāru piemiņas diena jeb vienkārši '''16. marts''' ir neoficiāla piemiņas diena, kad Latviešu leģiona veterāni un citi cilvēki piemin Latvijas iedzīvotājus, kuri cīnījās Trešā reiha bruņotajos spēkos Latviešu leģiona sastāvā. No 1998. gada leģionāru piemiņas diena kļuva par asu strīdu jautājumu, visasākās diskusijas bija par gājienu, kas notiek no Vecrīgas līdz Brīvības piemineklim. Lielākie piemiņas pasākumi notiek Rīgā un Tukuma novada Lestenē, kur atrodas leģionāru brāļu kapi.
Piemiņas dienas tradīcija trimdā
Pirmoreiz 16. martu pieminēt kā Latviešu leģiona karavīru dienu 1952. gadā ierosināja leģiona veterānu organizācija "Daugavas Vanagi", jo šajā datumā 1944. gadā abas Latviešu leģiona divīzijas (15. divīzija un 19. divīzija) darbojās kopīgi Otrā pasaules kara Austrumu frontes kaujā pie Veļikajas upes aizsardzības līnijas (t. s. "Austrumu vaļņa") pret Sarkano armiju.
Tomēr vienlaikus "Daugavas Vanagu" rosinājums 16. martu noteikt par atceres dienu saistāms ar faktu, ka šī organizācija dibināta kā bijušo latviešu karavīru solidaritātes organizācija, kura 16. marta iedibināšanā par atceres dienu saskatīja iespēju sniegt atbalstu kara invalīdiem un citām latviešu bēgļu sociāli mazaizsargātajām grupām.
Piemiņas dienas tradīcija Latvijā
Pirmo reizi Latvijā gājiens bija iecerēts 1989. gadā, taču milicijas ķēdes tam neatļāva notikt. Pirmais gājiens ar ziedu nolikšanu Brāļu kapos notika nākamajā gadā. Ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa pirmo reizi fiksēta 1993. gadā, kad apritēja 50 gadi kopš Latviešu leģiona dibināšanas dienas. Līdz pat 20. gadsimta 90. gadu otrajai pusei pasākumos piedalījušies gan politiķi, gan augsti stāvošas militārpersonas.
Konfrontācijas un konflikti saistībā ar šo piemiņas dienu sākās 1998. gadā. Tiek uzskatīts, ka sākumpunkts bijis 3. marta pensionāru pikets pie Rīgas domes, ko izgaiņāja policija. Krievijas plašsaziņas līdzekļi to atspoguļoja kā zvērīgu pensionāru sišanu. 15. martā Rīgā pie Brīvības pieminekļa piketēja ap 100 iedzīvotāju pret iecerēto gājienu. Neapmierinātība tika pausta arī nākamajā dienā gājiena laikā, kad pret gājiena dalībniekiem tika izkliegti dažādi saukļi. Krievijas Ārlietu ministrija izplatīja paziņojumu, atcere tika pasniegta kā nacisma glorificēšana. Šo notikumu kontekstā kā atbildes reakcija šī diena 1998. gadā uz neilgu laiku kļuva par Saeimas apstiprinātu piemiņas dienu, tomēr jau 2000. gadā tika svītrota no svētku un piemiņas dienu saraksta. Šīs dienas izslēgšana no oficiālā valsts kalendāra bijusi nepieciešama, lai iestātos Eiropas Savienībā un NATO, viens no mājasdarbiem bijis eiropeiska skatījuma uz pagātni veidošana, atsakoties no leģionāriem kā vēstures varoņiem, un ka šī diena nav atzīmējama valstiskā līmenī, piemiņa godājama ģimenes lokā un dažādu nevalstisko organizāciju rīkotos atceres pasākumos.
Piemiņas gājiens kļuva par protesta gājienu, kurā cilvēki piedalās, paužot savu neapmierinātību pret valsts politiku integrācijas un naturalizācijas jomā. Piemēram, Nacionālās apvienības Visu Latvijai-TB/LNNK līdzpriekšsēdētājs Raivis Dzintars ir paziņojis, ka "16. marts ir ne tikai latviešu karavīru atceres diena, bet arī nacionālās pretestības simbols. Tā ir diena, kad ik gadu Latvijas pilsoņiem jāparāda spēja saglabāt uzticību savu brīvības cīnītāju piemiņai, neskatoties uz ārvalstu nesapratni un pašu valsts amatpersonu spiedienu."
Lai gan, pateicoties gājiena atļaušanai labvēlīgiem tiesu spriedumiem, pēdējos gados 16. marta piemiņas gājiens vairs netiek aizliegts, tomēr politiķu attieksme šajā jautājumā vēl aizvien ir neviennozīmīga. Nacionālā apvienība ir vienīgā Saeimā pārstāvētā partija, kura oficiāli atbalsta un kuras amatpersonas katru gadu piedalās 16. marta piemiņas gājienā. Tā arī vairākkārt Saeimā ir rosinājusi 16. martu atkārtoti iekļaut oficiāli atzīmējamo piemiņas dienu sarakstā, taču līdz šim Saeimā palikusi mazākumā.
Pelēkā lapsa
Pelēkā lapsa (Urocyon cinereoargenteus) jeb koku lapsa ir suņu dzimtas (Canidae) plēsējs.
Pelēkā lapsa apdzīvo plašas teritorijas sākot ar Kanādas dienvidiem un beidzot ar Venecuēlas un Kolumbijas ziemeļiem. Tomēr šajā teritorijā ir rajoni, kuros pelēkās lapsas nedzīvo, kā Klinšu kalnos, Karību jūras piekrastē un Panamas rietumos. Pelēkajām lapsām nepatīk iekoptas lauksaimniecības zemes. Tās ir tuvas radinieces mazajām salu lapsām (Urocyon littoralis), kas apdzīvo vairākas salas pie Kalifornijas krastiem.
Pelēkās lapsas ir vienas no vecākajām lapsām, kas ir atrodamas fosilajās paliekās. Izmirušās lapsas Urocyon progressus fosilie kauli ir apmēram 3,5 miljonus gadu veci, daudzi zinātnieki uzskata, ka tā ir pelēkās lapsas (Urocyon cinereoargenteus) priekštece. Pelēkās lapsas vecākie fosilie kauli ir 1,5 miljonus gadu veci. Pleistocēna beigās tā apdzīvoja visu Ziemeļameriku.
Izskats un ieradumi
Pelēkās lapsas tāpat kā jenotsuņi var kāpt kokos, tādēļ tās mēdz saukt arī par koku lapsām. To nagi ir asi un līki, tādējādi lapsas var ieķerties koku mizā. Tās mēdz kokos patverties no saviem vajātājiem, kā mājas suņiem un koijotiem, vai tās rāpjas kokos, lai tiktu pie augļiem vai medītu. Kokos lapsas var pārvietoties no zara uz zaru, un lejā tās rāpjas tāpat kā kaķi — atmuguriski.
Pelēkās lapsas ir nakts dzīvnieki, pa dienu tās slēpjas midzeņos, kas iekārtoti koku dobumos, kritušos kokos vai izraktās alās. Medīt tā dodas vienatnē. Pelēkās lapsas ir visēdājas, pamatā tās medī trušus, bet reizēm mēdz noķert arī peles un putnus. Pelēkās lapsas ēd jebkādus augļus, un savā diētā patērē daudz vairāk veģetārās barības kā, piemēram, rudās lapsas (Vulpes vulpes).
Reprodukcija
Pelēkās lapsas veido monogāmus pārus. Pārošanās sezona notiek pavasarī, bet mēneši ir atšķirīgi dažādos ģeogrāfiskos rajonos. Grūsnības periods ilgst 53 dienas. Parasti piedzimst 1—7 kucēni. Trīs mēnešu vecumā lapsēni sāk doties medībās kopā ar vecākiem. 4 mēnešu vecumā pelēkās lapsas sāk medīt patstāvīgi. Ģimene turas kopā līdz rudenim, līdz jaunā paaudze sasniedz dzimumbriedumu un izklīst.
Sistemātika
Pelēkajai lapsai ir 16 pasugas:
2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā
2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā bija 29. Pasaules čempionāts orientēšanās sportā, kas notika Šveices pilsētā Lozannā un tās apkārtnē no līdz. Pasaules čempionāts Šveicē notika trešo reizi. Sacensību programma bija tradicionāla: sprints, vidējā distance, garā distance un stafete.
Par čempionāta lielāko zvaigzni kļuva mājiniece Simona Nigli-Lūdere, kas izcīnīja trīs zelta medaļas no četrām iespējamajām. Šveices sportistes karjerā pēc šī čempionāta ir jau 20 Pasaules čempiones tituli.
Pasaules čempionātā piedalījās arī 7 Latvijas orientieristi. Par čempionu vidējā distancē kļuva Edgars Bertuks, par piecām sekundēm apsteidzot Krievijas orientieristu Valentīnu Novikovu. Tā bija pirmā Latvijas (un arī Baltijas valstu) sportistu izcīnītā uzvara un medaļa Pasaules čempionātos pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas (1989. gadā, pārstāvot PSRS, medaļu izcīnīja Alīda Ābola). Panākumus guva arī garajā distancē, kur E. Bertuks izcīnīja bronzas medaļu. Veiksmīgi startēja arī citi Latvijas sportisti: Inga Dambe — 9. vieta vidējā distancē, Kalvis Mihailovs — 13. vieta vidējā distancē un 16. vieta garajā distancē, kā arī vīriešu stafetes komanda (Mārtiņš Sirmais, K. Mihailovs, E. Bertuks) — 7. vieta.
Vīrieši
====Garā distance ====
====Vidējā distance ====
====Sprints ====
Mežvidi (Mežvidu pagasts)
Mežvidi ir ciems Ludzas novadā, Mežvidu pagasta centrs. Izvietojušies pie Kārsavas—Rēzeknes dzelzceļa līnijas 26 km no novada centra Ludzas un 264 km no Rīgas. Mežvidos atrodas pagasta pārvalde, 1. Mežvidu pamatskola, tautas nams, bibliotēka.
Vēsture
Pēc Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas izbūves Bērzgales pagastā tika ierīkota stacija Ivanovka, kas pēc Latvijas valsts nodibināšanās tika pārdēvēta par Mežvidiem. Apdzīvotā vieta pie Mežvidu stacijas sāka veidoties pēc 1931. gada. 1933. gadā Mežvidiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1935. gadā Mežvidos bija 18 mājas, kurās dzīvoja 84 iedzīvotāji, tajā skaitā 69 latvieši, 8 ebreji, 4 krievi, 2 poļi, 1 vācietis. No 1945. gada Mežvidi bija ciema padomes (vēlāk pagasta) centrs.
Cenas tīrelis
Cenas tīrelis ir liels purvs, kas atrodas Viduslatvijas zemienes Tīreļu līdzenumā, Mārupes un Olaines novadā. Neskartā purva teritorija iekļauta divos dabas liegumos, kas abi ir Natura 2000 vietas: "Cenas tīrelis" (2133 ha; kopš 1999. gada atrodas valsts aizsardzībā) un "Melnā ezera purvs" (317 ha; izveidots 2014. gadā).
Cenas tīrelis ir izveidojies sauszemes pārpurvošanās rezultātā traucētās noteces dēļ. Tajā ir vairāki mazi ezeri, lielākais no kuriem ir Skaista ezers; dienvidrietumu daļā ir meža masīvs.
1940. gadā tā platība bijusi 10 600 ha un tas bija otrs lielākais purvs Latvijā, taču 1933. gadā sāktās nosusināšanas dēļ, kad izveidoti atklātās meliorācijas grāvji, tā platība sarukusi. Purva dienvidu daļā 20. gadsimta 40. gadu beigās uzsākta kūdras ražošana, kā arī tika izveidota Olaines Kūdras fabrika. Daļā purva teritorijas joprojām tiek iegūta kūdra.
Larisa Latiņina
Larisa Latiņina (ru; dzimusi Hersonā, Ukrainas PSR, PSRS) ir bijusī padomju vingrotāja.
Viņa ir piedalījusies trijās olimpiskajās spēlēs. Tajās izcīnījusi deviņas zelta, piecas sudraba un četras bronzas medaļas (kopumā 18 medaļas). 18 izcīnītās medaļas olimpiskajās spēlēs bija šo sacensību rekords 48 gadus, kad šo rekordu pārspēja amerikāņu peldētājs Maikls Felpss, kas kopumā karjeras laikā ir izcīnījis 22 olimpisko spēļu medaļas. L. Latiņina 14 no savām 18 medaļām ir izcīnījusi individuālajās sacensībās, kas ir olimpisko spēļu rekords.
1998. gadā tikusi uzņemta Starptautiskajā vingrošanas slavas zālē un 1989. gadā tika apbalvota ar sudraba orderi, ko pasniedza SOK.
Sabiedriskās attiecības
Sabiedriskās attiecības ir saziņas starp organizāciju vai noteiktu indivīdu un pārējo sabiedrību pārvadība. Sabiedrisko attiecību mērķis bieži vien ir izveidot labvēlīgu sabiedrības viedokli par uzņēmumu, organizāciju vai slavenību, veidojot pozitīvu sabiedrisko tēlu un labu reputāciju. Sabiedrisko attiecību aktivitātes parasti ir vērstas uz ilgtermiņa ieguvumiem, nevis ātru rezultātu. Sabiedrisko attiecību aktivititātes sevī iekļauj ieinteresēto pušu (darbinieku, klientu, citu uzņēmumu, mediju utt.) un to viedokļu noskaidrošanu, vēlamo mērķu noteikšanu, komunikācijas plānošanu, kā arī informācijas sagatavošanu un izplatīšanu (gan plašsaziņas līdzekļos, gan arī organizējot dažādus pasākumus).
Pedele
Pedele ir apdzīvota vieta Valkas novada Valkas pagasta ziemeļrietumos. Atrodas 9,8 km no pagasta centra Lugažiem, 7,8 km no novada centra Valkas un 165,6 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa V236 (Valka–Pedele–Ērģeme), pie Pedeles upē izveidotā Pedeles dzirnavezera.
2004. gada Tour de France
Sacensību dalībniekiem bijā jāveic prologs un 20 posmi 3391 km garumā. Par favorītu tika uzskatīts Ārmstrongs, bet viņa sāncenšiem vācietis Jans Ulrihs, spāņi Roberto Erass un Ivans Majo, kā arī citi amerikāņi Levi Leipheimers un Tailers Hamiltons. Par pārsteigumu tika uzskatīts franču jaunpienācēja Tomasa Feklera sniegums, kurš negaidīti piektajā posmā ieguva kopvērtējuma līdera dzelteno krekliņu un noturēja to desmit posmus, līdz to pārņēma Ārmstrongs.
Šajā tūrē notika viena no ievērojamākajām Ārmstronga veiktajām publiskajām iebiedēšanas epizodēm, kad 18. posmā viņš neļāva sekmīgā atrāvienā doties Filipo Simeoni, televīzijas kamerām demonstrējot žestu — pār lūpām imitējot rāvējslēdzēja aizvilkšanu.
Sacensību maršruts izcēlās ar diviem individuālajiem braucieniem pēdējā nedēļā, viens no tiem kāpumā uz Alpe d'Huez. Sacensību direktori cerēja uz sīvu sacensību līdz pat beigām. Atkal pēc ilga pārtraukuma maršrutā bija iekļauti Centrālā masīva kalni.
Velobraucienā piedalījās arī igauņi Jāns Kirsipū, Janeks Tombaks un lietuvietis Marjus Sabaļausks. No šiem finišēja tikai lietuvietis, bet 1. posmā (pēc prologa) uzvaru guva tieši Jāns Kirsipū.
Komandas
Sacensībām automātiski kvalificējās četrpadsmit labākās komandas pēc UCI ranga 2004. gada 31. janvārī un tika automātiski ielūgtas. Sākotnēji organizatori apsvēra arī 22. komandu, kas būtu bijusi Kelme, bet pēc Hesusa Mansano liecībām par dopinga lietošanu komandā, Kelme netika uzaicināta un sacensības sāka 21 komanda ar deviņiem braucējiem katrā.
Kvalificējušās komandas
Ielūgtās komandas
Tālavas dalīšanas līgums
Tālavas dalīšanas līgums ir 1224. gadā sastādīts Latvijas viduslaiku vēsturei nozīmīgs dokuments, kas latīņu valodā uzglabājies divos oriģinālos - viens Krakovā firsta Čartoriska bibliotēkā, otrs Stokholmas Valsts arhīvā. Tie satur 14 Tālavas vietvārdus, pēc kuriem var noteikt šīs latviešu zemes robežas 13. gadsimta sākumā.
Līguma sekas
Pēc līguma Zobenbrāļu ordenis ieguva galvenos tirdzniecības ceļus gar Gaujas upi uz Tērbatas un Pleskavas pilsētām letgaļu valdnieka Tālivalža dēla Ramekas zemē, bet Rīgas bīskapa teritorija tika sašķelta divās daļās - pie t.s. "Lībju gala" palika Imera, bet pārējās Tālavas zemes kopā ar agrākajiem Jersikas ķēniņam Visvaldim pakļautajiem novadiem veidoja t.s. "Latvju galu".
Dokumenta teksts
"Svētās un nedalāmās Trīsvienības vārdā. Mēs, Alberts, no Dieva žēlastības Rīgas bīskaps, gribam, lai visiem tagadējiem un nākamajiem Kristus ticīgiem vienmēr būtu zināms, ka zemi, ko sauc par Tālavu, saskaņā ar pāvesta kunga rīkojumu, kas dots mums un Kristus bruņniekiem attiecībā uz Livoniju un Latviju, sekojot, gudru vīru padomam, sadalām ar minētiem [zoben] brāļiem šādi:
Alternatīvais tūrisms
Alternatīvais tūrisms ir tūrisma veids, kas tiek definēts kā pretstats ierastajam masu tūrismam. Tas ir kopējs apzīmējums jaunām tūrisma formām, kas tiek attīstītas un veicinātas masu tūrisma vietā – parasti skaita ziņā ierobežotām tūristu grupām vai individuāliem ceļotājiem, videi saudzīgas, bieži arī specifiskas intereses un hobijus ietverošas. Ne Pasaules Tūrisma organizācija, ne citi oficiāli avoti nav snieguši precīzu alternatīva tūrisma definīciju, tādēļ profesionālajā vidē var sastapt dažādas interpretācijas.
Alternatīvā tūrisma kategorijas
Visbiežāk alternatīvajā tūrismā iedala sekojošās kategorijas: zaļais jeb ekotūrisms, atbildīgais un ilgtspējīgais tūrisms, piedzīvojumu un aktīvais tūrisms (velobraukšana, jāšana, niršana, alpīnisms, nūjošana, u.c.), dabas tūrisms (putnu vērošana, dzīvnieku izpētes un saglabāšanas programmas), sakrālais tūrisms, interešu tūrisms (gastronomiskais, vīnu testēšanas, rokdarbu, mūzikas u.c.), brīvprātīgā darba tūrisms, medicīnas un Spa tūrisms.
Baptisti
Baptisti (no, baptismós — 'kristīšana, iegremdēšana') ir viens no protestantisma novirzieniem. Par baptistu reliģiskā novirziena dibinātāju uzskata angļu reliģisko separātistu Džonu Smitu, kurš 1609. gadā Amsterdamā menonītu ietekmē (radikālās reformācijas novirziens) angļu emigrantu draudzē ieviesa šo kristīgo kustību, sākot praktizēt pieaugušo kristību. Atšķirībā no vairākām citām kristiešu konfesijām kristīšana notiek, veicot pilnu iegremdēšanu ūdenī.
Pirmā baptistu draudze Anglijā tika nodibināta 1612. gadā Tomasa Helvija vadībā. Mūsdienās pasaulē pēc aptuveniem datiem ir 70 miljoni baptistu. Tā kā baptistiem nav savas baznīcas, viņi ir organizēti atsevišķās, neatkarīgās draudzēs. Baptisti arī apvienojas aliansēs, kas mūsdienās vieno 211 baptistu draudžu savienības.
Tā kā baptistiem nav centrālas organizācijas, ir izveidojušās teoloģiskas atšķirības starp atsevišķām draudzēm, un tādēļ Eiropā ir 51 baptistu draudžu apvienība, kuras apvienotas Eiropas Baptistu Federācijā.
Atšķirīgo teoloģisko uzskatu dēļ 20. gadsimta otrā pusē baptisti arvien vairāk dibināja jaunas baptistu savienības.
Baptisti Latvijā
Pirmā latviešu baptistu grupa izveidota 1860. gada 2. septembrī Mēmelē vācu draudzes sastāvā. 1861. gadā latviešu baptistu draudzes izveidoja Sakā, Užavā, Ventspilī un Mēmeles draudze uzticēja Ādamam Gertneram pārzināt Kurzemes baptistu draudzes. 1861. gada 22. septembrī Ziru upē Gertners vienlaikus kristīja 72 cilvēkus, no 1866. līdz 1874. gadam viņš ieņēma Kurzemes baptistu bīskapa amatu. 1879. gadā izveidoja Kurzemes un Vidzemes Baptistu sabiedrību. 19. gadsimta beigās latviešu baptistu draudzes sūtīja misionārus uz vairākām ārvalstīm, sākot no 1890. gada un arī pēc Pirmā pasaules kara daudz baptistu izceļoja uz Brazīliju, kur izveidojās kolonijas — Rionova, Novaodesa, Vārpa un citas.
1922. gada 8. janvārī tika atklāts garīgais seminārs, kurš pastāvēja līdz 1940. gadam.
Cēsu vaivadija
Cēsu vaivadija (Województwo wendeńskie) bija Pārdaugavas Livonijas hercogistes administratīva vienība, kas izveidota pēc 1598. gada pārvaldes reformas no Cēsu prezidiāta (prezydencja wendeńska). Tajā bija iekļautas mūsdienu Vidzemes, Latgales un Rīgas zemes. No 1621. gada lielākā vaivadijas daļa atrodas Zviedrijas kontrolē, kas bija iekarojusi Rīgu un Cēsis. Polija-Lietuva no zviedru iekarotās vaivadijas daļas formāli atteicās ar 1660. gada Olivas miera līgumu. Zviedru neiekarotajā teritorijā 1667. gadā izveidoja Inflantijas vaivadiju.
Sadraudzības spēles
Tās organizēja PSRS un citas Olimpiādi boikotējošās Austrumu bloka sociālistiskās valstis kā alternatīvu 1984. gada Olimpiskajām spēlēm Losandželosā. Piedalījās aptuveni 2300 sportistu no gandrīz 50 valstīm. Atklāšanas ceremonija notika Maskavā Centrālā Ļeņina stadiona galvenajā arēnā, tāpat kā 1980. gada Olimpiskajās spēlēs, aizdedzot lāpu.
Broņislavs Geremeks
Broņislavs Geremeks (pl, dzimis kā Benjamins Levertovs (Benjamin Lewertow), miris autokatastrofā ) bija poļu vēsturnieks un politiķis, viens no Polijas mierīgās pārejas uz demokrātiju arhitektiem.
Baptisti
Baptisti Latvijā
Pēc Otrā pasaules kara no 1945. līdz 1990. gadam Latvijas baptistu draudzes iekļāva PSRS Evaņģēliski-kristīgo baptistu savienībā un tai piespieda pievienoties arī Vasarsvētku un evaņģēlisko kristiešu draudzēm, baptismā pārgāja arī daļai metodistu un brāļu draudzes locekļu.
Cēsu vaivadija
Izveidošana
Pēc Polijas-Lietuvas ūnijas uzvaras Livonijas karā (Jamzapoļskas miera līgums), karalis Stefans Batorijs 1582. gadā veica Livonijas zemju pārdalīšanu. Gandrīz visas bijušo bīskapiju zemes kļuva par kroņa īpašumu, kuru sadalīja trīs daļās, ar pārvaldes centriem Tērbatā, Alūksnē un Koknesē. Tikmēr bijušās Livonijas ordeņa zemes sadalīja lēņu zemēs, ko izdalīja vietējiem vācu, kā arī poļu un lietuviešu muižniekiem. Lēņos neizdalītajās zemēs izveidoja 26 stārastijas.
SKS 30. ekspedīcija
'''SKS 30. ekspedīcija' (Экспедиция МКС-30; Expedition 30 jeb ISS-30'') bija Krievijas, ASV un Eiropas kosmonautu ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS).
Cēsu vaivadija
Izveidošana
Savus lēmumus Stefans Batorijs apstiprināja ar 1582. gada 4. decembrī izdoto Livonijas konstitūciju (Constitutiones Livoniae):
Broņislavs Geremeks
Dzimis Varšavā ebreju kažokādu tirgotāja ģimenē. Otrā Pasaules kara laikā kopā ar ģimeni ieslodzīts Varšavas geto. Tēvs aizgāja bojā Aušvices nāves nometnē, bet māti un Broņislavu no geto izglāba polis Stefans Geremeks, kurš vēlāk ar Broņislava māti apprecējās. Pieaudzis Geremeks sevi par ebreju neuzskatīja.
Baptisti
Baptisti Latvijā
1990. gadā atjaunoja Latvijas Baptistu draudžu savienību (LBDS) un sāka izdot žurnālu "Labā Vēsts", no 1991. gada — periodisko izdevumu "Baptistu Draudzēm", no 1995. gada — "Baptistu Vēstnesi". Baptistu draudzes atguva Latvijas okupācijas laikā atņemtos īpašumus. 1991. gadā no jauna nodibināts Teoloģijas seminārs, kas 2005. gadā pārdēvēts par Kristīgās vadības koledžu. Pēc Tieslietu ministrijas datiem, 2016. gada sākumā Latvijā bija 6839 baptisti, kas apvienoti 95 draudzēs. LBDS ir Eiropas baptistu federācijas un Pasaules baptistu alianses locekle.
Broņislavs Geremeks
1954. gadā Geremeks Varšavas Universitātē ieguva grādu vēsturē, vēlāk papildinājās Parīzē. 1960. gadā ieguva doktora grādu, bet 1989. gadā kļuva par vēstures profesoru. Veica pētījumus viduslaiku kultūrā un sabiedrībā. Desmit grāmatu autors, kas tulkotas desmit valodās.
Bērzezers (ciems)
Bērzezers ir apdzīvota vieta Valkas pagasta ziemeļrietumos, dārziņu rajons. Tas atrodas Bērzu ezera krastos. Atrodas 10 kilometrus no pagasta centra, Valkas, 5 km no Ērģemes.
Cēsu vaivadija
Izveidošana
1582. gadā Stefana Batorija iesāktā zemju revīzija turpinājās līdz 1590. gadam, un tika atsākta pēc Sigismunda III pieņemtās Livonijas Otrās ordinācijas 1599. gadā. Tad arī atsākās zemju piešķiršana Livonijas muižniekiem, jo iepriekš tās ieguva Lietuvas un Polijas muižnieki, kas tagad kontrolēja gandrīz pusi Livonijas zemju. Vācbaltu muižnieki naidīgi izturējās pret jauno varu – tā atņēma viņu zemes, un spieda atteikties no protestantisma. Sākoties poļu-zviedru karam situācija mainījās, Sigismundam III cenšoties nosargāt Livonijas bruņniecības lojalitāti. Tas gan neizdevās, un lielākā daļa vietējo muižnieku uzreiz pārgāja zviedru protestantu pusē.
1598. gadā Sigismunds III Vāsa iebruka Zviedrijā ar 5000 vīru lielu karaspēku, taču tika sakauts Stongebrū kaujā un bija spiests atgriezties Polijā. Kara priekšvakarā Pārdaugavas Livonijas hercogistes iekārta tika reformēta, padarot to līdzīgāku pārējās Polijas-Lietuvas ūnijas pārvaldei. 1599. gada 24. jūlijā Zviedrijas parlaments atcēla Sigismundu III no troņa, kas kalpoja par iemeslu Poļu-zviedru kara (1600-1629) sākumam.
Broņislavs Geremeks
1950. gadā Geremeks iestājās PASP, bija Varšavas Universitātes partijas pirmorganizācijas otrais sekretārs. 1968. gadā, protestējot pret Varšavas līguma valstu karaspēka iebrukumu Čehoslovākijā, no partijas izstājās. XX gadsimta septiņdesmitajos gados Geremeks tika uzskatīts par vienu no valdošā režīma opozīcijas līderiem. 1980. gada augustā Geremeks pievienojās arodbiedrībai "Solidaritāte" un kļuva par tās konsultantu. Pēc kara stāvokļa ieviešanas Geremeks tika arestēts.
Piedalījās opozīcijas pusē Polijas Apaļā galda sarunās. 1990. gadā kļuva par vienu no liberālās Demokrātiskās ūnijas (Unia Demokratyczna) partijas dibinātājiem. No 1989. līdz 2001. gadam Geremeks bija Polijas Seima deputāts, bet no 1997. gada līdz 2000. gadam Geremeks bija ārlietu ministrs Ježija Buzeka valdībā. Kā ārlietu ministrs parakstīja līgumu par Polijas iestāšanos NATO. 2004. gadā no Varšavas vēlēšanu apgabala tika ievēlēts par Eiropas Parlamenta deputātu (darbojās ALDA).
Cēsu vaivadija
Iekarošana un likvidācija
1620.-1622. gados Polijas-Lietuvas karaspēks cieta smagas sakāves pie Rīgas un Zemgalē. Ar 1622. gada novembra Jelgavas pamiera noteikumiem ūnija atteicās no zviedru iekarotajām Livonijas zemēm. Oficiāli Polijas-Lietuvas ūnija no Cēsu vaivadijas teritorijas lielākās daļas atteicās ar Olivas miera līguma parakstīšanas 1660. gadā.
Mazais gulbis
Izplatība
Pasuga C. c. bewickii sastopama Eirāzijas ziemeļos, tundrā un vietumis mežatundrā uz austrumiem no Kolas pussalas līdz Čukču pussalai. Pasuga C. c. columbianus ligzdo Ziemeļamerikas tundras zonā no Aļaskas līdz Bafina salai. Eirāzijas putni ziemo Rietumeiropā, dienvidos no Kaspijas jūras, kā arī Ķīnas austrumos, Korejā un Japānā, savukārt Ziemeļamerikas — gar Klusā un Atlantijas okeānu piekrastēm uz dienvidiem līdz attiecīgi Kalifornijai un Floridai.
Cēsu vaivadija
Cēsu vaivadi
Rezidēja Cēsīs:
Mazais gulbis
Latvijā
Mazais gulbis Latvijā ir parasta caurceļojoša suga, taču sastopama mazākā skaitā nekā ziemeļu gulbis. Vientuļi īpatņi reizēm sastopami vasarā, ziemo reti. Migrācijas laikā tas bieži novērojams kopā ar ziemeļu gulbjiem. Latvijā ir novērojams Eirāzijas mazais gulbis (Cygnus columbianus bewickii).
Cēsu vaivadija
Cēsu vaivadi
Pēc Cēsu zaudēšanas nominētie vaivadi:
Mazais gulbis
Izskats
Mazais gulbis ir mazākais no ziemeļu puslodē sastopamajiem gulbjiem. Tā garums ir 115—127 cm, spārnu plētums 180—211 cm, svars 3,4—9,6 kg. Pieauguša putna apspalvojums ir koši balts, kājas melnas. Knābis pārsvarā ir melns, tikai pie pamatnes dzeltens, atkarībā no pasugas dzeltenais laukums ir lielāks vai mazāks. Katram indivīdam ir savs, neatkārtojams knābja zīmējums, pēc kā var atšķirt gulbi no gulbja. Knābja mutes līnija ir iekontūrēta laša sārtā krāsā. Acis tumši brūnas. No pārējām Latvijā sastopamajām gulbju sugām visvienkāršāk atšķirams pēc izmēra, knābja krāsas un knābja zīmējuma.
Jauno putnu apspalvojumā ir sajauktas baltas spalvas ar gaiši pelēkām. Visbiežāk pelēkās spalvas ir uz galvas un kakla mugurpuses. Tomēr kopumā jau pirmās vasaras apspalvojums ir samērā balts. Pilnīgi balti tie kļūst otrā ziemā. Knābji jaunajiem putniem ir melni ar lielu, sārtu laukumu, reizēm puse knābja ir sārta. Arī kājas ir melnas ar rozīgu toni. Mazuļi ir klāti ar sudrabaini pelēkām pūkām uz muguras, bet to pavēderes ir baltas.
Eirāzijas pasuga (C. c. bewickii) ir mazāka augumā nekā Ziemeļamerikas pasuga (C. c. columbianus). Eirāzijas mazajiem gulbjiem knābis ir dzeltenāks, Ziemeļamerikas pasugai tas ir gandrīz melns ar ļoti nelielu dzeltenu laukumiņu pamatnē.
Uzvedība
Ligzdošanas laikā mazais gulbis ir ļoti agresīvs un uzbrūk jebkuram dzīvniekam, kas šķērso tā ligzdas teritoriju. Pārējā laikā tas ir miermīlīgs un cēls. Veselīgiem, pieaugušiem mazajiem gulbjiem ir maz ienaidnieku. Perējošām mātītēm var uzbrukt lapsas un plēsīgie putni, bet kopumā plēsēji cenšas aizbiedēt mātīti, lai nozagtu olas vai nomedītu mazuļus. Tomēr to nav tik viegli izdarīt.
Vecākais zināmais mazais gulbis nodzīvoja 25 gadus, bet vidēji tie dzīvo 10 gadus.
Ligzdošana
Mazie gulbji pārojas vēlā pavasarī, pēc tam, kad ir atgriezušies ligzdošanas vietās. Tāpat kā citi gulbji tie veido monogāmus pārus uz mūžu. Jauns partneris tiek meklēts, ja viens no pāra iet bojā. Reizēm, ja viens no pāra mirst, tad otrs neveido pāri vairākus gadus vai paliek "atraitnis" uz mūžu. Ligzdošana sākas maija beigās. Pāris kopīgi būvē lielu ligzdu no dažādiem augiem uz kāda paaugstinājuma krastmalā. Pēc tam diezgan liela teritorija ap ligzdu tiek agresīvi apsargāta. Ja tuvumā parādās kāds nevēlams traucētājs, tēviņš brīdinot par to skaļi paziņo mātītei. Dējumā ir 2—7 olas. Inkubācijas periods ilgst 29—30 dienas Eirāzijas pasugai, 30—32 dienas Ziemeļamerikas pasugai. Tā kā mazie gulbji ligzdo tālu ziemeļos, kur vasara ir īsa, tad mazuļi izaug ātrāk kā citu sugu gulbjiem. Pieauguša putna apspalvojums Ziemeļamerikas pasugai izaug pēc 60—75 dienām, kas ir divas reizes ātrāk kā paugurknābja gulbim, bet Eirāzijas pasugas mazuļi ir rekordisti ātraugšanā, tiem apspalvojums izaug pēc 40—45 dienām. Jaunie putni paliek kopā ar vecākiem visu pirmo migrācijas sezonu. Dzimumbriedumu tie sasniedz 3—4 gadu vecumā.
Aizsardzība
Kopējā sugas populācija tiek vērtēta kā vismaz 300 000 īpatņu liela un šobrīd tā nav būtiski apdraudēta.
Pravals
Pravals (lt) ir ezers Lietuvas austrumu daļā, Molētu rajonā.
Didjē Drogba
Didjē Īvs Drogba Tebili (Didier Yves Drogba Tébily, dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks un kapteinis.
Profesionāļa karjeras lielāko daļu aizvadījis Anglijas Premjerlīgas klubā "Chelsea", kur spēlēja no 2004. līdz 2012. gadam. Drogba ar 104 iesistiem vārtiem ir šī kluba ceturtais visu laiku rezultatīvākais spēlētājs un pirmais futbolists no Āfrikas, kas guvis 100 vārtus Premjerlīgā.
Karjera
2003. gadā Drogba nokļuva Marseļas "Olympique", kas samaksāja 3,3 miljonu mārciņu lielu transfēra maksu. Jau nākamajā gadā spēlētājs pārcēlās uz Londonas "Chelsea", taču maksa par viņa pāreju bija izaugusi jau līdz 24 miljoniem mārciņu. "Chelsea" sastāvā guvis lielākos panākumus: 2005. gadā viņš guva izšķirošos vārtus Anglijas Superkausa un Līgas kausa finālspēlēs, tāpat arī palīdzēja klubam izcīnīt tā pastāvēšanas vēsturē pirmo uzvaru Premjerlīgā. Tādu pašu panākumu "Chelesea" atkārtoja arī nākamajā sezonā. 2006. gadā Drogbu atzina par Āfrikas gada labāko futbolistu, bet 2007. un 2010. gadā viņš bija Anglijas Premjerlīgas rezultatīvākais spēlētājs.
2012. gadā beidzās Drogbas un "Chelsea" līgums un spēlētājs kā brīvais aģents pārcēlās uz Ķīnas klubu Šanhajas "Shenhua", ar ko noslēdza līgumu uz 2,5 gadiem. Pēc tam nospēlēja vienu sezonu Stambulas "Galatasaray", pēc kuras atkal atgriezās "Chelsea", 2014. gada 25. jūlijā noslēdzot līgumu uz gadu.
2014. gada 8. augustā paziņoja par karjeras beigšanu izlases sastāvā.
Sasniegumi
Chelsea
Galatasaray
Individuālie sasniegumi
Ilūkstes apriņķa muižu nosaukumi
Ilūkstes apriņķa muižu nosaukumi ir viens no avotiem Ilūkstes apriņķa un Latvijas vēstures izziņai.
Muižas pastāvēja līdz 1920. gada agrārajai reformai, kad tās tika likvidētas un bijušajiem īpašniekiem reizumis tika atstāti vienīgi muižu centri. Pēc reformas tā laika Ilūkstes apriņķa robežās saglabājās 3 lieli muižas centri (ar platību 150-300 ha) Asarē, Kalkūnē un Lašu muižā, kā arī 6 mazie muižas centri (ar platību 50-100 ha) Bebrenē, Červonkā, Dvietē, Gārsenē, Rubeņos un Vecbornē. Vietvārdu nosaukumos muižas vārds tika izskausts ar 1936. gada likumu par lauku nekustamo īpašumu pārdēvēšanu.
Bijušās muižas Ilūkstes apriņķa teritorijā
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.0713292, 55.9505152] }, "properties": { "title": "Annenhof", "description": "Annas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.8864679, 56.1179062] }, "properties": { "title": "Assern", "description": "Asares muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5771635, 55.7059842] }, "properties": { "title": "Bächhof", "description": "Upes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.9162570, 56.0554929] }, "properties": { "title": "Baltensee", "description": "Baltmuiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.6650743, 55.7266792] }, "properties": { "title": "Bjelmonty", "description": "Belmontu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.1311635, 56.0678418] }, "properties": { "title": "Bewern", "description": "Bebrenes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.4568034, 55.8159300] }, "properties": { "title": "Birkineli", "description": "Bikineļu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [27.0093391, 55.8614534] }, "properties": { "title": "Alt-Born", "description": "Vecbornes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.9739700, 55.8644174] }, "properties": { "title": "Groß-Born", "description": "Lielbornes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.9245871, 55.8605409] }, "properties": { "title": "Neu-Born", "description": "Jaunbornes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5493665, 55.7440731] }, "properties": { "title": "Brüggen", "description": "Briģenes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.6800779, 55.7913737] }, "properties": { "title": "Brunnen", "description": "Bruņenes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.2046352, 55.8884735] }, "properties": { "title": "Charlottenhof", "description": "Šarlotes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5395324, 55.7378953] }, "properties": { "title": "Demmen", "description": "Demenes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.9422883, 55.8490404] }, "properties": { "title": "Dünafeldhof", "description": "Feļtovas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.2829458, 56.0575407] }, "properties": { "title": "Dweeten", "description": "Dvietes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.7056933, 55.8855351] }, "properties": { "title": "Ellern", "description": "Elksņu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.8097752, 56.0994464] }, "properties": { "title": "Garßen", "description": "Gārsenes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.2560818, 55.8736200] }, "properties": { "title": "Grendsen", "description": "Grendzes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5361403, 55.6863378] }, "properties": { "title": "Grenztal", "description": "Grenctāles muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.2328916, 55.9279839] }, "properties": { "title": "Alt-Grünwald", "description": "Vecgrīnvaldes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.2178003, 55.9448649] }, "properties": { "title": "Neu-Grünwald", "description": "Jaungrīnvaldes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.9507133, 56.0371361] }, "properties": { "title": "Gulben", "description": "Gulbenes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.1393377, 55.9244143] }, "properties": { "title": "Hohenberg", "description": "Hohenberga muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.7834743, 55.6906076] }, "properties": { "title": "Ilgen", "description": "Ilgas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.0953542, 56.0506523] }, "properties": { "title": "Ilsen", "description": "Ilzes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.3092357, 55.8030802] }, "properties": { "title": "Ilsensee", "description": "Ilzes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.9254734, 56.0192815] }, "properties": { "title": "Jakobsruhe", "description": "Jakubavas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.4864325, 55.8487422] }, "properties": { "title": "Kalkuhnen", "description": "Kalkūnes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.0571186, 56.1076146] }, "properties": { "title": "Kaltenbrunn", "description": "Kaldabruņas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.9143229, 55.8205947] }, "properties": { "title": "Karolinhof", "description": "Karlīnes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.3331039, 56.0006665] }, "properties": { "title": "Kasimirischki", "description": "Kazimirišķu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.9517885, 55.9999335] }, "properties": { "title": "Kasimirswahl", "description": "Kazimirvāles muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [27.0001526, 55.8658671] }, "properties": { "title": "Kopylowa", "description": "Kaplavas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.4406185, 55.7713313] }, "properties": { "title": "Kriwinischki", "description": "Krivinišķu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.6475184, 55.7443507] }, "properties": { "title": "Kummeln", "description": "Kumbuļu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.3745419, 55.7337815] }, "properties": { "title": "Kurzum", "description": "Kurcuma muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.4846688, 55.7038415] }, "properties": { "title": "Labinie", "description": "Labines muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5224632, 55.8173710] }, "properties": { "title": "Lawkeßy", "description": "Laukesu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.6406105, 55.8690414] }, "properties": { "title": "Laßen", "description": "Lašu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5883159, 55.8547281] }, "properties": { "title": "Laßenberg", "description": "Lasenbekas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.5224632, 55.8173710] }, "properties": { "title": "Lawkeßy", "description": "Laukesu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.0070542, 55.9777300] }, "properties": { "title": "Lowiden", "description": "Laviedes vai Lavides muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.0846607, 55.9363158] }, "properties": { "title": "Lustberg", "description": "Lustberga muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [27.0321180, 55.8322229] }, "properties": { "title": "Matuliszki", "description": "Matuļišku muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.3507743, 55.7838055] }, "properties": { "title": "Podunai", "description": "Dunavas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.2028208, 56.2142392] }, "properties": { "title": "Podunai", "description": "Dunavas muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [25.9571481, 56.0136338] }, "properties": { "title": "Prohden", "description": "Prodes muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }
{ "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.6610268, 55.8667411] }, "properties": { "title": "Tabor", "description": "Tabores muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } } { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [26.4830632, 55.7123681] }, "properties": { "title": "Turmont", "description": "Turmontu muiža", "marker-symbol": "warehouse", "marker-size": "large", "marker-color": "0050d0" } }