cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rita Heivorta
Biogrāfija
1960. gadā Heivortai piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā. Par lomu filmā "Cirka pasaule" (Circus World) (1964) bijusi nominēta Zelta globusa balvai kā labākā aktrise.
1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts Ritu Heivortu ierindoja dižāko Amerikas ekrāna leģendu saraksta "Visu laiku izcilākā sieviešu kārtas zvaigzne" 19. vietā.
Personīgā dzīve
Heivorta bija precējusies piecas reizes. Pirmo reizi apprecējās 18 gadu vecumā ar Edvardu Džadsonu, bet pēc pieciem gadiem izšķīrās. Pēc tam 1943. gadā apprecējās ar režisoru un aktieri Orsonu Velsu. Viņiem bija meita Rebeka, kura piedzima 1944. gadā (mirusi 2004. gadā). 1948. gadā Heivorta izšķīrās ar Velsu. Viņa pameta savu kino karjeru, lai apprecētos ar princi Ali Hānu, sultāna Mahomeda Šaha Aga Hāna III dēlu. Viņi apprecējās 1949. gada 27. maijā. Piedzima meita princese Jasmīna Aga Hāna. 1953. gadā Heivorta izšķirās no vīra, pamatojot to ar ārkārtēju garīgu nežēlību no viņa puses. Tad apprecējās ar aktieri un dziedātāju Diku Heimsu, ar kuru izšķirās 1955. gadā. Ar pēdējo vīru, kinoproducentu Džeimsu Hillu, apprecējās 1958. gadā, bet izšķīrās 1961. gadā.
1980. gadā Heivortai tika diagnosticēta agrīna Alcheimera slimība, kas izraisīja viņas nāvi 1987. gadā, 68 gadu vecumā. Heivortas saslimšana raisīja diskusijas un tas pievērsa uzmanību Alcheimera slimībai un palīdzēja palielināt valsts un privāto finansējumu šīs slimības apkarošanai. Par Heivortu daudzus gadus rūpējās viņas meita princese Jasmīna Aga Hāna, kas, ietekmējoties no mātes slimības, veicināja sabiedrības informētību un iesaistījās filantropijas darbā Alcheimera slimības problēmu risināšanai.
Tērauda iela (Jūrmala)
Tērauda iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Tērauda iela sākas Šarlotes ielu un Jaunedinburgas ielas krustojumā un beidzas krustojumā ar Ķemeru ielu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tērauda ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Tērauda iela ir savienota ar šādām ielām:
Verners fon Mirbahs
Verners fon Mirbahs (, dzimis, miris ) bija Latvijā dzimis Hesenes-Kaseles ģenerālleitnants. Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības kara dalībnieks Lielbritānijas pusē.
Dzimis Puzes muižas īpašnieka kapteiņa Emmeriha Johana fon Mirbaha un Margaretes Elizabetes, dzimušas fon Bēras (no Popes), ģimenē. Hesenes-Kaseles landgrāfistes dienestā no 1741. gada, piedalījās Septiņgadu karā, pēc tam karā pret 13 Ziemeļamerikas kolonijām. No Amerikas atgriezās 1779. gadā, tika iecelts par Cīgenhainas cietokšņa Švalmštatē komandieri.
Lukaku
Lukaku var būt:
Pēteris Hincenbergs
. Pēteris Hincenbergs (1832—1904) bija latviešu pedagogs, ērģeļnieks un kordiriģents. 40 gadus bija Mazsalacas draudzes skolas skolotājs.
Dzīvesgājums
1855. gadā Pēteris Hincenbergs sāka strādāt par palīgskolotāju Mazsalacas draudzes skolā, ierosināja dibināt Mazsalacas Dziedāšanas biedrību. 1864. gada latviešu dziesmu dienā Dikļos Mazsalacas vīru koris bija viens no sešiem svētku koŗiem.
Musa Diabī
Musa Diabī (fr, dzimis ) ir franču futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Diabī pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Aston Villa.
Iepriekš Diabī ir spēlējis Parīzes "Saint-Germain", Crotone un Bayer Leverkusen.
KF Ramiz Sadiku
KF Ramiz Sadiku (sq) ir Kosovas futbola klubs no Prištinas, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.
Verbāno-Kuzio-Osolas province
Verbāno-Kuzio-Osolas province ir viena no 110 Itālijas provincēm valsts ziemeļrietumu daļā, Pjemontas reģionā, Alpos. Province ziemeļos robežojas ar Šveici. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Verbānija. Provinces kopējā platība ir 2255 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja 163 247 iedzīvotāji. Verbāno-Kuzio-Osolas province sīkāk iedalās 77 komūnās.
Gardara
Gardara (dk) bija Grenlandes vikingu bīskapa rezidence salas galējos dienvidos. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas Igaliku apdzīvotajā vietā.
Ideju par atsevišķu Grenlandes bīskapiju 12. gadsimta sākumā atbalstīja Norvēģijas karalis Sigurds I Krustnesis. 1124. gadā Lundas arhibīskaps ordinēja pirmo Grenlandes bīskapu Arnalduru. 1126. gadā viņš ieradās Grenlandē un uzsāka Sv. Nikolaja katedrāles celtniecību. Iesākumā bīskaps bija pakļauts Brēmenes, vēlāk Lundas, bet no 1152. gada — Nidarosas arhibīskapijai. Parasti Grenlandē bīskapi ieradās no Norvēģijas un uzturējās šeit kādu laiku. Līdz 1377. gadam bīskapi reāli rezidēja Grenlandē, bet līdz 1537. gadam tie tika iecelti formāli. 15. gadsimta vidū neskaidru iemeslu dēļ vikingu apmetnes Grenlandē iznīka. Mūsdienās redzamas apmetnes drupas, to skaitā arī Gardaras katedrāles atliekas.
2017. gadā Kujatā lauksaimniecības ainava, kas sastāv no 7 atsevišķām sastāvdaļām (to starpā arī Gardara) iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā".
Tammes-Lauri ozols
Tammes-Lauri ozols (et) ir resnākais un vecākais apzinātais koks Igaunijā. Dižozols atrodas Anstlas pagastā, Veru apriņķī.
Tammes-Lauri ozols bija attēlots uz 10 kronu banknotes. Kopš 1939. gada ozols atrodas valsts aizsardzībā, 2006. gadā Igaunijas Vides ministrija iegādājās zemes gabalu, uz kura atrodas koks.
The Walt Disney Company
The Walt Disney Company ir ASV izklaides industrijas korporācija, kuras vadība atrodas Bērbankā, Kalifornijā, ASV. Tas ir lielākais mediju konglomerāts pasaulē pēc ienākumiem. To dibināja Volts un Rojs Disneji kā Disney Brothers Cartoon Studio. Pašlaik uzņēmums ir vislabāk pazīstams ar tā nodaļas Walt Disney Studios ražotajām filmām un ar vienu no lielākajām un plašāk pazīstamajām filmu studijām Holivudā. Tāpat tam pieder 14 izklaides parki visā pasaulē. Viens no The Walt Disney Company animācijas filmu pazīstamākajiem tēliem ir Mikipele, kas pašlaik ir arī uzņēmuma logo.
2017. gada 14. decembrī paziņots, ka The Walt Disney Company par 52,4 miljardiem ASV dolāru iegādāsies mediju uzņēmumu 21st Century Fox. 2018. gada 27. jūlijā 21st Century Fox akcionāri piekrita pārdot lielāko daļu aktīvu Disney par 71,3 miljardiem USD. Pārdošana aptvēra lielāko daļu 21st Century Fox izklaides aktīvu, tostarp 20th Century Fox, FX Networks un National Geographic Partners. 21st Century Fox pārdošana The Walt Disney Company tika pabeigta 2019. gada 20. martā.
Pīzāni (Feimaņu pagasts)
Pīzāni ir ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 232 km attālumā no Rīgas.
Atriebēji: Noslēgums
"Atriebēji: Noslēgums" (en) ir 2019. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz Marvel Comics supervaroņu komandas Atriebēji piedzīvojumiem. Filmu producē Marvel Studios un izplata Walt Disney Studios Motion Pictures. Tas ir tiešs turpinājums 2018. gada filmai "Atriebēji: Bezgalības karš", kā arī turpinājums 2012. gada filmai "Atriebēji" un 2015. gada filmai "Atriebēji: Ultrona laikmets", kā arī 22. filma Marvel Cinematic Universe visumā. Filmas režisori ir Entonijs un Džo Russo, scenārija autori Kristofers Markuss un Stīvens Makfīlijs. Galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Kriss Evanss, Marks Rafalo, Kriss Hemsvorts, Skārleta Johansone, Džeremijs Renners, Dons Čīdls, Pols Rads, Bri Lārsone, Kārena Gilana, Danai Gurira, Bredlijs Kūpers un Džošs Brolins. Filmā izdzīvojušie Atriebēju komandas locekļi un to sabiedrotie cīnās ar sekām, kas palikušas pēc Tanosa "Bezgalības kara".
Filma tika izziņota 2014. gada oktobrī kā "Atriebēji: Bezgalības karš — Otrā daļa". 2015. gada aprīlī Brāļi Russo tika apstiprināti kā filmas režisori, un maijā par scenāristiem apstiprināja Markusu un Makfīliju. 2016. gada jūlijā, Marvel nomainīja nosaukumu uz "Nenosaukta Atriebēju filma". Filmēšana tika sākta 2017. gada augustā studijā Pinewood Atlanta Studios Feijetā, Džordžijā, filmējot vienlaicīgi arī "Bezgalības karu", filmēšanu beidza 2018. gada janvārī. Ārpus studijas filmēts tika Atlantas metro un Atlantas pilsētā, kā arī Ņujorkas štatā. Filmas oficiālais nosaukums tika izziņots 2018. gada decembrī. Filma ar 356 miljonu ASV dolāru budžetu ir trešā visu laiku dārgākā filma, kas jebkad ir filmēta.
Filma "Atriebēji: Noslēgums" pasaulē tika gaidīta un kompānija Disney to atbalstīja ar plašām reklāmas kampaņām. Filmas pirmizrāde norisinājās Losandželosā, savukārt ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no. Filma bija skatāma arī IMAX un 3D formātos. Filma saņēma pozitīvu kritiku par lielisko režiju, aktierspēli, izklaides vērtību un emocionālo svaru. Kritiķi uzsver, ka šī filma ir kulminācija visai 22 filmu sērijai. Tāpat filmai ir lieliski finansiālie panākumi, tā visā pasaulē ir nopelnījusi vairāk kā 2,7 miljardus ASV dolāru, kļūstot par otro visu laiku ienesīgāko filmu. Pēc filmas izdošanas tā bija visu laiku ienesīgākā filma un pārspēja filmu "Avatars", kas gandrīz desmit gadus bija ienesīgāko filmu augšgalā, bet pēc 2021. gada atkārtotajiem seansiem Ķīnā, "Avatars" atgriezās līderpozīcijā. Filma saņēmusi vairākus apbalvojumus un nominācijas, tostarp filma ir nominēta 92. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti", kā arī tika nominēta 73. BAFTA kino balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti".
Eks
Eks var būt:
Grieķijas eiro monētas
Grieķijas eiro monētas ir eiro monētas, kuras izdevusi Grieķija.
Valsts puses izskats
Katras denominācijas monētām ir savs valsts puses dizains, bet tiem ir trīs vienojošas tēmas. Uz 1, 2 un 5 centu monētām ir attēloti kuģi — uz 1 centa monētas attēlota seno Atēnu trirēma, kādu izmantoja 5.gs p.m.ē; uz 2 centu monētas attēlots 19.gs. buru kuģis korvete; bet uz 5 centu monētas attēlots mūsdienīgs tankkuģis. Uz 10, 20 un 50 centu monētām attēlotas ievērojamas personības Grieķijas vēsturē. Uz 10 centu monētas attēlots Riga Fereosa — grieķu apgaismības laikmeta rakstnieks, kurš vērsās pret Osmaņu impēriju, kuras sastāvā Grieķija tolaik ietilpa, un tādēļ tika nogalināts. Uz 20 centu monētas attēlots Joanns Kapodistriass - mūsdienu neatkarīgās Grieķijas pirmais valsts galva, viens no sava laika ievērojamākajiem politiķiem un diplomātiem Eiropā. Uz 50 centu monētas attēlots Elefterioss Veneziloss - grieķu revolucionārs un politiķis, kam bija nozīmīga loma Krētas pievienošanā Grieķijai, vairākas reizes bijis Grieķijas premjerministrs. Tā kā Eiropas Savienības noteikumi valstīm, kas nelieto latīņu alfabētu, atļauj uz eiro naudas zīmēm norādīt to denomināciju uz centu monētām ir norādīts to grieķiskais nosaukums Λεπτόν (lepton) jeb daudzskaitlī Λεπτά (lepta), kas ir tradicionāls Grieķijā lietoto sīknaudas vienību nosaukums un burtiskā tulkojumā nozīmē "sīks" vai "plāns". Uz 1 un 2 eiro monētām attēloti motīvi no Senās Grieķijas vēstures un mitoloģijas. Uz 1 eiro monētas ir attēlota 5. gs. p.m.ē. seno Atēnu 4 drahmu monēta ar dievietes Atēnas simbolu pūci uz tās. Uz 2 eiro monētas ir attēlots sengrieķu mīta motīvs - par vērsi pārvērties Zevs nolaupa Eiropu. Uz 2 eiro monētas jostas ir valsts nosaukums grieķu valodā. Uz Grieķijas eiro monētu valsts puses nav skaidri identificēta izdevējvalsts, kā to paredz jaunākā eiro dizaina vadlīnijas, tāpēc iespējams to dizains nākotnē tiks mainīts.
2 eiro apgrozības piemiņas monētas
Grieķija 2 eiro piemiņas monētas izdod kopš 2004. gada. Grieķija ir izdevusi 2004.gada Atēnu vasaras olimpiskajām spēlēm veltītu monētu, Maratonas kaujas 2500. gadadienai veltītu monētu (2010), 2011.gada Atēnu īpašajām olimpiskajām spēlēm veltītu monētu, Platona akadēmijas dibināšanas 2400. gadadienai veltītu monētu (2013) un Krētas un Grieķijas apvienošanās 100. gadadienai veltītu monētu (2013). Grieķija ir izdevusi arī trīs Eiropas ekonomiskajai vienotībai veltītas monētas, kuras izdeva visas eirozonas valstis kopā. Turklāt Grieķija ir izdevusi vairākas zelta un sudraba piemiņas monētas, kas nav paredzētas apgrozībai.
Īpašas iezīmes
Uz Grieķijas monētām ir kaltuves zīme un dizainera iniciāļi. Dizainera iniciāļi, kas atrodami uz standarta apgrozības monētām, ir grieķu alfabēta burti ΓΣ, kas apzīmē Georgu Stamatopoulosu. Kaltuves zīme ir stilizēta akanta lapa, kas apzīmē Atēnu naudas kaltuvi. 2002.gada monētas ir kaltas ne tikai Grieķijā, bet vēl trīs valstīs. Uz Spānijā kaltajām 20 centu monētām kaltuves zīme ir burts E. Uz pārējo denomināciju centu monētām, kas kaltas Francijā, ir burts F. Uz 1 un 2 eiro monētām, kas kaltas Somijā, ir burts S. Burti visos trijos gadījumos ir saīsinājums no valsts, kurā monētas kaltas, nosaukuma.
Iņupiati
Iņupiati (pašnosaukums: Iñupiat) ir viena no Ziemeļamerikas eskimosu tautām. Apdzīvo Aļaskas pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un Nomas pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (Taġiumiut — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (Nunamiut — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.
Etnonīms
"Iņupiati" (Iñupiat) ir tautas pašnosaukuma daudzskaitļa forma; vienskaitļa forma ir Iñupiaq, kas nozīmē ‘īsts cilvēks’ (iñuk — ‘cilvēks’, piaq — ‘īsts’. Līdz 20. gadsimta vidum iņupiatus un tiem radniecīgos jupikus kopīgi dēvēja par eskimosiem.
Vēsture
Līdzīgi kā citas eskimosu tautas, iņupiati cēlušies no Tules kultūras, kas radusies Aļaskas ziemeļos. Aptuveni 3000 gadu laikā eskimosu tautas izplatījušās gar Ziemeļamerikas ziemeļu piekrasti līdz pat Grenlandei austrumos. Pirmie kontakti ar eiropiešiem iņupiatiem bija 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā. 19. un 20. gadsimtu mijā iekšzemes iņupiatu kopienas cieta no eiropiešu ievazātajām slimībām un bada un bija spiesti pārcelties uz piekrasti. Daļa vēlāk atgriezās un mūsdienās vienīgā iņupiatu apdzīvotā vieta iekšzemē ir Anaktūvakpāsa Brūksa grēdā. Līdz pat 20. gadsimta vidum lielākā daļa iņupiatu piekopa nomadu dzīvesveidu, bet mūsdienās lielākoties dzīvo piekrastes ciematos.
1971. gadā Aļaskas aborigēno tautu interešu aizstāvībai tika nodibinātas 13 Aļaskas iezemiešu reģionālās korporācijas (Alaskan Native Regional Corporation), trīs no kurām darbojas iņupiatu teritorijās: Arktiksloupas reģionālā korporācija (Utkiarvika), Beringa šauruma iezemiešu korporācija (Noma) un NANA reģionālā korporācija (Kocebū).
Valoda
Iņupiati runā eskimosu—aleutu saimei piederošajā iņupiatu valodā. Valodai ir četri dialekti, ko iedala divās grupās — Sūarda pussalas dialekti (Nortsloupas un malimiutu) un Ziemeļaļaskas dialekti (Beringa šauruma un Kaviarakas).
Kopš 19. gadsimta beigām izglītība iņupiatiem bijusi pieejama tikai angļu valodā, tādēļ lielākā daļa iņupiatu sadzīvē pārgājuši uz to. Mūsdienās iņupiatu valodā runā pēc dažādām aplēsēm 2000—3500 cilvēku. Kopš 1972. gada iņupiatu skolās jābūt vismaz vienam iņupiatu valodu protošam skolotājam.
2014. gadā iņupiatu valoda kļuva par vienu no Aļaskas pavalsts oficiālajām valodām.
Ekstāze
Ekstāze (no sengrieķu ἔκστασις (ékstasis) — 'ārpus sevis') ir emocionāls stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet afektā. Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē prāta vai ķermeņa izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".
Ekstāze ir izmainīta apziņas stāvokļa piemērs, ko raksturo samazināta izpratne par citiem objektiem vai pilnīgs apkārtnes trūkums. Šo vārdu lieto arī, lai apzīmētu jebkuru paaugstinātu apziņas stāvokli vai intensīvi patīkamu pieredzi. To lieto arī, lai konkrētāk apzīmētu neparastas garīgās telpas apziņas stāvokļus, kurus var uztvert kā garīgus (izpaužas kā reliģiskās ekstāzes forma).
Velta Līvija Straume
Velta Līvija Straume (dzimusi, Tērvetē) ir latviešu aktrise.
No 1968. līdz 1977. gadam bijusi Valmieras Drāmas teātra aktrise. Dailes teātrī sākotnēji strādājusi par suflieri, no 1980. gada kā aktrise.
Filmējusies vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Džimlai rūdi rallallā", "Rūdolfa mantojums", "Rīgas sargi", "Vilkaču mantiniece", "Zobena ēnā", "Piejūras klimats" un "Ceplis", kā arī seriālos "Likteņa līdumnieki" un Viņas melo labāk
Sandrīna Bonēra
Sandrīna Bonēra (fr, dzimusi ) ir franču aktrise, režisore un scenāriste, piedalījusies vairāk nekā 40 filmās.
Saņēmusi Cēzara balvu kategorijā "Labākā daudzsološā aktrise" par lomu filmā À Nos Amours (1983) un kategorijā "Labākā aktrise" par lomu filmā Vagabond (1985). Saņēmusi arī Venēcijas kinofestivāla Volpi Cup balvu par lomu Kloda Šabrola filmā "Ceremonija" (1995).
Piedalījusies arī filmās Sous le soleil de Satan (1987), Monsieur Hire (1989), East/West (1999) un La Dernière Leçon (2015).
Juris Monvīds Skalbergs
Juris Monvīds Skalbergs (1935–2022) bija latviešu modernisma arhitekts. Projektēšanas institūta “Agroprojekts” galvenais arhitekts (1975–1991).
Baltijas Arhitektu savienības (BAUA) prezidents.
Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gada 11. jūnijā. 1960. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskā institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļā un strādāja Latvijas PSR Kultūras ministrijas celtniecības, restaurācijas projektēšanas uzņēmumos (1960-1975). Projektēja Rīgas pareizticīgo katedrāles pārbūvi par Zinību namu (1964), kinoteātri "Blāzma" (1964), Rīgas Krievu drāmas teātra rekonstrukciju (1967), muzikālo klubu "Allegro" (1970) u.c. Projektēja Viļa Lāča pieminekli Rīgas Meža kapos (tēlnieks Aivars Gulbis, 1974).
1975. gadā Skalbergs kļuva par projektēšanas institūta “Agroprojekts/Latgiprokolhozstroj” galveno arhitektu, projektēja Rendas administratīvās ēkas (1987), apvienības "Lauku celtnieks" tehniskā centra ēku Peldu ielā Vecrīgā (1987), institūta "Agroprojekts" ēku Maskavas ielā (1988), kā arī saliekamu ūdenstorni lauku ciemiem.
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Juris Monvīds Skalbergs bija Baltijas Arhitektu savienības (BAUA) prezidents, 1993. gadā panāca tās uzņemšanu Starptautiskajā Arhitektu savienībā (UIA). Līdztekus vadīja projektēšanas biroju “Arbi”, vēlāk bija SIA “ JS & Partneri” valdes priekšsēdētājs. Projektēja kultūras pils "Ziemeļblāzma" pārbūvi un skatu torņa rekonstrukciju (2011–2013). 2015. gadā Latvijas Arhitektūras muzejā notika izstāde "Juris Monvīds Skalbergs. Starp modernismu un postmodernismu." Miris 2022. gada 3. augustā.
Elizabete Palasiosa
Elizabete Palasiosa (dzimusi Nīmane) ir latviešu aktrise.
Filmējusies seriālos "Viņas melo labāk", "Mīli mani mūžam","Ferdinands Lieliskais" un "Sieva uz pilnu slodzi". Pašlaik vada dažādus pasākumus, spēlē neatkarīgajos teātros, kā arī Jura Podnieka studijā veic projektu vadītājas pienākumus.
Romelu Lukaku
Romelu Menama Lukaku (Romelu Menama Lukaku; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Chelsea F.C.
KF Kika
KF Kika (sq) ir Kosovas futbola klubs no Hogošti, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.
Romelu Lukaku
Karjeru sācis Beļģijā, profesionāļa karjeru — 2009. gadā Briseles "Anderlecht". 2011. gadā sāka spēlēt Anglijā, vispirms Chelsea sastāvā, daļu laika tika izīrēts West Bromwich Albion un Everton. 2014. gadā pārgājis uz Everton. Chelsea sastāvā 2011.—2012. gada sezonā uzvarēja FA kausa izcīņā un UEFA Čempionu līgā. 2014.—2015. gada sezonā bija labākais vārtu guvējs UEFA Eiropas līgā. Viens no pieciem futbolistiem, kas Premjerlīgā guvuši 50 vārtus līdz 23 gadu vecumam. No 2019. līdz 2021. gadam pārstāvēja Milānas "Internazionale", 2020.—2021. gada sezonā kļuva par Itālijas čempionu.
Kopš 2010. gada spēlē Beļģijas izlases sastāvā. Piedalījās, kā arī 2016. un 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīros..
Sasniegumi
Anderlecht
Internazionale
Chelsea
Beļģijas izlase Individuālie sasniegumi
Rinne
Rinne var būt:
Pīzāni (Brigu pagasts)
Pīzāni ir ciems Brigu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 294 km attālumā no Rīgas.
Smita sala
Smita sala (en, es) ir sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos. Ap 40 km platais Boida šaurums ziemeļaustrumos to šķir no Snovas salas, bet 28 km platais Osmaras šaurums dienvidaustrumos — no Lovailendas. Lielāko daļu salas aizņem Imeona grēda ar salas un visa arhipelāga augstāko virsotni Fostera kalnu. Krasti roboti, piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.
Salu 1819. gada oktobrī atklāja un aptuveni nokartēja britu kapteinis Viljams Smits. Sākotnēji saukta par Pizgas kalna salu (Mount Pisgah Island) pēc 1860 m augstās virsotnes salas ziemeļdaļā, bet vēlāk pārdēvēta atklājēja vārdā. 1821. gada janvārī salu atkārtoti atklāja Krievijas Antarktiskā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nosauca par Borodinas salu (остров Бородино) par godu 1812. gada Borodinas kaujai.
2014. gada Austrālijas Grand Prix
2014. gada Austrālijas Grand Prix bija Formula 1 pasaules čempionāta. gada sezonas pirmais posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Niko Rosbergs.
3. armijas korpuss (Vērmahts)
3. armijas korpuss (vācu: III. Armeekorps) bija militārā formācija Vācijas armijas sastāvā 2. pasaules kara laikā. Tā tika izveidota 1939. gada 26. augustā (korpusa štābs tika izveidots jau 1935. gada pavasarī). 1941. gada 21. martā korpuss tika pārveidots par 3. motorizēto korpusu.
Kaujas ceļš
1939. gada septembrī un oktobrī 3. armijas korpuss piedalījās Polijas kampaņā.
1940. gada maijā un jūnijā piedalījās Francijas un Beniluksa valstu iekarošanā
Armijas korpusa sastāvs
1939. gada septembrī 1940. gada maijā 1941. gada martā:
Ārējās saites
[http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Korps/IIIKorps.htm III. Armeekorps]
Parana (pilsēta)
Parana (es) ir pilsēta Argentīnā, Entreriosas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 247 863 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Paranas upes austrumu krastā.
Parana ir svarīga provinces ostas pilsēta labības, liellopu, zivju un zāģmateriālu pārkraušanai no apkārtējā reģiona. Pilsētā ir attīstīta cementa, mēbeļu un keramikas izstrādājumu ražošana.
Kolobi
Nosaukums
Zinātniskais nosaukums Colobus cēlies no grieķu vārda κολοβός (kolobós),— "apcirstais", norādot uz to, ka šiem dzīvniekiem nav īkšķu.
2014. gadā izdotajā "Dzīvnieki. Ilustrēta unikāla enciklopēdija par visas pasaules dzīvniekiem" — "kolobusu", "mantijas guerecu".
Izskats
Ķermeņa garums 43 — 70 cm, astes 55 — 90 cm, tēviņi lielāki par mātītēm. Raksturīgākā pazīme spīdīgi melnais kažoks un baltās, garās krēpes. Atkarībā no sugas, aste balta vai melna ar baltu, pūkainu pušķi. Seju ieskauj balti mati.
Gverecai baltās krēpes jeb mantija stiepjas gar muguru visā tās garumā, lāču kolobam — virs pakaļkājām, karaliskajam kolobam, Angolas kolobam tās nokarājas no pleciem.
Izplatība
No Senegālas Āfrikas rietumos līdz Etiopijai un Austrumāfrikai, no Angolas cauri Kongo līdz pat Tanzānijai un Malavi.
Dzīvesveids
Kolobi dzīvo kokos biezos džungļos, uz zemes nokāpj reti un dzīves lielāko daļu pavada koku lapotnēs. Dzīvo baros. Dzīvnieku skaits barā atkarīgs no sugas, piemēram, gverecu barā ir ne vairāk kā pieci pieauguši dzīvnieki. Katru baru vada vecākais tēviņš. Atsevišķām kolobu grupām ir sava teritorija, ko tās aizsargā ar skaļiem brīdinošiem saucieniem. Bara locekļi lielāko daļu laika pavada savā teritorijā, skraida un rāpjas kokos, ar pirkstiem pieķeroties zariem. Barību atrod kokos, kur parasti arī guļ.
Barība
Pārtiek no lapām. Ēd arī augļus, ziedus un koku mizu. Ēšanas laikā kolobi sēž zaros, pievelk sev klāt zariņus un ar muti norauj lapas.
Klasifikācija
Trīs no piecām ģints sugām plašajā areālā sadalās pasugās.
Krūzkops
Krūzkops var būt:
Vienkrāsas baltegle
Vienkrāsas baltegle ir priežu dzimtas suga. Tā ir sastopama Ziemeļamerikā ASV rietumu štatos un ziemeļu Meksikā, savvaļā tīras audzes atrodamas reti.
Apraksts
Vienkrāsas baltegle ir mūžzaļš skujkoks, kurš dabiskajā izplatības areālā var sasniegt 30–75 m augstumu. Stumbra diametrs ir 1–2,75 m. Dzīvo līdz 350 gadiem. Salcietīgs. Nepieciešams daudz gaismas. Dod priekšroku svaigām, auglīgām augsnēm, un akmeņainām augsnēm. Nelabvēlīgas ir mālainas augsnes, kuras uztur pārmērīgu mitrumu.
Vainags ir konusveida, paliek trulāks, kad kļūst vecāks. Zari piestiprināti taisnā leņķī. Miza ir pelēka, gluda, ar sveķu ailēm, vēlāk nelīdzena, biezāka (līdz 18 cm bieza), stīva, korķaina un ugunsdroša, pelnu pelēka. Dzinumi brūngana zaļi pirmajā gadā, skuju pamatus ieskauj brūns riņķis. Otrā gada dzinumi zaļgani pelēki. Skujas diezgan asas, bez šķēluma, nav smailas, 3–7,5 cm garas un 2–3 mm platas, blāvi zilgani pelēkas līdz pelēcīgi zaļas no abām pusēm, tām ir atvārsnītes un vasks abās pusēs, nedaudz izliektas. Vīrišķie čiekuri zaļgani vai violeti. Čiekuri cilindrveida, 7–13 cm gari un 3–4,5 cm plati, ar apaļu galu un pamatu, vasaras laikā zaļi, var būt arī violeti, pelēcīgi brūni, kad gatavi. Aizsargājošās bruņas nav redzamas. Sēklu bruņas 2,5–3 cm platas, nedaudz īsākas, platas, izliektas un matainas.
Turkana Memmedjarova
Turkana Memmedjarova (az; dzimusi Sumgajitā) ir Azerbaidžānas starptautiskā lielmeistare šahā (2007).
Vienkrāsas baltegle
Izmantošana
Nav indīgs, un tiek audzēts kā dekoratīvs augs. Koksne tiek izmantota kā zāģmateriāls, konstrukcijās, lai izgatavotu finieri. Tā ir izplatīta Ziemassvētku eglīte Kalifornijā.
Turkana Memmedjarova
Biogrāfija
Pirmais treneris bijis tēvs, brālis Šehrijars un māsa Zeinaba arī ir kļuvuši par šaha lielmeistariem. Vairākkārt pārstāvējusi Azerbaidžanu Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījusi zelta (2002. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā) un sudraba (2003. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā) medaļas. 2003. gadā uzvarējusi Azerbaidžānas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Daudzkārtējā Azerbaidžānas sieviešu šaha čempionāta laureāte: 2002. gadā dalījusi 2.-3. vietu, 2003. gadā 1. vieta, 2007. gadā 2. vieta, 2009. gadā 3. vieta, 2010. gadā dalījusi 1.-2. vietu, 2011. gadā dalījusi 1.-2. vietu, 2012. gadā 1. vieta. 2005. gadā uzvarējusi vienā no Veikanzē (Nīderlande) šaha festivāla turnīriem.
Pārstāvējusi Azerbaidžānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
25. šaha olimpiāde
25. šaha olimpiāde notika no 1982. gada 30. oktobra līdz 16. novembrim Šveices pilsētā Lucernā.
Vienlaicīgi Lucernā notika arī 10. sieviešu šaha olimpiāde.
Vispārīgs apskats
Par sacensību vietu organizatori bija izvēlējušies izstāžu paviljonu "Ausstellung-Festhalle Allmend". Olimpiādē piedalījās 91 komandas.
Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmās 2,5 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 16 gājieni.
Olimpiādes rezultāti
Medaļu ieguvēji komandām: Nākamajās vietās ierindojās:
Godalgoto komandu dalībnieku individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:
Jūlijs Students
Jūlijs Aleksandrs Students (1898–1964) bija latviešu pedagogs, psihologs un filozofs, Latvijas Konservatorijas vecākais docents (1930–1944), Latvijas Universitātes profesors (1944-1945). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
Dzīvesgājums
Pēc Latvijas okupācijas sakarā ar privāto mācību iestāžu slēgšanu J. A. Studentu atlaida no visām darba vietām, izņemot Latvijas konservatoriju. Vācu okupācijas laikā viņš atsāka strādāt Kaucmindes mājturības institūtā (1941–1944) un Krišjāņa Valdemāra jūrskolā (1942-1943).
Liktenīgie priekšlasījumi
1943. gada februārī docents J. A. Students Raunas lauksaimniecības biedrībā uzstājās ar priekšlasījumu Varonības būtība, bet Priekuļos ar Latvju rakstura priekšrocībām un trūkumiem, izvirzot pienākumus, kas jāievēro, lai latvieši pastāvētu kā tauta: Uzskata, ka zinātnieka apcietināšanu veicināja raksti laikrakstā "Cēsu Vēstis" par šiem priekšlasījumiem, kas noveda pie viņa apcietināšanas 1945. gada sākumā.
Piemiņa
1998. gadā iznāca viņa grāmatas „Vispārīgā paidagoģija“ ar apakšvirsrakstu „Zinātne un māksla sevis un citu audzināšanā” atkārtots izdevums un tika atzīmēta viņa simtgade ar konferenci Latvijas Akadēmiskajā bibliotēkā. 2008. gadā Latvijas Universitātē atzīmēja viņa 110 gadu jubileju, kurai par godu LU Bibliotēkas Izglītības zinātņu un psiholoģijas bibliotēkā 23. decembrī tika atklāta viņam veltīta izstāde.
Valsaja
Valsaja (dk) ir Grenlandes vikingu apmetnes drupas salas dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu Kakortokas. Valsaja ir vienas no vislabāk saglabātajām vikingu apmetņu atliekām Grenlandē, sevišķi atzīmējamas Valsajas baznīcas drupas. Pēc sāgu ziņām, apmetni nodibinājis Ērika Rudā tēvocis. 14. gadsimtā tā piederēja Norvēģijas karalim. Valsajas baznīcā 1408. gadā notika kāzas, kas ir pēdējais dokumentētais notikums Grenlandes vikingu vēsturē. 15. gadsimta vidū neskaidru iemeslu dēļ vikingu apmetnes Grenlandē iznīka.
2017. gadā Kujatā lauksaimniecības ainava, kas sastāv no 7 atsevišķām sastāvdaļām (to starpā arī Valsaja) iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā".
Žans Lerons Dalambērs
Žans Batists Lerons Dalambērs (fr; dzimis, miris ) bija franču matemātiķis, mehāniķis, fiziķis, filozofs un mūzikas teorētiķis.
Bērnība
1717. gada novembrī Parīzē uz Svētā Žana Lerona baznīcas kāpnēm tika atrasts pamests zīdainis. Policijas komisārs šo atradumu nodeva kādai zemniecei. Bērns tika nokristīts Žana Lerona vārdā. Drīz vien noskaidrojās, kas ir mazuļa vecāki. Tēvs — artilērijas ģenerālis Detušs, māte — tajā laikā pazīstamā literāte Tansena. Tomēr vecāki, kas nesastāvēja laulībā, dēlu neaudzināja, vienīgi tēvs sniedza materiālu atbalstu, un tāpēc Žans uzauga zemnieku Ruso ģimenē. Tā bija draudzīga saime, kurā pret audžubērnu izturējās tāpat kā pret īstajiem bērniem.
Četru gadu vecumā Žanu nodeva pansionātā, kur viņš uzturējās, līdz sasniedza trīspadsmit gadu vecumu. Te zēns ieguva pirmās zināšanas un vēlāk vienmēr atcerējās savu pirmo skolotāju un palīdzēja viņa bērniem. Gan dzīvojot pansionātā, gan vēlāk mācoties koledžā, gan turpmākajā dzīvē Dalambērs nekad neaizmirsa arī savu audžumāti Ruso kundzi.
Mācības un izglītība
Tūlīt pēc pansionāta Žans 13 gadu vecumā iestājās Mazarinī koledžā, kur visus pārsteidza ar savām izcilajām zināšanām un dotībām. Dalambērs mācījās koledžā trīs gadus un teicami apguva latīņu un grieķu valodu, filozofiju, literatūru un oratora mākslu. Dalambēra daiļrunība sagādāja daudz patīkamu brīžu viņa klausītājiem. Skolā mācījies arī fiziku, bet viņa uztverē tā bija neskaidru definīciju virknējums un galīgi neapmierināja zinātkāro skolnieku. Daudzus priekšmetus, piemēram, ģeogrāfiju un vēsturi, koledžā nemācīja. Skolas audzinātāji centās Dalambēru audzināt jansenistu garā un asprātīgo oratoru izmantot cīņās pret saviem reliģiskajiem sāncenšiem — jezuītiem. Vēlāk Dalambērs sacerējumā “Par jezuītiem” tos asi kritizēja, bet arī jansenistiem kritika negāja secen.
17. gadu vecumā Dalambērs beidza Mazarinī koledžu, nokārtoja eksāmenus un ieguva mākslas bakalaura grādu. Pēc tam 2 gadus mācījās Juridisko zinātņu akadēmijā un to beidza kā tiesību zinātņu licenciāts.
Pavērās iespēja advokāta darbam, bet Dalambērs nevarēja mierīgu prātu aizstāvēt vainīgos. Tāpēc viņš turpināja savu izglītības procesu, šoreiz medicīnas jomā. Tomēr gan jurisprudences, gan medicīnas studiju laikā Dalambērs ar interesi lasīja dažādas matemātikas grāmatas. Draugi un tēva piederīgie (kas pēc tēva nāves bija Dalambēra atbalstītāji) centās pārliecināt, ka ar matemātiku tālu nevarēšot tikt. Tāpēc Žans visas matemātikas grāmatas aiznesa pie sava drauga Didro un nopietni sāka nodoties medicīnas studijām. Taču domas saistījās ar matemātiku. Medicīnas studijas tika pamestas, un 22 gados Dalambērs izlēma kļūt par matemātiķi.
1757. gadā Dalambērs izstājās no enciklopēdijas redakcijas, tomēr paliekot par tās līdzstrādnieku. Akadēmijā bija paradums, ka jaunievēlētajiem locekļiem jāsaka slavas runa tam akadēmiķim, kas atbrīvojis vakanci. Dalambērs ar spīdošu runu glāba no aizmirstības kādu mazpazīstamu bīskapu. Pēdējos desmit mūža gados Dalambērs bija Francijas Zinātņu akadēmijas sekretārs.
1783. gada 29. oktobrī pēc smagas slimības Dalambērs nomira.
Principi
Vienkāršība un patstāvība, ko Dalambērs ieguva bērnībā, pavadīja viņu visu mūžu. Materiālais stāvoklis slavenajam zinātniekam ne vienmēr bija nodrošināts, bet viņš noraidīja augstu personu ielūgumus un vēlējās palikt neatkarīgs. Tā, piemēram, prūšu ķeizars Frīdrihs II 1752. gadā piedāvāja Dalambēram vietu savā akadēmijā, vēlāk pat prezidenta amatu, bet franču zinātnieks no tā atteicās.
Vēl vilinošāks piedāvājums nāca no imperatores Katrīnas II. Viņa aicināja zinātnieku par sava dēla Pāvila audzinātāju. Dalambērs ļoti pieklājīgi atsacījās, piebilstot, ka nevar atstāt savus draugus. Tad Katrīna II aicināja matemātiķi kopā ar draugiem un solīja pasakainu atlīdzību. Bet arī tas nelīdzēja, un sekoja delikāta, bet stingra noraidoša atbilde.
Sasniegumi
1741. gadā Žans Dalambērs kļuva par Parīzes Zinātņu akadēmijas adjunktu.
1743. gadā tika izdots slavenais “Traktāts par dinamiku” (Traite de la dynamique), kurā zinātnieks formulēja vēlāk plaši pazīstamo dinamikas pamatprincipu — Dalambēra principu. Tika formulētas jebkuras materiālās sistēmas kustības diferenciālvienādojuma sastādīšanas likumi, tādējādi reducējot dinamikas uzdevumus par statikas uzdevumiem. Šis darbs izvirzīja Dalambēru Eiropas ģeometru pirmajās rindās.
1747. gadā parādījās “Pētījumi par vētru vispārīgo cēloni”. Šis darbs izpelnījās Berlīnes Ķeizariskās zinātņu akadēmijas prēmiju, un autors kļuva par akadēmijas locekli. Tika izdots raksts “Pētījumi par līkni, kuru veido saspringta stīga, kas atrodas svārstībā”, kur Dalambērs atrisināja otrās kārtas parciālo diferenciālvienādojumu stīgu šķērssvārstībām. Tādējādi Dalambēru var uzskatīt par vienu no matemātiskās fizikas pamatlicējiem.
1750. gadā sākās Dalambēra darbs pie “Zinātņu mākslu un amatu enciklopēdijas”. Šī grandiozā sacerējuma izveidošanā piedalījās daudzi Francijas zinātnieki ar Didro un Dalambēru vadībā. Ap enciklopēdiju grupējās liberālie un radikālie sabiedrības slāņi, kas nostājās pret karalisko patvadību un muižniecības un garīdzniecības iespaidu.
1751. gadā iznāca enciklopēdijas 1. sējums, kuru ievadīja Dalambēra sacerējums “Zinātņu izcelšanās un attīstības apraksts”, kurā tika klasificētas dažādas zinātnes un parādīta to evolūcija. Sējumā bija arī vairāk nekā simt Dalambēra rakstu filozofijā, vēsturē un literatūrā. Pirmajos encikopēdijas sējumos bija arī Dalambēra raksti “Diferenciāļi”, “Vienādojumi”, “Dinamika”, “Ģeometrija” un “Dimensija”. Pēdējā rakstā primo reizi izteikta ideja par laiku kā ceturto dimensiju. Dažas publikācijas izraisīja asas diskusijas un intrigas no garīdzniecības puses.
Līdz 1759. gadam kopā ar Denī Didro bija "Enciklopēdijas" līdzredaktori, Dalambērs uzrakstīja ievadu Enciklopēdijai, kurā sniedza zinātņu klasifikāciju. Viņa vārdā ir nosaukta viļņu vienādojumu atrisinājuma iegūšanai paredzētā Dalambēra formula. Dalambērs pirmais mēģināja pierādīt algebras fundamentālo teorēmu (1746). Dažādās zinātnēs viņa vārdā ir nosaukti dažādi termini. Uzskatāms par vienu no matemātiskās fizikas pamatlicējiem un Ņūtona darbu turpinātāju. Bijis Pjēra Simona Laplasa un Lagranža skolotājs. Fiziķiem ir pazīstams Dalambēra princips un darbi dinamikā un statikā.
Iedvesmas avoti
Dalambērs par savu paraugu izvirzīja romiešu vēsturnieku Tacitu, kas pratis runāt vienkārši par sarežģītām problēmām. Iepazīstoties ar izcilā franču zinātnieka darbību, jāsecina, ka viņš savam ideālam patiešām ir sekojis.
Devums matemātikā
Matemātikā Dalambērs galvenokārt aplūkoja diferenciālvienādojumu teoriju, algebras pamatteorēmu, rindu teoriju un funkciju teoriju.
Dalambērs aizstāvēja Ņūtonu pret fluksiju metodes kritiķiem un norādīja, ka angļu zinātnieks savu metodi būtībā ir pamatojis ar robežu teoriju.
Šo Dalambēra pieeju savā darbā “Matemātiskie rokraksti” cildināja Kārlis Markss un norādīja, ka, “noraujot no diferenciālrēķiniem mistikas plīvuru, Dalambērs ir spēris milzīgu soli uz priekšu”.
Integrālrēķinus Dalambērs uzlūkoja kā apgrieztu procesu diferenciālrēķiniem. Daudz vērības zinātnieks arī pievērsa robežas jēdziena noskaidrošanai. Rindu teorijā Dalambēra vārdā nosaukts konverģences kritērijs (Dalambēra pazīme)
Savdabīga, tomēr kļūdaina bija Dalambēra attieksme pret negatīviem skaitļiem. Matemātiķis noliedza negatīvo skaitļu eksistenci. Viņam tie eksistēja tikai kā pozitīvu skaitļu pretstats.
Dalambērs un viņa uzskatu aizstāvji izmantoja dažādus paradoksus.
Un tomēr ir šī nostāja, izraisot polemiku, virzīja uz priekšu reālo negatīvo lielumu izpratni.
Lielais zinātnieks līdz pat mūža beigām nodarbojās ar zinātni un literatūru un uzstājās akadēmijā, kur tika ievēlēts “Četrdesmit nemirstīgo locekļu” skaitā.
Filozofijā, izziņas teorijā Dalambērs bija sensuālisma pārstāvis. Viņš apšaubīja Dieva eksistenci, tomēr līdz ateismam nenokļuva.
Dažus pētījumus Dalambērs veica arī astronomijā, liekot pamatus perturbāciju teorijai, izstrādājot savu Mēness kustības teoriju.
Alvis (personvārds)
Alvis ir latviešu personvārds. Pašlaik (22.10.2013) Latvijā dzīvo 1472 personas ar reģistrētu vārdu Alvis.
Placinski
Placinski ir ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā. Atrodas 210 km attālumā no Rīgas.
Tērbatas iela (Jūrmala)
Tērbatas iela ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Tērbatas iela sākas krustojumā ar Pļaviņu ielu un beidzas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu. Kopējais ielas garums ir 1100 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tērbatas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Kurts Hāze
Kurts Hāze (, — ) bija vācu virsnieks, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris, Pirmā un Otrā pasaules kara dalībnieks.
Alvis (personvārds)
Vārda dienu Alvis svin 30. augustā pēc kalendāra.
Tērbatas iela (Jūrmala)
Ielu savienojumi
Tērbatas iela ir savienota ar šādām ielām:
Kurts Hāze
Pirmais pasaules karš
Piedalījies Pirmajā pasaules karā. Apbalvots ar abu pakāpju Dzelzs krustiem.
Starpkaru posms
1935. gada martā nozīmēts par 3. divīzijas komandieri.
1936. gadā pārcelts par komandieri 17. divīzijā.
1937. gadā nozīmēts par visas artilērijas inspektoru.
1938. gadā iecelts par III armijas korpusa komandieri.
Otrais pasaules karš
Kara sākumā piedalījies Polijas un Francijas kampaņās.
1941. gada februārī komandējis 15. armiju, kas dislocējās Francijā. No 1942. gada 30. novembra atcelts no amata.
Apbalvojumi
Pirmajā pasaules karā: Otrajā pasaules karā:
Kamaldiņa
Kamaldiņa var būt:
Elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēma
Elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēma (en, ECDIS) ir ģeogrāfiska informācijas sistēma, ko lieto jūras navigācijā un kura atbilst Starptautiskās Jūras organizācijas (International Maritime Organization, IMO) standartiem kā alternatīva papīra jūras kartēm. Līdzīgas sistēmas, kuras neatbilst standartiem, IMO dēvē par elektronisko karšu sistēmām (Electronic Chart System, ECS).
ECDIS attēlo informāciju no elektroniskajām navigācijas kartēm (Electronic Navigational Chart, ENC) un kuģa atrašanās vietu, tā kursu, kā arī ātrumu attiecībā pret ūdeni no pozicionēšanas, kursa un ātruma sensoriem. Sistēmai var tikt pieslēgti arī citi navigācijas sensori. Starp šiem citiem ECDIS sensoriem ir radars, NAVTEX, automātiskā identifikācijas sistēma (AIS) un eholots.
Pēdējos gados industrija ir izteikusi bažas par sistēmas drošību, īpaši saistībā ar kiberuzbrukumiem un GPS maldināšanu.
Konfigurācija
Elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmai obligāti:
Bieži, bet neobligāti ECDIS savienojumi ir ar:
Dažkārt elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmā ir iespējams attēlot neapstrādātu radara attēlu. Šāds attēls nedrīkst aizklāt svarīgus elektroniskās navigācijas kartes datus, tādēļ daži maza izmēra mērķi var nebūt redzami. Tas ir iemesls, kādēļ šādu radara attēlu nevar izmantot lēmumu pieņemšanā izvairoties no sadursmēm.
Ieslēgšana
Elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmu ieslēdz ar pogu, kura izvietota uz sistēmas korpusa, līdzīgi kā personālajiem datoriem. Atrodoties jūrā sistēmai jābūt ieslēgtai visu laiku.
Palaišanas laikā īslaicīgi var būt redzami daži operētājsistēmas, piemēram, Microsoft Windows, aspekti. ECDIS izstrādes pirmsākumos programmnodrošinājuma kvalitāte varēja būt zema. Dažkārt, atstājot ECDIS ieslēgtu ilgu laiku, bija sastopama atmiņas noplūšana (memory leak - angļu val.) un sistēmas darbība kļuva ievērojami lēnāka. Ja datorprogramma nepareizi vada atmiņas piešķiršanu, atmiņas šūnas, kuras vairs nav nepieciešamas, netiek atbrīvotas. Problēmu risina pārstartējot elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmu.
Izslēgšana notiek izvēloties attiecīgu izvēlnes komandu.
Atļaujas
Elektronisko navigācijas karšu dati vairumā gadījumu ir šifrēti. Lai attēlotu licenzētās kartes, vispirms elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmā jāievada atļauja.
Atļauju uz kuģi var nosūtīt kompaktdiskā vai caur elektronisko pastu. Ja atļauju saņem elektroniskajā pastā, to nepieciešams pārkopēt kompaktdiskā vai zibatmiņā un pēc tam ievadīt ECDIS. Ja atļauja ir īsa, piemēram, tikai dažām kartēm, to var ievadīt ar tastatūru.
Ja elektronisko navigācijas karšu dati nāk no dažādiem avotiem, var būt arī vairākas atļaujas. Atļauju jāievada, ja:
Atļauja ir derīga tikai specifiskai ECDIS vai arī virknei elektroniskās kartes lietojošu sistēmu uz viena kuģa. Tas nozīmē, ka atļauja ietver aprīkojumu identificējošus datus un šie dati ir jānosūta elektronisko karšu piegādātājam pirms atļaujas saņemšanas. Aprīkojuma identifikācijas datus sauc par lietotāja atļauju (user permit - angļu val.). Ja mainās karšu piegādātājs vai arī aprīkojums uz kuģa, lietotāja atļauju jānosūta elektronisko karšu piegādātājam jaunas atļaujas izveidošanai.
Ievadītā atļauja ir derīga ne tikai noteiktam karšu sarakstam, bet arī noteiktam laika periodam, kas parasti ir gads. Tomēr aizvien populārākas kļūst arī trīs mēnešu atļaujas. Pastāv arī atļaujas, kuras ļauj piekļūt visām kartēm, bet maksa tiek iekasēta tikai par tām, kuras tikušas izmantotas reisa laikā.
Vairākas dienas pirms atļaujas derīguma termiņa izbeigšanās datuma tiek dots brīdinājums. Pēc derīguma termiņa izbeigšanās uz displeja tiek rādīts pastāvīgs paziņojums, tomēr kartes un to korektūra tiek attēlotas. Jaunu korektūru vairs nav iespējams ielādēt.
Pamata dati
Pēc atļauju sekmīgas ielādēšanas var tikt instalēti licenzēto karšu pamata dati, kurus parasti piegādā DVD diskā. Pamata dati pat no viena piegādātāja var sastāvēt no vairākiem diskiem. Bieži tie elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmā jāievieto noteiktā secībā. Pamata datu diskus jāuzglabā, jo tos var nākties izmantot atkārtoti. Tas var notikt, ja tiek licenzētas papildus elektroniskās navigācijas kartes, lai ļautu kuģim iet rajonos, kur iepriekš tas nav bijis.
Korektūra
Ja tiek izmantotas vairākas atļaujas no vairākiem piegādātājiem, arī korektūra jāveic ar dažādiem diskiem. Tādēļ, lai vienkāršotu korektūru, cenšas pieturēties pie viena karšu un korektūras izplatītāja.
ECDIS jāspēj attēlot elektronisko navigācijas karšu korektūras reģistru ar vismaz sekojošu informāciju:
Šāds reģistrs pastāv katrai kartei, līdz tā tiek aizvietota ar attiecīgās kartes jauno izdevumu. Tāpat ir iespējams attēlot katru individuālo korektūru, lai pārliecinātos par tās saturu un to vai tā ir uznesta uz sistēmas elektroniskās navigācijas kartes.
Diemžēl dažās sistēmās, neskatoties uz detalizēto reģistu, nav viegli noskaidrot vai pēdējais korektūras disks ir ticis pielietots, lai veiktu karšu korektūru, vai nē. Šādos gadījumos ir ērti vest uzskaiti papīra veidā, kurā norāda, kad katrs saņemtais korektūras disks ir ticis ielādēts ECDIS.
Parasti elektronisko navigācijas karšu korektūru veic ostā, jo ECDIS vienmēr jāizmanto ar korektētām kartēm. Iziešana no ostas ar nekorektētām kartēm ir pārkāpums.
Attālinātā korektūra
Elektronisko navigācijas karšu korektūra uz kuģi var tikt nosūtīta arī izmantojot, piemēram, sakaru pavadoņus. Šādu pakalpojumu sauc par attālināto korektūru. Pakalpojuma sniedzējs nodrošina programmatūru, kura jāuzstāda atsevišķā, pie pavadoņu sakaru sistēmas pieslēgtā datorā. Vairumā gadījumu šī programmatūra ļauj ierakstīt no interneta mājaslapas vai elektroniskā pasta saņemtus datus kompaktdiskā, kuru pēc tam ievieto elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas diskdzinī.
Attālinātās korektūras diski parasti nav kumulatīvi, tāpēc tie ECDIS jāielādē secīgi. Ja tiek mēģināts ielādēt attālinātās korektūras disku ārpus secības, ECDIS par to brīdina lietotāju.
Labas attālinātās korektūras sistēmas priekšrocība ir tā, ka dati tiek saņemti ļoti drīz pēc tam, kad tie kļūst pieejami no izdevējiestādes. Trūkums ir sardzes stūrmaņa apkārtējās situācijas izpratnes un apzināšanās pavājināšanās elektronisko navigācijas karšu korektūras laikā, ja to dara jūrā.
Rokas korektūra
Elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmā pastāv iespēja kartes korektēt arī ar roku. Šo iespēju jāizmanto, ja, saņemot radionavigācijas brīdinājumus NAVTEX vai citā to saņemšanas iekārtā, vajadzība korektēt kartes ir neatliekama, kā arī, lai uznestu provizoriskos un pagaidu paziņojumus jūrniekiem. Iemesls rokas korektūras veikšanai var būt navigācijas līdzekļa neplānota pārvietošana vai jauns vraks. Korektūras būtība ir punkta, līnijas vai laukuma objekta izdzēšana, pārvietošana vai ievietošana. Rokas korektūra ir piemērota tikai salīdzinoši vienkāršām izmaiņām nevis tādu sarežģītu objektu korektūrai kā krasta līnija vai izobata. Kuģim pienākot tuvāk rokas korektūras objektam par noteikto limitu, ECDIS iedarbina signalizāciju.