cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jūlijs Šimanovskis
Dzīvesgājums
Vēlāk viņš bija Helsinku Universitātes Ķirurģijas katedras profesors (1858-1861), Kijivas Universitātes Operatīvās un militārās ķirurģijas profesors (1861-1866), kā kara ķirurgs piedalījās Janvāra sacelšanās apspiešanā. 1866. gadā J. Šimanovskis papildinājās Vācijas slimnīcās. Miris 1868. gada 26. (13.) aprīlī Kijivā no sēklinieku vēža, apbedīts Baikovas kapsētā Kijivā.
Šigeru Takahaši
Šigeru Takahaši (ja) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||0
Keramika (Grobiņas pagasts)
Apdzīvotā vieta veidojusies ap Rolavas ķieģeļnīcu; mūsdienās — keramikas ražotne Konaks Plus.
Austrālijas un Jaunzēlandes armijas korpuss
Austrālijas un Jaunzēlandes armijas korpuss (ANZAC) (en) bija Vidusjūras ekspedīcijas spēku Pirmā pasaules kara armijas korpuss. Tas tika izveidots Ēģiptē 1914. gada decembrī un darbojās Galipoli kampaņas laikā. Ģenerālis Viljams Bērdvuds komandēja korpusu, kurā galvenokārt bija Austrālijas Pirmo karalisko spēku un Jaunzēlandes 1. ekspedīcijas spēku karaspēks, lai gan kampaņas laikā reizēm bija pievienotas arī Lielbritānijas un Indijas vienības. Korpuss izformēja 1916. gadā pēc sabiedroto evakuācijas no Galipoli pussalas un I ANZAC korpusa un II ANZAC korpusa izveidošanas. Korpuss īslaicīgi tika atjaunots Otrā pasaules kara laikā Grieķijas kaujas laikā 1941. gadā.
Jolanda Balaša
Jolanda Balaša (ro; arī Šētēra (Sőtér), hu; dzimusi, mirusi ) bija Rumānijas vieglatlēte, startēja augstlēkšanas sacensībās.
Tēvs rumānis, māte ungāriete. Trīs reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs, 1960. gadā Romā un 1964. gadā Tokijā kļuvusi par čempioni. 1964. gada Olimpiskajās spēlēs čempiones titulu izcīnījusi, startēdama ar saplēstu cīpslu. Viņa ir pirmā augstlēcēja, kas olimpiskās čempiones titulu izcīnījusi divas reizes pēc kārtas (gan starp sievietēm, gan vīriešiem). Eiropas čempionātā divas reizes izcīnījusi zelta medaļu, vienreiz — sudraba. Laikā no 1957. līdz 1966. gadam uzvarējusi 150 sacensībās pēc kārtas. 14 reizes labojusi Pasaules rekordu, to uzlabojot no 1,75 m līdz 1,91 m. 1961. gadā uzstādītais rekords 1,91 m rekorda statusā noturējās līdz 1971. gadam.
Pēc karjeras beigām pasniegusi fizisko audzināšanu Bukarestē. No 1988. līdz 2005. gadam vadījusi Rumānijas Vieglatlētikas federāciju. 2012. gada novembrī tikusi uzņemta IAAF Slavas zālē.
Stounhērstas trakonams
"Stounhērstas trakonams" (en), zināma arī kā Eliza Graves, ir 2014. gada ASV psiholoģiska šausmu filma, kuras režisors ir Breds Andersons. Filmā galvenās lomas atveido Keita Bekinseila, Džims Stērdžess, Deivids Tjūliss, Brendans Glīsons, Bens Kingslijs un Maikls Keins. Filma ir daļēji balstīta uz Edgara Alana Po 1845. gada īso stāstu The System of Doctor Tarr and Professor Fether.
Filma stāsta par Oksfordas absolventu, kurš iegūst darbu psihiatriskajā slimnīcā, kur viņš atklāj tumšus noslēpumus.
Filmas "Stounhērstas trakonams" pirmizrāde notika. Filma saņēma atšķirīgas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 55% vērtējums.
Progress MS-05
Progress MS-05 (Прогресс МС-05; SKS apzīmējums ISS-66P) bija Krievijas automātisks Progress-MS sērijas kravas kosmosa kuģis. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2017. gada februārī. Darbību beidza 2017. gada jūlijā.
Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2398 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela, skābeklis , ūdens. Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, skafandrs Orlan-MKS.
Lidojuma gaita
Progress MS-05 tika palaists 05:58:33 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U no Baikonuras kosmodroma. Šis bija pēdējais Sojuz-U starts.
Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 24. februārī 08:34 UTC pie Pirs moduļa.
17:46 UTC Progress MS-05 atvienojās no SKS. 20:58 UTC iedarbināta bremzēšanas dzinēji, un kravas kuģis nogāja no orbītas. Tas iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas aptuveni 21:41 UTC iekrita Klusajā okeānā.
Pēters Ankersens
Pēters Ankersens (dk; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba FC København sastāvā.
Sasniegumi
Esbjerg
Salzburg
København
Marko Parolo
Marko Parolo (it, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.
Savas karjeras laikā pārstāvējis tādus klubus kā Como, Pistoiese, Foligno, Hellas Verona, Cesena un Parma. 2014. gadā pievienojies Lazio komandai, kuras rindās viņš izcīnīja Itālijas kausu.
Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
Lazio
Šodžiro Sugimura
Šodžiro Sugimura (ja; dzimis, miris ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||1||0
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
2022. gada 24. februārī Krievija sāka iebrukumu Ukrainā. Šī hronoloģija ir dinamisks un mainīgs saraksts, tāpēc tā var nebūt pilnībā pabeigta.
Priekšvēsture
24. februārī Krievija sāka visaptverošu iebrukumu Ukrainā, iezīmējot notiekošā Krievijas un Ukrainas kara būtisku eskalāciju.
Sākums
2021. gada 10. novembrī ASV ziņoja par neierastu Krievijas karaspēka pārvietošanos pie Ukrainas robežām. 28. novembrim Ukraina ziņoja par 92 000 lielu Krievijas karavīru grupējuma izvietošanos pie tās robežām.
21. februāris
22.35 (UTC+3) Krievijas prezidents Vladimirs Putins paziņoja, ka Krievija atzīst divu prokrievisko separātisko reģionu neatkarību Ukrainas austrumos. Tas izraisīja pirmo ekonomisko sankciju kārtu no NATO valstīm.
Savā televīzijas runā pirms šī paziņojuma Putins norādīja, ka uzskata, ka Vladimirs Ļeņins ir Ukrainas "autors un arhitekts", un nosauca ukraiņus, kuri ir gāzuši Ļeņina pieminekļus, par "nepateicīgiem pēcnācējiem", sakot: "Tas ir tas, ko viņi sauc par dekomunizāciju. Vai vēlaties dekomunizāciju? Nu, tas mums lieliski piestāv. Bet pusceļā apstāties, kā saka, lieki. Mēs esam gatavi jums parādīt, ko Ukrainai nozīmē īsta dekomunizācija."
24. februāris
Īsi pirms 06.00 pēc Maskavas laika (UTC+3) 24. februārī Putins paziņoja, ka ir pieņēmis lēmumu sākt "speciālu militāru operāciju" Ukrainas austrumos. Savā uzrunā Putins melīgi apgalvoja, ka nav plānots okupēt Ukrainas teritoriju un ka viņš atbalsta Ukrainas tautas tiesības uz pašnoteikšanos. Putins arī paziņoja, ka Krievija cenšas panākt Ukrainas "demilitarizāciju un denacifikāciju". Viņš sacīja, ka "visa atbildība par iespējamo asinsizliešanu būs pilnībā uz Ukrainas valdošā režīma sirdsapziņas". Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra visu Ukrainas teritoriju pasludināja par kara zonu.
Dažu minūšu laikā pēc Putina paziņojuma notika sprādzieni Kijivā, Harkivā, Odesā un Donbasā, Ukrainas amatpersonas ziņoja, ka Krievija bombardē Mariupoli un Odesu, kā arī ar spārnotajām un ballistiskajām raķetēm deva triecienus par lidlaukiem, militārajiem štābiem un noliktavām Kijivā, Harkivā un Dņipro, 6:48 pēc vietējā laika Krievijas militārais transports iebrauca Ukrainā caur Senkivkas robežkontroles punktu, vienlaicīgi Krievijas karaspēks iebruka Ukrainā arī no Krievijas anektētās Krimas.
Uzbrukuma plānotāji sākotnēji mēģināja ar raķetēm iznīcināt vadības centrus un pēc tam nosūtīja kara lidmašīnas un helikopterus, lai ātri iegūtu gaisa pārākumu. Krievija plānoja likvidēt Ukrainas vadošās amatpersonas un nomainīt tās ar savu marionešu valdību, un ASV eksperti uzskatīja, ka krievu karaspēks Kijivu var ieņemt 96 stundu laikā.
Pēc pulksten 06:30 (UTC+2), Krievijas spēki iebruka Ukrainā arī netālu no Harkivas un ziņoja par amfībiju ierašanos Mariupoles pilsētā. 07:40 karaspēks iebruka arī no Baltkrievijas teritorijas. Ukrainas Robežspēki ziņoja par uzbrukumiem objektiem Luhanskas apgabalā, Sumu apgabalā, Harkivas apgabalā, Čerņihivas apgabalā un Žitomiras apgabalā, kā arī no Krimas. Ukrainas Iekšlietu ministrija ziņoja, ka Krievijas spēki ieņēmuši Horodiščes un Miloves ciemus Luhanskas apgabalā. Ukrainas Stratēģiskās komunikācijas centrs ziņoja, ka Ukrainas armija atvairīja uzbrukumu netālu no Ščastjas un atguva kontroli pār pilsētu, prasot gandrīz 50 upurus no Krievijas puses.
Neilgi pirms 07:00 (UTC+2) Zelenskis paziņoja par karastāvokļa ieviešanu Ukrainā. Zelenskis arī paziņoja, ka Krievijas un Ukrainas attiecības tiek nekavējoties pārtrauktas. 10:00 (UTC+2) Ukrainas prezidenta administrācijas brīfinga laikā tika ziņots, ka Krievijas karaspēks iebruka Ukrainā no ziemeļiem. Ziņoja, ka Krievijas karaspēks aktīvi uzbruka Harkivas apgabalā, Čerņihivas apgabalā un netālu no Sumiem. Zelenska preses dienests ziņoja, ka Ukraina atvairījusi uzbrukumu Volīnijas apgabalā. 10:30 (UTC+2) Ukrainas Aizsardzības ministrija ziņoja, ka Krievijas karaspēks Čerņihivas apgabalā ir apturēts, norisinās liela kauja pie Harkivas un Mariupoles, bet Ščastja ir pilnībā atgūta.
Krievijas gaisa desanta karaspēks ieņēma Hostomeļas lidostu Kijivas priekšpilsētā; vēlāk šajā dienā sākās ukraiņu pretuzbrukums lidostas atgūšanai. Ukrainas Nacionālās gvardes Ātrās reaģēšanas brigāde paziņoja, ka lidlaukā notriekti trīs no 34 Krievijas helikopteriem.
11:00 (UTC+2) Ukrainas robežsargi ziņoja par Ukrainas-Baltkrievijas robežas pārkāpumu Vilčā, bet robežsargus Žitomiras apgabalā bombardēja no raķešu palaišanas iekārtām (domājams BM-21 Grad). Kā ziņots, helikopters no Baltkrievijas bez marķējuma bombardēja Slavutičas robežsargus. 11:30 (UTC+2) otrais Krievijas raķešu uzlidojumu vilnis bija vērsts pret Kijivas, Odesas, Harkivas un Ļvivas pilsētām. Doneckas un Luhanskas apgabalos notika smagas sauszemes kaujas.
13:00 un 13:19 (UTC+2) Ukrainas robežsargi un bruņotie spēki ziņoja par divām jaunām sadursmēm — pie Sumiem un Starobiļskas. 13:32 (UTC+2) Valērijs Zalužnijs ziņoja par četrām ballistiskajām raķetēm, kas palaistas no Baltkrievijas teritorijas. Vairākas Kijivas metro un Harkivas metro stacijas tika izmantotas kā bumbu patvertnes vietējiem iedzīvotājiem. Tiek ziņots, ka Vuhledaras slimnīcas bombardēšanas laikā bojā gāja četri civiliedzīvotāji un 10 tika ievainoti (tostarp 6 ārsti).
V. Zelenskis sacīja, ka Čornobiļā un Pripjatā izcēlušās kaujas starp Krievijas un Ukrainas spēkiem. Ap 18:20 (UTC+2) Čornobiļas atomelektrostacija bija Krievijas kontrolē,  tāpat kā apkārtējās teritorijas.
16:18 (UTC+2) Kijivas mērs Vitālijs Kličko izsludināja komandantstundu no 22:00 līdz 7:00.
22:00 (UTC+2) Ukrainas Valsts robežsardzes dienests paziņoja, ka Krievijas spēki ir ieņēmuši Zmijinijas salu. Sākotnēji uzskatīja, ka visi 13 robežsargi uz salas tika nogalināti, jo viņi atteicās padoties Krievijas karakuģim; sociālajos tīklos izplatījās ieraksts, kurā redzams, kā robežsargi atsakās no piedāvājuma padoties. Prezidents V. Zelenskis paziņoja, ka iespējami mirušajiem robežsargiem pēc nāves tiks piešķirts Ukrainas varoņa tituls, kas ir valsts augstākais pagodinājums.
Tika apstiprināts, ka nogalināti 17 civiliedzīvotāji, tostarp trīspadsmit nogalināti Dienvidukrainā, trīs Mariupolē un viens Harkivā. V. Zelenskis paziņoja, ka iebrukuma pirmajā dienā gāja bojā 137 Ukrainas pilsoņi.
Neilgi pēc pulksten 23:00 (UTC+2) prezidents V. Zelenskis pavēlēja vispārēju mobilizāciju visiem Ukrainas vīriešiem vecumā no 18 līdz 60 gadiem; šīs vecuma grupas vīriešiem tika aizliegts izbraukt no valsts.
25. februāris
Ap pulksten 4:00 (UTC+2) pēc vietējā laika Kijivu satricināja divi spārnoto un ballistisko raķešu sprādzieni. Ukrainas valdība paziņoja, ka virs Kijivas notriekusi ienaidnieka lidmašīnu, kas pēc tam ietriekusies dzīvojamā ēkā.
Krievu vienības mēģināja ielenkt Kijivu un virzīties uz Harkivu, taču bija nonākušas smagās kaujās, un sociālajos tīklos redzamie attēli liecināja, ka dažas Krievijas bruņu kolonnas ir nokļuvušas slazdā. Turpretim Krievijas operācijas austrumos un dienvidos bija efektīvākas. Tikmēr Krievijas militārie spēki, kas virzījās uz priekšu no Krimas, tika sadalīti divās kolonnās, analītiķiem liekot domāt, ka tie varētu būt mēģinājuši ielenkt un sagūstīt ukraiņu aizstāvjus Donbasā, liekot ukraiņiem atteikties no sagatavotās aizsardzības un cīnīties atklātā laukā.
25. februāra rītā V. Zelenskis apsūdzēja Krieviju par mērķēšanu uz civilajiem objektiem; Ukrainas Iekšlietu ministrijas pārstāvis Vadims Deņisenko sacīja, ka iepriekšējās 24 stundās cietuši 33 civiliedzīvotāji.
Ukrainas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Krievijas spēki iegājuši Kijivas Obolonas rajonā, Kijivas ziemeļos Krievijas karaspēka vienības bija apstādinātas. Krievijas speciālo uzdevumu karaspēks iefiltrējās pilsētā ar nolūku "medīt" valdības ierēdņus. Kijivas ziemeļos tika nofilmēts, kā netrafarēta bruņumašīna griežas pāri ceļam un saspiež civilo automašīnu. Automašīnu vadījušais civiliedzīvotājs, gados vecs vīrietis, izdzīvoja, un viņu izglāba vietējie iedzīvotāji. Savukārt Doneckas tautas republikas Horļivkas mērs ziņoja, ka Ukrainas šāviņi trāpījuši vietējai skolai, nogalinot divus skolotājus.
Krievijas karaspēkam tuvojoties Kijivai, V. Zelenskis lūdza iedzīvotājus sagatavot Molotova kokteiļus, lai "neitralizētu" ienaidnieku. Putins tikmēr aicināja Ukrainas militārpersonas gāzt valdību. Ukraina izdalīja ieroču Kijivas iedzīvotājiem, kuri izteica vēlmi cīnīties, un Kijivas aizsardzībai izvietoja teritoriālos aizsardzības spēkus. Aizsardzības ministrija paziņoja, ka visiem Ukrainas civiliedzīvotājiem ir tiesības brīvprātīgi piedalīties militārajā dienestā neatkarīgi no viņu vecuma.
Pentagons paziņoja, ka Krievija nav ieguvusi pārākumu Ukrainas gaisa telpā, tās pretgaisa aizsardzības spēki joprojām spēja pretoties, ka Krievija nav ieņēmusi nevienu apgabala centru un ka Ukrainas valdība joprojām ir neskarta, bet brīdināja, ka Krievija ir nosūtījusi uz Ukrainu tikai 30 procentus no — karavīru, kas bija sapulcēti pie robežām. Tika izplatīti ziņojumi par Ukrainas raķešu uzbrukumu Millerovas gaisa spēku bāzei Krievijā, kas sniedza gaisa atbalstu Krievijas karaspēkam Ukrainā.
V. Zelenskis norādīja, ka Ukrainas valdība "nebaidās runāt par neitrālu statusu". Tajā pašā dienā Putins norādīja Ķīnas līderim Sji Dzjiņpinam, ka "Krievija ir gatava vadīt augsta līmeņa sarunas ar Ukrainu".
26. februāris
00:00 (UTC) tika ziņots par spēcīgām kaujām Kijivas dienvidos, netālu no Vasiļkivas pilsētas un tās gaisa bāzes. Ukrainas ģenerālštābs apgalvoja, ka Ukrainas iznīcinātājs Su-27 netālu no pilsētas notriecis Krievijas lidmašīnu Il-76, kurā atradās desantnieki. Kaujā par Vasiļkovu uzvarēja Ukrainas spēki.
Nakts kaujās Kijivā tika ziņots par simtiem upuru, kur apšaudēs tika iznīcināta daudzdzīvokļu ēka, tilti un skolas.
Kijivas mērs Vitālijs Kličko no pulksten 17 noteica komandanta stundu. No sestdienas līdz 8:00 pirmdien, tika brīdināts, ka ikviens, kas šajā laikā atradīsies ārpusē, tiks uzskatīts par ienaidnieka sabotāžas un izlūkošanas grupām. Dažās Ukrainas daļās, īpaši dienvidos un austrumos, tika traucēti interneta pieslēgumi. Atbildot uz Ukrainas vicepremjera Mihailo Fedorova lūgumu, Īlons Masks paziņoja, ka ir ieslēdzis savu Starlink pakalpojumu Ukrainā. Ukrainas Iekšlietu ministrijas pārstāvis Vadims Deņisenko paziņoja, ka Krievijas spēki virzījušies tālāk Enerhodaras un Zaporižjas atomelektrostacijas virzienā. Zaporižjas apgabala valsts pārvalde paziņoja, ka Krievijas spēki, kas virzījās uz Enerhodaru, vēlāk atgriezās Bolshaya Belozerka, ciematā, kas atrodas 30 km no pilsētas, tajā pašā dienā.
Japānai piederošam kravas kuģim ar 20 apkalpes locekļiem Melnajā jūrā trāpīja Krievijas raķete. Krievijas karakuģis apšaudīja arī Moldovas kuģi, radot nopietnus bojājumus.
Ramzans Kadirovs apstiprināja, ka čečenu karotāji ir dislocēti arī Ukrainā. Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs Oleksijs Danilovs paziņoja, ka Krievijas Federālā drošības dienesta darbinieki Ukrainai ir devuši vēstījumu, ka kadirovieši mēģina iefiltrēties Kijivā un nogalināt prezidentu V. Zelenski. O. Danilovs paziņoja, ka Kadirovieši ir sadalījušies divās grupās, no kurām vienu iznīcināja Ukrainas spēki.
Līdz dienas beigām Krievijas spēku mēģinājumi ielenkt un izolēt Kijivu bija neveiksmīgi, neskatoties uz mehanizētiem un gaisa uzbrukumiem. Ukrainas ģenerālštābs ziņoja, ka Krievija ir izveidojusi savu operatīvo ziemeļu rezerves 17 bataljonu taktisko grupu (BTG) sastāvā pēc tam, kad Ukrainas spēki apturēja 14 BTG virzību uz Kijivas ziemeļiem. Krievija uz laiku atteicās no mēģinājumiem ieņemt Čerņihivu un Harkivu pēc tam, kad uzbrukumus atvairīja mērķtiecīga Ukrainas pretestība. Dienvidos Krievija ieņēma Berdjansku un draudēja ielenkt Mariupoli.
27. februāris
Tika ziņots, ka pa nakti Krievijas uzbrukumā tika uzspridzināts gāzes vads ārpus Harkivas, savukārt Krjačku ciemā netālu no Vasiļkovas aizdegās naftas bāze pēc raķešu trieciena. Tāpat naktī tika ziņots, ka ukraiņu romu grupa Hersonas apgabalā, Ļubimivkā, netālu no Kahovkas, sagrābusi krievu tanku. Krievijas atbalstītie separātisti Luhanskas apgabalā paziņoja, ka Ukrainas raķete trāpīja naftas terminālim Rovenkas pilsētā. Ukrainas Valsts ārkārtas dienests izglāba 80 cilvēkus no deviņstāvu dzīvojamās ēkas Harkivā pēc tam, kad Krievijas artilērija trāpīja ēkai, to pamatīgi sabojājot un nogalinot sievieti.
Nova Kahovkas mērs Vladimirs Kovaļenko apstiprināja, ka pilsētu ir sagrābis Krievijas karaspēks, un apsūdzēja to Kozackes un Veseles ciemu iznīcināšanā. Krievijas karaspēks ienāca arī Harkivā, kaujas norisinājās pilsētas ielās, tostarp pilsētas centrā. Tajā pašā laikā krievu tanki sāka doties iekšā Sumos. Tikmēr Krievijas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Krievijas spēki pilnībā ielenkuši Hersonu un Berdjansku, ieņēmuši Heņičesku un Hersonas starptautisko lidostu Černobajivkā. Harkivas apgabala gubernators Olehs Sinjehubovs paziņoja, ka Ukrainas spēki ir atguvuši pilnīgu kontroli pār Harkivu, Ukrainas varas iestādes paziņoja, ka pilsētā padevušies vairāki desmiti Krievijas karavīru.
Televīzijas uzrunā prezidents Putins lika aizsardzības ministram un Ģenerālštāba priekšniekam pārvest Krievijas armijas kodolspēkus īpašā kaujas dienesta režīmā. Tas tika interpretēts kā drauds, un to kritizēja NATO, ES un Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO); NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs to raksturoja kā "bīstamu un bezatbildīgu", savukārt ANO amatpersona Stefans Dujariks ideju par kodolkaru nosauca par "neiedomājamu".
Pēc analītiķu firmas Rochan Consulting teiktā, Krievijai, aplencot Mariupoli un Berdjansku, izdevies savienot Krimu ar prokrievisko spēku pārziņā esošajiem rajoniem Ukrainas austrumos. Prezidenta V. Zelenska padomnieks Oleksijs Arestovičs paziņoja, ka Berdjansku sagrābuši Krievijas spēki. Krievijas spēki no Krimas virzījās uz ziemeļiem Zaporižjas virzienā, bet Dņipro austrumu krastā tie apdraudēja Mikolajivu.
Krievijas spēkus atvairīja no Bučas un Irpiņas uz ziemeļrietumiem no Kijivas. Pēc Apvienotās Karalistes militārās izlūkošanas datiem, Krievijas mehanizētie spēki bija apgājuši Čerņihivu, virzoties Kijivas virzienā. Luhanskas apgabala gubernators Serhijs Haidajs apsūdzēja Krieviju Staņicas Luhanskas un Ščastjas iznīcināšanā pirms to ieņemšanas, savukārt Doneckas apgabala gubernators Pavlo Kirilenko apsūdzēja to arī Volnovahas iznīcināšanā.
ISW (Kara izpētes institūts) ziņoja, ka Krievijas spēki Ukrainas ziemeļos, visticamāk, ir veikuši "operācijas pauzi", lai izvietotu papildu spēkus un piegādes; Krievijas militārie resursi, kas iepriekš nebija iebrukuma spēku sastāvā, tika virzīti uz Ukrainu, sagaidot sarežģītāku konfliktu, nekā sākotnēji gaidīts.
28. februāris
Mariupoles apkārtnē visu nakti notika kaujas. 28. februāra rītā Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrija paziņoja, ka lielākā daļa Krievijas sauszemes spēku joprojām ir vairāk nekā 30 km uz ziemeļiem no Kijivas, ko palēninājusi Ukrainas pretestība Hostomeļas lidostā. Tā arī teica, ka kaujas notiek pie Čerņihivas un Harkivas un, ka abas pilsētas joprojām atrodas Ukrainas kontrolē. Uzņēmums Maxar Technologies publicēja satelītattēlus, kuros bija redzama Krievijas kolonna, ieskaitot tankus un pašpiedziņas artilēriju, kas virzās Kijivas virzienā netālu no Ivankivas. Firma sākotnēji norādīja, ka karavāna bija aptuveni 27 km gara, taču vēlāk tajā pašā dienā noskaidroja, ka kolonna patiesībā bija vairāk nekā 64 km gara.
Ukrainas padomnieks O. Arestovičs apgalvoja, ka uz šosejas starp Irpiņu un Žitomiru tika iznīcināti vai bojāti vairāk nekā 200 Krievijas militārie transportlīdzekļi. Harkivas mērs Ihors Terehovs paziņoja, ka diennakts laikā pilsētā notikušajās apšaudēs nogalināti 9 civiliedzīvotāji un 37 tika ievainoti. Ukrainas vēstniece ASV Oksana Markarova apsūdzēja Krieviju vakuuma bumbas izmantošanā.
Ukrainas un Krievijas pārstāvju sarunas Gomeļā beidzās bez panākumiem. Kā nosacījumu iebrukuma izbeigšanai Putins pieprasīja Ukrainas neitralitāti, "denacifikāciju" un "demilitarizāciju", kā arī Krimas atzīšanu par Krievijas teritoriju.
Krievija palielināja triecienus Ukrainas lidlaukiem un loģistikas centriem, īpaši rietumos, acīmredzami cenšoties iznīcināt Ukrainas gaisa spēkus un traucēt piegādes. Karaliskā Apvienoto pakalpojumu institūta analītiķis paziņoja, ka Ukrainas regulārā armija vairs nedarbojas formējumos, bet gan lielā mērā fiksētā aizsardzībā un arvien vairāk tiek integrēta ar teritoriālajiem aizsardzības spēkiem un bruņotiem brīvprātīgajiem.
28. februārī iestājās diplomātiskā krīze Grieķijas — Krievijas attiecībās, kad Krievijas gaisa spēki bombardēja divas apdzīvotās vietas Buhasu un Sartanu, kurās lielākoties dzīvoja ukraiņu grieķi netālu no Mariupoles, nogalinot 12 grieķus. Francijas prezidents Emanuels Makrons un ASV valsts sekretārs Entonijs Blinkens kopā ar Vāciju un citām valstīm izteica līdzjūtību Grieķijai. Krievijas varas iestādes noliedza atbildību, lai gan Grieķijas varas iestādes paziņoja, ka tām ir pierādījumi par Krievijas līdzdalību. Grieķijas premjerministrs Kirjakoss Mitsotakis paziņoja, ka viņa valsts nosūtīs aizsardzības militāro aprīkojumu un humāno palīdzību, lai atbalstītu Ukrainu.
Krievijas diversantu vienība no slēpņa apšaudīja Sky News reportieru komandu pie Kijivas.
1. marts
Vairāk nekā 70 ukraiņu karavīri gāja bojā, Krievijas spēkiem apšaudot militāro bāzi Ohtirkā. Krievijas raķete vēlāk trāpīja reģionālās administrācijas ēkai Brīvības laukumā Harkivā, nogalinot vismaz desmit civiliedzīvotājus un ievainojot vēl 35 cilvēkus. Tiek ziņots, ka Ukrainas dienvidos Hersonas pilsētai uzbrukuši Krievijas spēki. Ukrainas valdība paziņoja, ka pārdos kara obligācijas, lai finansētu bruņotos spēkus.
Ukrainas parlaments paziņoja, ka Baltkrievijas bruņotie spēki ir pievienojušies Krievijas iebrukumam un atrodas Čerņihivas apgabalā uz ziemeļaustrumiem no galvaspilsētas. ASV nepiekrita šiem apgalvojumiem, sakot, ka "nav nekādu pazīmju", ka Baltkrievija būtu iebrukusi. Dažas stundas iepriekš Baltkrievijas prezidents Lukašenko paziņoja, ka Baltkrievija neiesaistīsies karā.
Krievijas raķetes trāpīja Kijivas galvenajai televīzijas un radio raidītāju apraides infrastruktūrai, pārtraucot televīzijas kanālu darbību. Ukrainas amatpersonas paziņoja, ka uzbrukumā nogalināti pieci cilvēki un nodarīti postījumi tuvējam Babinjaras holokausta memoriālajam centram, kas ir Ukrainas galvenais holokausta memoriāls.
ASV Aizsardzības departamenta amatpersona paziņoja, ka Krievijas spēki ieņēmuši Berdjansku un Melitopoli.
2. marts
Ukrainas armija ziņoja par Krievijas desantnieku uzbrukumu militārajai slimnīcai Harkivas ziemeļrietumos. Tika ziņots, ka Krievijas spēki ieņēmuši Trostjanecu.
Ukrainas prezidenta padomnieks O. Arestovičs paziņoja, ka Ukrainas spēki pirmo reizi kara laikā devušies uzbrukumā, virzoties uz Horļivku. Ukrainas bruņoto spēku virspavēlnieks V. Zalužnijs paziņoja, ka Ukrainas spēki ir atguvuši Makarivu. Mariupoles mērs Vadims Boičenko ziņoja, ka Krievija "nerimstoši" apšaudīja pilsētas dzīvojamos rajonus, un civiliedzīvotāju vidū ir "neskaitāmi" upuri.
Olvijas ostā Mikolajivas apgabalā Krievijas raķete trāpīja Bangladešas beramkravu kuģim, nogalinot Bangladešas inženieri.
Ukrajinska Pravda, atsaucoties uz avotu Ukrainas izlūkdienestā, ziņoja, ka bijušais Ukrainas prezidents Viktors Janukovičs atrodas Minskā, un, ka Krievija plāno viņu pasludināt par prezidentu gadījumā, ja Krievijas spēki pārņems kontroli pār Kijivu. Tomēr daži analītiķi ir paziņojuši, ka Putins par prezidentu var iecelt prokrievisko Viktoru Medvedčuku, ja Ukraina padosies.
Krievijas ārlietu ministrs Sergejs Lavrovs apsūdzēja NATO un ES vēlmēs sākt kodolkaru un brīdināja, ka "Trešais pasaules karš būtu iznīcinošs un postošs".
3. marts
Otrajā sarunu kārtā Krievija un Ukraina vienojās atvērt humānās palīdzības koridorus civiliedzīvotāju evakuācijai. Pēc sprādziena netālu no Odesas nogrimis Igaunijas kravas kuģis Helt; visi seši apkalpes locekļi uz kuģa izdzīvoja.
Vācijas Federālā ekonomikas ministrija atļāva piegādāt Ukrainai 2700 zeme-gaiss raķetes. Ukrainas parlaments pieņēma likumu, kas ļauj arestēt Krievijas valdībai vai valstspiederīgajiem piederošos īpašumus.
Krievijas Aizsardzības ministrija apgalvoja, ka Krievijas karaspēks ir sagrābis Balakļiju. Tikmēr V. Zelenskis lūdza tiešas sarunas ar Krievijas prezidentu Putinu, sakot, ka tās ir "vienīgais veids, kā apturēt šo karu". ASV paziņoja, ka aptuveni 90% Krievijas spēku, kas bija sapulcināti ap Ukrainu pirms iebrukuma, ir iegājuši valstī.
V. Zelenskis paziņoja, ka Ukrainā ir ieradusies pirmā starptautisko brīvprātīgo grupa, lai cīnītos pret Krievijas spēkiem. Viņš piebilda, ka Ukraina regulāri saņem ieročus no rietumvalstīm.
4. marts
Zaporižjas atomelektrostacijā trāpīja šāviņš, izraisot lokālu ugunsgrēku ēkā, kas neietilpst reaktoros. Ukrainas Valsts kodolenerģijas regulēšanas inspekcija paziņoja, ka radiācijas līmenis nav mainījies, ugunsgrēks tika likvidēts pēc vairākām stundām. Bojāts bija arī 6. bloka transformators. Pēc kaujas, kurā gāja bojā trīs ukraiņu karavīri, Krievijas karaspēks ieņēma elektrostaciju. Krievijas Aizsardzības ministrijas pārstāvis Igors Konašenkovs paziņoja, ka uzbrukums spēkstacijai bijis Ukrainas diversijas grupējuma provokācijas mēģinājums. Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs Oleksijs Danilovs sacīja, ka elektrostacijas apšaudi veikusi Krievijas puse.
NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs noraidīja Ukrainas lūgumu noteikt virs valsts lidojumu aizlieguma zonu, norādot, ka tas novedīs pie kara ar Krieviju. ASV paziņoja, ka Krievija uz Ukrainu izšāvusi vairāk nekā 500 raķetes.
5. marts
Krievijas bruņotie spēki paziņoja par pamieru humanitāro koridoru organizēšanai no Mariupoles, lai aptuveni 200 000 civiliedzīvotāju varētu evakuēties no pilsētas, kurā trūkst ūdens un elektrības. Tomēr drīz pēc tam pamiers beidzās ar to, ka starp Krieviju un Ukrainu radās nesaskaņas. Tikmēr Arestovičs paziņoja, ka Krievijas karaspēks dienas laikā ir ieņēmis Buču un Hostomeļu.
6. marts
Krievijas raķešu uzbrukumā cieta Vinnicas Starptautiskā lidosta. Arī Žitomiras bruņu rūpnīca tika iznīcināta Krievijas uzlidojumā. Tikmēr tika pārtraukts otrs mēģinājums evakuēt civiliedzīvotājus no Mariupoles. ASV aizsardzības amatpersona vēlāk paziņoja, ka aptuveni 95% karavīru, ko Krievija bija izvietojusi ap Ukrainu pirms kara sākuma, atradās valstī.
7. marts
Ukrainas bruņotie spēki paziņoja, ka Krievijas spēki ieņēmuši Vasiļivku, Tokmaku un Polohu. Mikolajivas apgabala gubernators Vitālijs Kims sacīja, ka Ukrainas spēki ir atguvuši Mikolajivas lidostu. Ukrainas bruņotie spēki apgalvoja, ka ir atguvuši Čuhujivu un nogalinājuši divus Krievijas komandierus. Ukrainas gaisa spēki bombardēja arī militāro aviobāzi Krievijas okupētajā Hersonas lidostā.
Krievijas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka atklās sešus humānās palīdzības koridorus. Ukrainas valdība kritizēja paziņojumu, jo tikai divi no tiem veda uz citām Ukrainas teritorijām, bet pārējie uz Krieviju vai Baltkrieviju.
Ukrainas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Ukrainas spēki netālu no Harkivas nogalinājuši ģenerālmajoru Vitāliju Gerasimovu. Tikmēr divas Krievijas raķetes naktī trāpīja naftas bāzēm Žitomirā un Čerņihivā, aizdedzinot tās.
10. marts
Turcija Antālijā rīkoja trīspusēju ārlietu ministru tikšanos. Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba savu tikšanos ar Lavrovu raksturoja kā grūtu, jo tā nedeva nekādus rezultātus. Tikmēr Krievijas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Krievijas spēki katru dienu no pulksten 10:00 atvērs humānos koridorus uz Krieviju.
Augsta ASV Aizsardzības departamenta amatpersona apgalvoja, ka Kijivas rietumos Krievijas militārpersonas pavirzījušās par aptuveni 5 km tuvāk Kijivas centram. Kolonna, kas virzījās uz priekšu no austrumiem, tikmēr atradās 40 kilometru attālumā no Kijivas. Turklāt viņš apgalvoja, ka Čerņihiva tagad ir "izolēta". Ukrainas spēki tikmēr uzbruka krievu kolonnai Brovari rajonā un piespieda tai atkāpties pēc vairāku tanku iznīcināšanas un tanku komandiera nogalināšanas.
11. marts
Krievijas spēki paplašināja savu ofensīvu uz Rietumukrainu, mērķējot uz Ivanofrankivsku un Lucku. Četri ukraiņu karavīri tika nogalināti un vēl seši tika ievainoti raķešu uzbrukumos Luckas aviobāzei. Raķetes trāpīja arī Dņipro, nogalinot vienu civiliedzīvotāju, savukārt Krievijas Aizsardzības ministrija apgalvoja, ka ir atspējojusi militāro aviobāzi Ivanofrankovskas starptautiskajā lidostā.
Pēc Ukrainas amatpersonu teiktā, Melitopoles mēru Ivanu Fedorovu nolaupījuši Krievijas karavīri. Ukrainas amatpersonas ziņoja, ka ir gājis bojā krievu karaspēka vienības komandieris Andrejs Koļesņikovs.
Kaujas pastiprinājās uz ziemeļaustrumiem un austrumiem no galvaspilsētas Kijivas. Ukrainas gaisa spēki apgalvoja, ka Krievija ir veikusi viltus karoga operāciju, lai liktu Baltkrievijas spēkiem iesaistīties karā, ar savām lidmašīnām apšaudot Kopani ciematu netālu no Baltkrievijas robežas ar Ukrainu no Ukrainas gaisa telpas. Baltkrievijas Aizsardzības ministrija gan paziņoja, ka šāds uzbrukums nav noticis.
Prezidents Putins apstiprinājis līdz 16 000 brīvprātīgo pievienošanos no Tuvajiem Austrumiem karam Ukrainā, bet Vāgnera grupa jau ir savervējusi vairāk nekā 4000 sīriešu. Centrālāfrikas Republikas kaujinieki arī apgalvoja, ka gatavojas cīnīties Krievijas pusē Ukrainā.
Krievu tanks apšaudīja pansionātu Kreminā, nogalinot 56 tā iemītniekus.
12. marts
Smagas kaujas notika Kijivas ziemeļos. Ukrainas amatpersonas paziņoja, ka sadursmes un Krievijas gaisa triecieni apdraud civiliedzīvotāju evakuāciju. Krievijas spēki iznīcināja Vasiļkivas aviācijas bāzi, savukārt Krievijas Aizsardzības ministrija apgalvoja, ka ir iznīcinājusi galveno Ukrainas spēku radio un elektroniskās izlūkošanas centru Brovari.
D. Kuleba apsūdzēja Krievijas valdību par plānošanu Hersonā sarīkot referendumu, lai izveidotu "Hersonas Tautas Republiku", kuru vadītu Krievijai pietuvināta valdība. Tikmēr Doneckas tautas republikas (DTR) spēki ieņēma Volnovahu.
Ukrainas bruņoto spēku ģenerālštābs paziņoja, ka Krievijas karaspēka virzība ir palēninājusies un daudzviet apturēta. Savukārt Ukrainas premjerministra vietniece Irina Vereščuka paziņoja, ka diennakts laikā evakuēti aptuveni 13 000 civiliedzīvotāju.
Ukrainas amatpersonas apsūdzēja Krieviju fosfora bumbu izmantošanā, uzbrūkot Popasnai. Tikmēr Krievijas bombardēšanas laikā ap pulksten 22:00 cieta Svjatohirskas Lavras klosteris.
13. marts
Saskaņā ar Ļvivas apgabala gubernatora Maksima Kozicka teikto, Krievijas spēki bombardēja Javorivas Starptautisko miera uzturēšanas un drošības centru — militāro bāzi, kuru Ukrainas bruņotie spēki izmantoja savām mācībām ar NATO valstīm. Vēlāk viņš paziņoja, ka gājuši bojā 35 cilvēki un 134 ievainoti, savukārt Krievijas Aizsardzības ministrija apgalvoja, ka nogalināti līdz 180 ne-ukraiņu algotņi un iznīcināti daudzi citu valstu Ukrainai piegādātie ieroči. Šis bija vistālāk uz rietumiem vērstais raķešu trieciens, ko Krievija bija veikusi kopš iebrukuma sākuma. Cieta arī cits Ukrainas militārais objekts Staričos, savukārt Ivanofrankivskas mērs paziņoja, ka apšaudīta pilsētas lidosta.
Prezidents V. Zelenskis paziņoja, ka ir evakuēti gandrīz 125 000 civiliedzīvotāju, savukārt Krievijas un Ukrainas sarunvedēji ziņoja par progresu miera sarunās. ASV žurnālists Brents Reno tika nošauts Irpinā Krievijas spēku atklātā apšaudē, ziņo Kijivas policijas pārvalde.
Rumānijas Tarpiu ciemā avarēja Krievijas izlūkošanas drons Orlan-10.
14. marts
DTR vadītājs Deniss Pušiļins sacīja, ka no rīta virs Doneckas pilsētas notriekuši Ukrainas raķeti Točka-U, bet pilsētas centru skāra raķetes lauskas. Krievijas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka nogalināti 23 civiliedzīvotāji. Tomēr Ukrainas militārpersonas apgalvoja, ka aiz uzbrukuma stāv Krievijas spēki. Krievijas Aizsardzības ministrija solīja veikt pasākumus, lai iznīcinātu Ukrainas aizsardzības nozares aprīkojumu.
Pēc apgabala gubernatora Vitālija Kovaļa teiktā, Krievijas raķetes trieciens trāpīja pārraides tornim Antopi ciematā Rivnes apgabalā. Rivnes reģionālās militārās pārvaldes priekšnieks Vitālijs Kova vēlāk paziņoja, ka nogalināts 21 civiliedzīvotājs un deviņi ievainoti. Dņipro apgabala gubernators Valentīns Rezņičenko paziņoja, ka Krievijas bombardēšana Dņipro Starptautiskajā lidostā naktī iznīcināja tās skrejceļu un sabojāja termināli.
Kāda augsta ranga ASV Aizsardzības departamenta amatpersona paziņoja, ka Krievijas virzība ir apstājusies gandrīz visās frontēs, taču nešķiet, ka tā apturēs savus uzbrukumus. Sīrijas Cilvēktiesību observatorija arī ziņoja, ka vairāk nekā 40 000 sīriešu ir reģistrējušies cīņai Krievijas pusē karā Ukrainā.
15. marts
Krievijas Aizsardzības ministrija ziņoja, ka Krievijas spēki ir pilnībā pārņēmuši kontroli pār Hersonas apgabalu un pēdējo 24 stundu laikā notriekuši sešus bezpilota lidaparātus Bayraktar TB2. Krievijas flotes desantkuģi tikmēr tuvojās Odesas krastam.
Heraščenko vēlāk apgalvoja, ka krievu ģenerālis Oļegs Mitjajevs ticis nogalināts Mariupolē. Ukrainas gaisa spēki vēlreiz veikuši triecienu militārajai aviobāzei Hersonas starptautiskajā lidostā, iznīcinot vairākus Krievijas helikopterus.
TVR
TVR  ir 1946. gadā Blekpūlā dibināts neatkarīgs britu autobūves uzņēmums, kas specializējas sporta auto ražošanā. No 2013. gada uzņēmuma galvenā mītne atrodas Vaitlijā (Whiteley), Hempšīrā.
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
16. marts
ASV vēstniecība Kijivā apgalvoja, ka Krievijas spēki Čerņihivā nošāvuši 10 cilvēkus, kuri stāvēja rindā pēc maizes. Vēlāk citi sociālajos tīklos ievietoja videoklipus, kuros bija redzamas iespējamās sekas.
Ukraina paziņoja, ka tās spēki ir sākuši pretuzbrukumu, lai atvairītu Krievijas spēkus, kas tuvojas Kijivai.
S. Lavrovs un V. Zelenskis paziņoja, ka sarunas virzoties uz priekšu, S. Lavrovam norādot, ka šobrīd tiek apspriesta Ukrainas neitralitāte. Prezidenta Putina pārstāvis Dmitrijs Peskovs paziņoja, ka tiekot meklēts demilitarizācijas modelis pēc Austrijas un Zviedrijas, kurām ir savas armijas, bet V. Zelenska birojs drīz pēc tam to noraidīja. Viens no Ukrainas sarunu dalībniekiem Mihails Podoļaks paziņoja, ka saskaņā ar piedāvāto miera plānu Ukraina paliks neitrāla, nostiprinās krievvalodīgo tiesības un ignorēs strīdīgo teritoriju jautājumu. Apmaiņā tā saglabātu savu militāro spēku, savukārt sabiedrotās valstis iejauktos gadījumā, ja tajā atkal tiktu iebrukts.
Ukrainas prezidenta biroja vadītājs Andrijs Jermaks ziņoja, ka Krievijas spēki atbrīvojuši Melitopoles mēru Ivanu Fjodorovu. Dienas laikā tika bombardēts Mariupoles reģionālais drāmas teātris, kurā atradās aptuveni 1000 civiliedzīvotāju. Divās vietās ārpus teātra tika uzrakstīts vārds "дети" (krievu valodā "bērni"), mēģinot iebrucējiem to identificēt kā civilu uzlidojuma patversmi, kurā atrodas bērni, nevis militāru mērķi.
Senlo
Senlo (fr,, br) ir komūna un pilsēta Francijas ziemeļrietumos, Normandijas reģionā. Tas ir Manšas departamenta administratīvais centrs, lai gan Šerbūra ir lielāka pilsēta par Senlo pēc iedzīvotāju skaita. 2019. gadā Senlo dzīvoja 19,1 tūkstoši iedzīvotāju. Senlo ir arī Senlo apgabala administratīvais centrs.
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
17. marts
Krievija ieņēmusi Rubižnes pilsētu Austrumukrainā. Tiek ziņots, ka tika ieņemta arī Izjuma Austrumukrainā, lai gan kaujas turpinās.
18. marts
Krievijas artilērija uzbrūk Ukrainas militārajām kazarmām Mikolajivā, kur atradās aptuveni 200 karavīru. Tiek pieņemts, ka gandrīz visi 200 karavīri tika nogalināti, jo nākamajā dienā no gruvešiem tika izcelts tikai viens izdzīvojušais.
19. marts
Krievija bombardējusi mākslas skolu Mariupolē, kur patvērās 400 cilvēku.
20. marts
Apstiprināts, ka Krievijas Melnās jūras flotes komandiera vietnieku Andreju Paliju nošāvuši Ukrainas spēki.
Ap pulksten 23:00 Kijivas tirdzniecības centrā Retroville, trāpījusi Krievijas raķete Kaļibr. Tirdzniecības centrā glabājās Ukrainas spēku ekipējums. Uzbrukuma rezultātā gāja bojā vismaz 8 cilvēki.
21. marts
No Sumykhimprom ķīmiskās rūpnīcas, kas atrodas Sumos notika amonjaka noplūde.
22. marts
Par Čornobiļas aizlieguma zonu atbildīgā Ukrainas valsts aģentūra ziņoja, ka Krievijas spēki iznīcinājuši jaunu laboratoriju Čornobiļas atomelektrostacijā. Laboratorija, kas tika atvērta 2015. gadā, strādāja, lai uzlabotu radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Laboratorijā atradās ļoti aktīvi paraugi un radionuklīdu paraugi.
23. marts
Kāda augsta ASV aizsardzības amatpersona sacīja, ka Ukrainas spēki ir atgrūduši Krievijas spēkus frontes līnijās uz austrumiem no Kijivas. Amatpersona piebilda, ka Krievijas spēki kļūst aktīvāki Ukrainas austrumu daļā Donbasa apgabalā.
WeChat
WeChat (zh) ir Ķīnas tehnoloģiju un izklaides grupa Tencent izstrādāta tūlītējās ziņojumapmaiņas, sociālās tīklošanas, sociālo mediju un mobilo maksājumu lietotne.
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
24. marts
Ap plkst. 07.45 pēc vietējā laika (05.45 UTC) uz Berdjanskā pietauvotā Krievijas Jūras spēku kuģa Saratov notika sprādziens. Ukrainas spēki apgalvoja, ka kuģim trāpījuši ar ballistisko raķeti Točka-U. Pārējie divi pavadošie izkraušanas kuģi ātri pameta ostu (viens no tiem aizdegās), un pašlaik nav zināms, vai tie guvuši kādus bojājumus.
WeChat
WeChat ietilpst superlietotņu kategorijā, ar ko apzīmē lietotnes ar plašu funkciju klāstu, kas spēj nodrošināt daudzveidīgus tiešsaistes pakalpojumus dažādās dzīves jomās. WeChat nodrošina teksta, balss, foto un video ziņojumapmaiņu, tostarp pildot plašsaziņas līdzekļu funkciju, atrašanās vietas kopīgošanu, videospēles, mobilos maksājumus un citas funkcijas. Taču tās raksturīgākā iezīme ir dažādu mini-programmu integrācija pašā WeChat lietotnē. To priekšrocība, salīdzinājumā ar tradicionālajām lietotnēm, ir ātrāka startēšana, kā arī piekļuve visai WeChat lietotāju bāzei reklāmas un mārketinga nolūkiem. Uzņēmumi Ķīnā to nereti izmanto, lai, piemēram, izplatītu īpašus piedāvājumus.
Pirmā WeChat versija tika izlaista 2011. gadā. Pēc vairāk nekā 10 gadiem, 2022. gada oktobrī, tai bija ap 1,3 miljardiem aktīvo lietotāju mēnesī. Pēc šī rādītāja WeChat ierindojās 5. vietā starp pasaules lielākajām sociālo mediju platformām aiz Facebook, Youtube, WhatsApp un Instagram.
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā hronoloģija
24. marts
Krievijas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka līdz 24. marta rītam Izjumas pilsētu pilnībā ieņēma Krievijas armijas vienības. Vēlāk Ukrainas amatpersonas to noliedza.
Ukrainas amatpersonas apgalvoja, ka Krievijas spēki izmantojuši fosfora bumbas.
25. marts
Lai attaisnotu atkāpšanos, ģenerālpulkvedis Sergejs Rudskojs apgalvoja, ka Krievijas militārās operācijas "pirmais posms" esot pabeigts, un galvenā uzmanība tagad ir pievērsta "Donbasa atbrīvošanai".
26. marts
Kijivas kaujā Krievija turpināja apšaudīt priekšpilsētas galvaspilsētas rietumos un austrumos, tostarp Makarivu, Buču, Irpiņu un Bilohorodku, bet Bučā un Nemišajevā Krievijas spēki veidoja ierakumus. Pēc vietējo iedzīvotāju ielu protestiem okupētajā Slavutičas pilsētā, kas atrodas uz ziemeļiem no Kijivas, Krievijas armija piekrita atkāpties, ja pilsētā neatradīsies ukraiņu karavīri.
Ukrainas militārpersonas ziņoja, ka viņi Trostjaņecas pilsētu, kas atrodas starp stratēģiski lielākajām Sumu un Harkivas apdzīvotajām vietām, un Poltavkas un Maļiņivkas ciemus uz austrumiem no Huļajpoles Zaporižjas apgabalā. Ukrainas pretuzbrukums turpinājās arī uz austrumiem no Harkivas pilsētas, veicinot apmetņu atgūšanu, piemēram, Vilkhivkas ciematu. Ukrainas Valsts kodolenerģijas regulēšanas inspekcija paziņoja, ka neitronu avota eksperimentālo objektu Harkivas Fizikas un tehnoloģiju institūtā apšaudījuši Krievijas spēki, piebilstot, ka kauju dēļ nav iespējams novērtēt bojājumus.
Krievijas raķešu triecieni bija vērsti arī pret rūpnieciskiem un militāriem objektiem, tostarp degvielas uzglabāšanas noliktavām un radio remonta rūpnīcu Ļvivā, Ukrainas rietumos. Uzbrukums sakrita ar ASV prezidenta Baidena runu kaimiņvalsts Polijas galvaspilsētā Varšavā, kurā viņš solīja turpināt atbalstu Ukrainai un sacīja, ka prezidents Putins nevar "palikt pie varas". Baltais nams vēlāk paskaidroja, ka tas nav aicinājums mainīt režīmu.
Krievijas atbalstītais Gruzijas separātiskās Dienvidosetijas valsts vadītājs Anatolijs Bibilovs apstiprināja, ka vietējie spēki ir pievienojušies Krievijas karaspēkam.
27. marts
Krievija turpināja raķešu triecienus Luckai, Harkivai, Žitomirai un Rivnei, kā arī ilgstoši bombardēja Mariupoli. Ukrainas aizsardzības amatpersonas ziņoja, ka Krievijas spēki mēģina pilnībā aplenkt Kijivu, lai bloķētu galvaspilsētas apgādes ceļus. Ukrainas armija 28. martā paziņoja, ka iepriekšējās diennakts laikā tika notriektas četras Krievijas lidmašīnas, viens helikopters, divi bezpilota lidaparāti un divas spārnotās raķetes.
Ukrainas armija turpināja pretuzbrukumu Harkivas apgabalā, atgūstot pilnīgu kontroli pār Mala Rohanu un lielāko daļu Vilhivkas. Pēc Ukrainas militārpersonu domām, krievi bija atteikušies no uzbrukuma Sumu apgabalā un devušies pretuzbrukumā pie Izjumas. LTR vadība apgalvoja, ka Ukrainas 27. martā apgabalā zaudēja 60 karavīrus, sešus tankus un trīs bruņutransportierus.
Ukrainas Aizsardzības izlūkošanas priekšnieks Kirilo Budanovs ziņoja, ka Krievijas centieni gāzt Ukrainas valdību ir bijuši neveiksmīgi un Putins tagad cenšas sašķelt Ukrainu pēc Korejas kara scenārija. Prezidents V. Zelenskis intervijā Krievijas neatkarīgajiem žurnālistiem sacīja, ka viņa valdība ir gatava samierināties ar neitrālas Ukrainas statusu kā daļu no miera līguma ar Krieviju, taču par jebkuru vienošanos būs nepieciešams apstiprinājums valsts mēroga referendumā.
28. marts
Ukrainas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Krievijas spēki pārgrupējas, lai virzītos uz Doneckas un Luhanskas apgabaliem, kurus daļēji kontrolē Krievijas atbalstītie separātisti, vienlaikus tuvinot piekrastei vairāk karakuģu Melnajā un Azovas jūrā. Vēlāk 28. martā Irpiņas mērs Oleksandrs Markušins paziņoja, ka Ukrainas spēki ir pilnībā atguvuši pilsētu.