cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ašoka
Biogrāfija
Informācija par Ašoku galvenokārt iegūstama budistu tekstos un hronikās. Tomēr ir grūti noteikt, vai tajos rakstītais atbilst patiesībai. Par Ašokas bērnību vēl mazāk atrodama informācija. Droši zināms, ka Ašoka bija valdnieka Bindusaras dēls. Leģenda vēsta, ka Ašokas māte bija Šubhadrangi. Viņa bija no braminu kastas. Pētnieki nav vienisprātis par to, kurā gadā Ašoka ir dzimis. Tiek uzskatīts, ka viņš piedzima 304. gadā p.m.ē. vai dažus gadus ap to. Leģenda vēsta, ka Ašokam bija 99 vai 98 brāļi. Par savu troņmantnieku tēvs Bindusara bija izvēlējies Susimu, bet Ašoka esot viņu nogalinājis, kā arī atbrīvojies no citiem konkurentiem uz troni. Tiek pieļauts, ka šī leģenda ir izdomāta, lai parādītu Ašokas nežēlību pirms viņš pieņēma budismu.
Pirmais patiesi dokumentētais notikums no Ašokas dzīves ir Maurju impērijas uzbrukumus Kalingai. Kalinga atradās Indostānas pussalas austrumos, mūsdienās Orisas štatā. Ašoka ap 268. gadu p.m.ē. no sava tēva mantojuma ieguva lielu impēriju. Kalinga bija viena no teritorijām, kas neatradās impērijas pakļautībā. Aptuveni astotajā valdīšanas gadā (ap 260. gadu p.m.ē.) Ašoka nolēma iekarot Kalingu. Šajā karā dzīvību zaudēja vairāki tūkstoši cilvēku, tas bija ļoti asiņains karš. Pēc kara Ašoka pieņēma budismu un kļuva par vienu no "nevardarbības" atbalstītājiem. Par viņa iepriekšējo reliģiju ir maz zināms. Tiek pieļauts, ka tā varētu būt hinduisms vai džainisms.
Pēc kara valstī kā dominējošā reliģija kļuva budisms. Ašoka dažādās impērijas pilsētās lika uzcelt budistu tempļus, nosūtīja budistu mūkus uz Šrilanku, Baktriju, Indoķīnas pussalu, Antiohu, Aleksandriju un pat uz Atēnām, lai izplatītu darmu.
Ašoka daudzviet impērijā pavēlēja uzcelt dažādas un daudz celtnes. Vienas no visizplatītākajām bija kolonnas, kas joprojām ir atrodamas daudzviet Indijā un arī ārpus šīs valsts. Viena no ievērojamākajām ir atrodas Sarnatā, kur Sidhārta Gautama (Buda) pirmoreiz vēstīja darmu. Tur Ašoka lika izveidot kolonnas kapiteli četru ar mugurām kopā sēdošu lauvu veidolā. Šis kapitelis mūsdienās ir redzams Indijas emblēmā. Savukārt kapiteļa apakšā redzamais Ašokačakra (Ašokas ritenis) ir redzams Indijas karogā. Citas nozīmīgas celtnes bija tā sauktie Ašokas pīlāri, uz kuriem uzrakstīja 33 Ašokas ediktus. Šie pīlāri vēsturniekiem ļāva apjaust Maurju impērijas lielumu. Vēl tika uzceltas daudzas stupas un budistu klosteri.
Ašokas valdīšanas pēdējie gadi nav plaši atspoguļoti budistu tekstos. Tajos tiek minēts, ka Ašokas vara samazinājās, un, saskaņā ar dažiem tekstiem, pat atteicies no troņa un kļuvis par budistu mūku. Daudzi vēsturnieki šo faktu apšauba. Ašoka nomira 232. gadā p.m.ē. aptuveni 72 gadu vecumā.
Renika glečers
Renika glečers ir liels šļūdonis Viktorijas Zemes ziemeļos Antarktīdā. Ap 320 km garais un 30 līdz 50 km platais ledājs ir viens no lielākajiem kontinentā. Sākas Polārajā plato rietumos no Mesas grēdas, tek starp Bauersa un USARP kalnu grēdām. Nosaukums cēlies no Renika līča Otsa krastā, kurā glečers ietek. Ledāja piekrastes daļa atklāta operācijas Highjump laikā 1946./47. gadā. Ledāja augšdaļa tika nofotografēta un izpētīta 1960. gadu sākumā.
Lielziedu uzpirkstīte
Lielziedu uzpirkstīte (Digitalis grandiflora) ir ceļteku dzimtas suga, kura senāk tika klasificēta cūknātru dzimt ā. Latvijā tā ir sastopama reti un ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā, kā arī Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.
Latvijas hokeja izlase 2011. gada Pasaules čempionātā
Latvijas hokeja izlasei 2011. gada Pasaules čempionātā bija 15. Pasaules čempionāts augstākajā divīzijā pēc kārtas. Turnīru Latvijas izlase uzsāka ar trim spēlēm grupu turnīrā, pēc kā sekoja trīs spēles grupā par palikšanu Elites divīzijā.
Latvijas izlases rezultatīvākais spēlētājs bija Miķelis Rēdlihs ar septiņiem rezultativitātes punktiem (1 vārti un 6 rezultatīvas piespēles), visvairāk vārtus izlases labā guva Mārtiņš Cipulis (6 vārti).
Rota (armija)
Rota (no de — 'pūlis, rota') ir militāra apakšvienība, kurā ietilpst vairāki vadi (vidēji pasaules armijās 3—6). Vairākas rotas veido bataljonu vai pulku (pēdējais var arī sastāvēt no vairākiem bataljoniem). Pasaules armijās rotā vidēji ir no 75 līdz 300 karavīriem.
Rotas lielums un apakšvienību skaits tajā ir atkarīgs no konkrētās valsts militārās struktūras, ieroču šķiras (piemēram, izlūkrota, ložmetēju rota u.c.). Rota ir taktiskā līmeņa militārā apakšvienība. Rotā var ietilpt atsevišķas nodaļas, kas neietilpst nevienā no vadiem, tāpat arī rota var ne tikai ietilpt augstāka līmeņa apakšvienībā, bet arī būt kā atsevišķa vienība noteiktu uzdevumu izpildei.
Latvijas hokeja izlase 2011. gada Pasaules čempionātā
Spēlētāji
''Pēdējoreiz atjaunots 2011. gada 5. maijā.''
Turnīrs
Otro spēli Latvijas izlase aizvadīja pret Somijas izlasi. Vienīgo punktu Pasaules čempionātos pret Somiju Latvijas izlase pirms 2011. gada Pasaules čempionāta bija izcīnījusi par neizšķirtu 0—0 2005. gada Pasaules čempionātā Austrijā.
Spēles pamatlaikā visi vārti tika gūti vairākumā. Pamatlaiks noslēdzās ar neizšķirtu rezultātu (2—2), kas nozīmēja, ka abas komandas ir izcīnījušas vismaz vienu punktu. Spēles papildlaikā vārti netika gūti un spēle tika turpināta ar pēcspēles soda metienu sēriju. Latvijas hokejisti abus pirmos metienus nerealizēja, taču somu hokejisti abas reizes bija precīzi. Tādējādi spēle noslēdzās ar rezultātu 2—3. Par labāko Latvijas izlases spēlētāju tika atzīts Georgijs Pujacs.
Trešo grupu turnīra spēli Latvijas izlase aizvadīja pret Dānijas izlasi. Tajā tika zaudēts ar 2—3 pēcspēles soda metienos.
Latvija pēc grupu turnīra turpināja spēlēt Pasaules čempionāta G grupā (turnīrā par palikšanu Elites divīzijā). Turnīra formāts bija tāds pats kā priekšsacīkšu grupu turnīrā. Pirmo spēli Latvijas izlase aizvadīja pret Slovēnijas izlasi. Šajā spēlē tika piedzīvots zaudējums ar 2—5. Tas bija pirmais Latvijas izlases zaudējums Slovēnijas izlasei Pasaules čempionātos.
Lai saglabātu vietu Pasaules čempionātu augstākajā divīzijā, Latvijas izlasei atlikušajās divās spēlēs vajadzēja gūt uzvaras. Otrā spēle tika aizvadīta pret Baltkrievijas izlasi. Spēlē tika uzvarēts ar 6—3. Uzvara tika gūta arī pēdējā G grupas spēlē pret Austrijas izlasi (4—1).
Lielziedu uzpirkstīte
Apraksts
Ziedi ir izvietoti skrajā, vienpusējā ķekarā stublāja galā — parasti 10—25 gabali. Tie ir lieli, dzelteni un zvanveida. Zieda lejupvērstā forma ir tipisks pielāgojums, lai pasargātu putekšņlapas no samirkšanas rasā vai lietū. Zieda kauss līdz pamatam ir dalīts 5 lancetiskās daļās ar smailu galu. Zieda vainags ir saaudzis, nekārtni zvanveidīgs, aptuveni 3—5 cm garš, atgādina uzpirksteni, ārpusē skraji klāts ar cietiem matiņiem. Vainaga iekšpusē ir tumšbrūns tīklveida zīmējums. Neizziedējis ķekars galotnē nolīcis. Auglis ir olveidīga pogaļa. Zied no jūnija vidus līdz augustam. Indīgs ārstniecības augs.
Biotopi
Aug sausos damakšņos, vēros, lazdājos un mežmalās. Populācijas ietekmē izplūkšana sugas dekoratīvo īpašību dēļ, kā arī karjeru ierīkošana grants vai dolomīta ieguvei.
Izplatība
Lielziedu uzpirkstīte ir Eirāzijā, galvenokārt Austrumeiropā sastopama suga. Latvijā tā sasniedz sugas izplatības ziemeļrietumu robežu.
26. marts
26. marts ir gada 85. diena pēc Gregora kalendāra (86. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.
Vārda dienas
Eiženija, Ženija.
Doversa
Doversa (en) ir Austrālijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Prinča Čārlza kalnos, Atosa grēdas austrumu daļā pie Fārleja kalna austrumu pakājes. Izveidota ģeoloģisko pētījumu programmas nodrošināšanai un aktīvi tika izmantota vasaras sezonās līdz 1992. gadam. Vēlāk izmantota fragmentāri.
Vārpas
Vārpas (agrāk Baldones muiža) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagastā pie autoceļa Baldone - Iecava 5 km no pagasta centra Baldones, 21 km no novada centra Ķekavas un 37 km no Rīgas. Ciems izveidojies bijušās Baldones muižas centrā. Kolhoza «Baldone» pastāvēšanas laikā Vārpās tika izveidots ražošanas iecirknis ar administratīvo ēku, mehāniskajām darbnīcām, kalti, dārzniecību.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Latnet
SIA Latnet ir Latvijas, informācijas tehnoloģiju un telesakaru uzņēmums, viens no lielākajiem datu pārraides pakalpojumu nodrošinātajiem valstī. Tā galvenais birojs atrodas Rīgā. Uzņēmuma īpašnieks ir BITE Latvija.
Vēsture
Tika nolemts no akadēmiskā datortīkla nodalīt komecpakalpojumus, un 1995. gada 15. februārī dibināts privāts uzņēmums SIA Latnet Serviss. Uzņēmuma darbinieku pamatkodolu veidoja LU MII speciālisti. Savukārt akadēmiskais tīkls LATNET kopš 2007. gada darbojas ar nosaukumu SigmaNet.
2003. gada 1. aprīlī tika dibināts galvenais Latvijas Interneta apmaiņas punkts LIX, un Latnet Serviss bija viens no tā dibinātājiem un līdzīpašnieks. 2007. gada novembrī LATNET Serviss dibināja meitas uzņēmumu SIA LATNET datu centrs. 2007. gada vasarā uz Latnet Serviss cilvēkresursu un tehnoloģiju bāzes tika dibināts atsevišķs uzņēmums SIA Monitoringa centrs. Tam kā ārpakalpojums tika nodota Latnet Serviss tīkla uzraudzība un administrēšana. 2009. gada decembrī dibināts meitas uzņēmums SIA LATNET TV Serviss. 2013. gada jūnijā tā nosaukums mainīts uz SIA TV Serviss.
2014. gada 21. augustā SIA Latnet Serviss tika pārdots telesakaru un IT ārpakalpojumu uzņēmumam SIA Stream Networks (tas dibināts 2007. gada 11. aprīlī ar nosaukumu SIA ICT Consulting un 2008. gada 4. jūnijā pārdēvēts par SIA Stream Networks), kura lielākais akcionārs bija investīciju uzņēmums SIA ZGI Capital.
2018. gada 9. aprīlī tika paziņots, ka SIA BITE Latvija iegādājies LATNET Serviss mātes uzņēmumu Stream Networks. 2018. gada 21. novembrī tika pabeigta LATNET Serviss integrācija Stream Networks, un SIA LATNET Serviss tika dzēsts no Uzņēmumu reģistra. 27. novembrī SIA Stream Networks tika pārdēvēts par SIA Latnet.
1410. gads
1410. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.
David
David var būt:
Izraēla
Izraēla (he, Yisra'el; ar, Isrā'īl), oficiāli Izraēlas Valsts, ir valsts, kura atrodas Tuvajos Austrumos, Vidusjūras austrumu piekrastē. Tā robežojas ar Libānu ziemeļos, Sīriju ziemeļaustrumos, Jordāniju austrumos un Ēģipti dienvidrietumos. Valsts galvaspilsēta ir Jeruzaleme, taču Izraēlas valdīšana pār to nav viennozīmīgi starptautiski atzīta, tādēļ parasti to valstu vēstniecības, kurām ir diplomātiskās attiecības ar Izraēlu, atrodas ārpus galvaspilsētas. Izraēla ir parlamentāra, demokrātiska republika ar vispārēju vēlēšanas sistēmu. Valstij ir 120 vēlētu pārstāvju liels parlaments, kuru sauc par Knesetu.
Izraēlas neatkarības pasludināšana
1947. gada 29. novembrī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma rezolūciju ar aicinājumu izveidot ebreju valsti britu Palestīnas mandātā. Izraēlas Neatkarības deklarācija publiski tika pasludināta 1948. gada 14. maijā Telavivā, tikai stundas pirms britu Palestīnas mandāta beigām. Ebreju Nacionālā Padome šajā dienā sapulcējās Telavivas Mākslas muzejā un pieņēma neatkarības deklarāciju (en). Deklarācija pieminēja jaunās valsts saikni ar Bībeles laika ebreju valsti un diasporas ebreju tūkstošgadu sapni par ebreju valsts atjaunošanu.
Jau pāris minūtes pēc neatkarības pasludināšanas jauno valsti oficiāli atzina ASV, un trīs dienas vēlāk arī PSRS. Pret jauno valsti visnaidīgāk noskaņoti bija tās arābu kaimiņi, jo tā tika izveidota ne tikai ebreju, bet arī arābu apdzīvotās zemēs, bieži izspiežot no tām pamatiedzīvotājus (liela daļa arābu valstu vēl mūsdienās neatzīst Izraēlas tiesības uz pastāvēšanu).
Ģeogrāfija
Izraēla iedalās sešos administratīvos apgabalos (mehozot): Centrālajā, Haifas, Jeruzalemes, Ziemeļu, Dienvidu un Telavivas apgabalā. Savukārt apgabali iedalās 15 apriņķos (nafot).
Ģeogrāfiskie apstākļi
Gaisa temperatūra mēdz būt krasi atšķirīga, it sevišķi ziemā. Kalnainajos reģionos ir vējains un auksts (Hermona kalna virsotni gandrīz visu gadu klāj sniegs). Jeruzalemē vismaz reizi gadā snieg. Piekrastes pilsētās — Telavivā un Haifā ir Vidusjūras klimats ar vēsām, lietainām ziemām un garām, karstām vasarām (no maija līdz septembrim lietus ir reta dabas parādība). Augstākā temperatūra Āzijā (53,7 °C) reģistrēta 1942. gadā Jordānas ielejas ziemeļdaļā.
Valdība
Izraēlas konstitūcijas izveidošana joprojām nav pabeigta.
Tiesu sistēma
No dibināšanas brīža savu jurisdikciju pār Izraēlas pilsoņiem veic Izraēlas Rabīnu tiesa. Mūsdienās Rabīnu tiesas kompetencē ir tikai laulību lietas (šķiršanās un laulāšanās jautājumi), kaut gan dažreiz šīs tiesas praksē veiksmīgi konkurē ar civilajām tiesām. Arī Izraēlas musulmaņu kopienas reliģiskajām tiesām arī ir piešķirtas šādas tiesības pār savai reliģijai piederīgajiem.
Bruņotie spēki
Skatīt pamatrakstu Izraēlas Aizsardzības armija
Tautsaimniecība
Galvenās nozares: augsto tehnoloģiju ražošana (aviācija, komunikācijas, programmēšana, medicīniskā elektronika, šķiedru optika), papīra un koksnes izstrādājumu ražošana, pārtikas, dzērienu un tabakas ražošana, ķīmijas nozare, celtniecības materiālu ražošana, metālapstrāde, tekstilizstrādājumu un apavu ražošana, dimantu apstrāde.
Dabas resursi: potaša (kālija sāļi), vara rūda, dabas gāze, fosfāti, magnijs, bromīds, māls, smilts, koksne. Trūcīgi saldūdens resursi.
Liela nozīme valsts ekonomikā ir izeja uz divām jūrām: Ašdodas un Haifas ostas Vidusjūras piekrastē un Elatas osta Sarkanās jūras piekrastē (Akabas līča ziemeļos).
Lauksaimniecībā derīgas zemes ir aptuveni puse no teritorijas, bet pārējā ir ārkārtīgi sausais Negevas tuksnesis, kura vienīgā vērtība ir tā militāri stratēģiskā nozīme. Zemes apstrādē dominē sociālistiskās kooperācijas saimniekošanas veids kibucs. Ierobežoto saldūdens resursu dēļ Izraēlā ir izstrādātas dažādas ūdens taupīšanas tehnoloģijas, piemēram, efektīva pilienveida ūdens padeves irigācijas sistēma. Lauksaimniecība ir visai produktīva un nodrošina valsti ar nepieciešamo produkciju, taču eksports šajā nozarē nav nozīmīgs valūtas ieguves avots.
Demogrāfija
Iedzīvotāju skaits ir 9 120 000 (2018.), no kuriem lielākā daļa ir ebreji (74,2%). Valstī dzīvo vēl citas tautības kā arābi un to etniskā grupa palestīnieši, kā arī samarieši, druzi, jazīdi u.c. Aptuveni 70% valsts iedzīvotāju koncentrējušies Vidusjūras piekrastes līdzenumā starp Ašdodu un Haifu, kur iedzīvotāju blīvums ir 10 000 cilvēku uz 1 km² (vidējais iedzīvotāju blīvums valstī ir 104 cilv./km², kopā ar okupētajām teritorijām - 324/km²). Aptuveni 1 100 000 iedzīvotāju ir arābi un palestīnieši, kuri pamatā apdzīvo Galileju, kā arī pie t.s. "zaļās līnijas".
Izraēlas oficiālā valoda ir ivrits; arābu valodai ir īpašs statuss tur, kur tajā runā lielākā iedzīvotāju daļa. Arābiski runā ne tikai valstī dzīvojošā arābu un palestīniešu minoritāte, bet arī ebreji, kuri ieceļojuši Izraēlā no arābu zemēm. Plaši izplatītas ir arī krievu un amharu valodas. Uzrakstos bieži lieto angļu valodu.
Pilsētas
Starptautiski maz atzītā galvaspilsēta un lielākā pilsēta valstī gan pēc iedzīvotāju skaita, gan pēc platības ir Jeruzaleme (796 200), nākamās pēc iedzīvotāju skaita ir attiecīgi Telaviva (404 500) un ostas pilsēta Haifa (269 300).
Reliģija
Dominējošās reliģijas ir jūdaisms (76,4%), islāms (16%) un kristietība (2%). Pēc Izraēlas Centrālā statistikas biroja datiem saskaņā ar 1965. gada Iedzīvotāju reģistra likumu (en), kas nosaka, ka ikvienam ir jāuzrāda sava reliģiskā piederība, 1974. gadā Izraēlā dzīvoja 5 473 100 iedzīvotāju, no kuriem 81,15% (4 441 300) bija jūdaisti. 1993. gadā Izraēlā bija 5 327 600 iedzīvotāju, no kuriem 81,37% jūdaisti, 14,1% musulmaņi, 2,85% kristieši, bet 1,68% citu reliģisko konfesiju pārstāvji.
1948. gadā. Neatkarības deklarācijā Izraēla tika pasaulei pieteikta kā jūdu valsts Izraēlas zemē (en), kurā visiem iedzīvotājiem tiek garantēta reliģijas brīvība. Neatkarības deklarācijai Izraēlā nav konstitūcijas statusa. Tā tikai pauž “valsti veidojošo cilvēku pamatkredo” un kalpo kā Izraēlas likumu interpretācijas līdzeklis.
Abos Izraēlas 1994. gada konstitucionālajos likumos iekļauta preambula, ka tie veidoti, pamatojoties uz Izraēlas Neatkarības deklarācijas garu. 1980. gada Repatriācijas likumā noteikts, ka jūdaisma pamatprincipi atspoguļojas Izraēlas valsts pozitīvajā likumdošanā. Tādējādi Izraēlas valstiskais jūdaisms nepārprotami atspoguļojas likumos, kaut gan nevienā likumā jūdaisms nav pasludināts par valsts reliģiju. Tāpēc Izraēlu grūti ierindot kādā no valsts un baznīcas attiecību modeļiem, jo likumi neatspoguļo faktisko stāvokli. Realitātē pastāv valsts baznīca, jo likumus pieņem ticīgie jūdaisti (īsteno karjeru politikā ateistam ir grūti, jo lielākā daļa elektorāta ir vairāk vai mazāk reliģioza) bet likumdošanā - daļēja nošķiršana.
Valsts apmaksā jūdaistu reliģiskās vadības (rabīnu un to palīgu) algas un izdevumus. Valsts budžets pilnībā sedz sinagogu, kapsētu un dažādu reliģisko kulta ēku rekonstrukciju, uzturēšanu un jaunu objektu celtniecību. No valsts budžeta tiek atbalstītas arī citu valstu ebreju diasporu kopienas.
Tiek atbalstīti arī musulmaņi. Vairāk nekā 300 islāma garīdzniekiem algas tiek maksātas no valsts kases. Valsts finansē musulmaņu mošeju, kapsētu uzturēšanas izdevumus un dažādas citas reliģiskās vajadzības.
Izraēlas 1977. gada Krimināllikumā ir noteiktas sankcijas par reliģijas zaimošanu. Saistībā ar Krimināllikuma normām Izraēlā ir jāskata likums par Svētās Zemes svētvietu aizsardzību. Par kulta celtņu bojāšanu, apgānīšanu un reliģisku ceremoniju traucēšanu var sodīt ar brīvības atņemšanu līdz trim gadiem.
Cirkumflekss
Cirkumflekss (arī jumtiņš) ir diakritiska zīme (◌̂), ko izmanto vairākās valodās. Tā bezatstarpju rakstzīmes HTML ievade ir.
Latviešu valodā šo nosaukumu bieži attiecina uz tildi (◌̃).
Etimoloģija
No latīņu circum "apkārt" un flectere "liekt".
Terminoloģija latviešu valodā
Latviešu literārās valodas vārdnīca vārda "cirkumflekss" definīcijā min, ka vārds var apzīmēt gan (~), gan (^).
Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca min, ka tikai tilde, kas apzīmē intonāciju, būtu saucama par cirkumfleksu.
SigmaNet
SigmaNet ir Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūta (LU MII) akadēmiskā tīkla laboratorija.
SigmaNet nodarbojas ar e-pasta, mājas lapu uzturēšanu, datu centra pakalpojumiem, vveic domēna vārdu reģistrāciju .lv un starptautiskās zonās, nodrošina virtuālo privāto serveru pakalpojumus. Tā veido un uztur Latvijas akadēmisko tīklu, tai skaita pieslēgumu Eiropas tīklam GÉANT. Laboratorija nodarbojas ar drošības incidentu izmeklēšanu (CERT.LV). SigmaNet ir piedalījies dažādos pētniecības projektos (TF-CSIRT, TF-Storage, OSIRIS, EGI-InSPIRE).
Laboratorija sāka darbu 1992. gadā, kad LU MII paspārnē tika izveidots akadēmiskais datortīkls LATNET.
2007. gadā Akadēmisko tīklu laboratorija LATNET pārdēvēta par SigmaNet.
Normans Borlougs
Normans Borlougs (Norman Borlaug, dzimis, miris ) ir ASV agronoms, humānists un 1970. gada Nobela miera prēmijas laureāts, kurš tiek dēvēts par Zaļās revolūcijas tēvu. Borlougs ir viens no pieciem cilvēkiem vēsturē, kurš ir saņēmis gan Nobela prēmiju, gan ASV augstāko civilo apbalvojumu, gan ASV Kongresa pasniegto augstāko civilo apbalvojumu. Viņš arī ir ieguvis "Padma Vibhushan", kas ir otrs augstākais apbalvojums Indijā.
Vesterns
Vesterns ( — ‘rietumi’) ir mākslas žanrs literatūrā, kino, glezniecībā un tēlotājmākslā, kas attēlo notikumus Ziemeļamerikas Rietumos (Mežonīgajos rietumos) un romantizē ASV Rietumu dzīves veidu.
Amerikāņu kultūra, neskatoties uz savu salīdzinoši vēsturisku jaunību ir ļoti bagāta un dažāda. Tas ir saistāms ar ASV specifisko mantojumu, kur var atrast dažādu tautu pārstāvjus no visiem pasaules nostūriem. Pateicoties šādai vēsturiskai sakritībai arī radās vesterna žanrs, spilgti piesātināts, ne tikai literatūrā un mākslā, bet arī kino.
Stils
Vesterna notikumi parasti norisinās 19. gadsimta otrajā pusē mežonīgajos rietumos, kā arī rietumu Kanādā un Meksikā. Papildu vesterna žanrs tika pielietots izdomātiem notikumiem arī Argentīnā, Austrālijā un Brazīlijā. Vesterna raksturs ir vecu iesīkstējušu uzskatu sadursme ar jauno pasauli, jauno domāšanu. Pamatiedzīvotāju un balto ieceļotāju cīņa sākotnējā periodā. Vēlāk tās ir rančo saimnieku cīņas, cīņas par zemi par izdzīvošanu. Šāvēju individuālās cīņas, revolūcijas, nepakļaušanās vietējiem varas pārstāvjiem.
Izskats, veidols
Vesterna filmās bieži galvenais varonis ir kāds vientuļš klaidonis, parasti tas ir kovbojs vai izveicīgs šāvējs (gunslinger). Ģērbies viņš ir tam laikam atbilstošās drēbēs — galvā kovboja cepure, briežādas biksēs, pie zābakiem ir pieši, sasviedrējušā kreklā, ap kaklu ir lakatiņš, kurš lieti noder aizsardzībai no putekļiem, ieroči — vai nu revolveris, vai arī šautene un uzticīgs zirgs, kurš vienmēr palīdzēs grūtajās dzīves situācijās kā uzticams draugs.
Daba un apkārtne
Vesternos tiek atainots vietējās dabas skarbums (bieži vien tuksneša). Darbība notiek atsevišķā fortā, rančo vai fermā; kādā mazā, pierobežas pilsētiņā, kurā ir krodziņš, neliels veikals, banka, zirgu stallis un arī cietums. Atsevišķi no šīs skarbās vides tiek attēlots vietējais krogs, kurā skan mūzika (spēlē sen neskaņotas klavieres), ir meitenes (parasti prostitūtas), tiek spēlēts vai nu pokers, vai blekdžeks, dzer alu un viskiju.
Anistone
Anistone var būt:
Nūka
Nūka jeb Gothoba  ir Grenlandes galvaspilsēta. Tā ir arī valsts galvenā osta. Nūka atrodas Grenlandes dienvidrietumu krastā, pie Nūpkanerlua fjorda ieejas Deivisa šaurumā, kur parasti ir novērojams siltākais klimats salā. Mūsdienu pilsētas dibināšanas gads ir 1721. gads, kad norvēģu misionārs Hanss Egede (Hans Egede) dibināja koloniju netālu no 10. gadsimta vikingu apmetnes. 2023. gada janvārī Nūkā dzīvoja 19 604 iedzīvotāji.
Leonardo
Leonardo var būt:
Ruslans Kuksinovičs
Ruslans Kuksinovičs (dzimis Liepājā), pazīstams kā Rassell, ir mūzikas un video producents, dziesmu autors un izpildītājs. Bijis grupas Device dalībnieks.
Biogrāfija
1995. gadā sācis nodarboties ar hiphopa mūziku. 1998. gadā Rassell kopā ar Maratu Ogļezņevu nodibinājis grupu Device. Rassell dziesmas, kā arī aranžējumus savā repertuārā ir iekļāvuši vairāki Latvijā pazīstami mākslinieki, piemēram, Ozols, Gacho, "Scandal Inc.", "A-Europa. Rassell ir sadarbojies un rakstījis dziesmas arī jaunajiem Latvijas mūziķiem, grupai ‘’PeR’’, Sabīnei Berezinai, Samantai Tīnai, Oskaram Deigelim un daudziem citiem.
Device ierakstu kompānijas Microphone Records paspārnē ir izdevusi trīs albumus: "Better Days" (2002), "18 Touchez" (2003) un "2 Hot 4 LV" (2006). Pēdējā albumā ir iekļauta Rassell dziesma Ты для меня, kuras ierakstā piedalījies Scandal Inc. un Krievijas grupas "Banda" dalībnieks Ratmirs Šiškovs, kas neilgi pēc šīs dziesmas klipa uzņemšanas Maskavā iekļuva smagā autokatastrofā un gāja bojā. Tāpat albumā ir iekļauta Rassell dziesma 4 Da Club Headz, kas tikusi izdota arī Indonēzijā un Korejā.
Eiropas mūzikas žurnāls Top Of The Pops atzina grupu par labākiem jaunpienācējiem Latvijas mūzikā 2002. gadā. Dziesma 4 Da Club Headz LNT Mūzikas video balvu pasniegšanas ceremonijā tika atzīta par labāko hiphopa dziesmu 2004. Rassell dziesma "Jauna, jauka māmiņa" no grupas trešā albuma ir iekļauta Austrijas, Lielbritānijas un Latvijas kopražojuma filmā "Jāņu nakts" (Midsummer Madness). Savām dziesmām Device ir izveidojusi piecas video versijas, ir tapušas kopīgas dziesmas arī ar citiem Latvijas māksliniekiem — Ivo Fominu un Tomasu Kleinu, grupu "Tumsa", dziedātāju Ladybird. Rassell sadarbībā ar "Platforma.lv" ir izdevis savu pirmo soloalbumu — Cool & Sentimental (2009). Vairākas no albuma dziesmām Rassell ir iedziedājis kopīgi ar citiem Latvijā populāriem mūziķiem, tostarp arī ar Intaru Busuli.
Siltummainis
Siltummainis ir iekārta, kura pārvada siltumu no vienas vides uz citu. Vides var būt atdalītas ar starpsienu tā, lai tās nekad nesajauktos vai tās var būt tiešā kontaktā. Siltummaini var saukt arī par siltuma atgūšanas iekārtu. Siltummaiņus plaši izmanto apkurei, dzesēšanai, gaisa kondicionēšanai kā arī rūpnieciskam pielietojumam. Kā siltumnesēju var izmantot gāzes (dūmgāzes), šķidrumus (ūdens), tvaiku, gaisu. Īpaši efektīva siltummaiņa izmantošana ir tad, ja ar silto, netīro gaisu, kuru izvada no telpas, sasilda vēso, ienākošo gaisu, samazinot elektroenerģijas patēriņu.
Iedalījums
Siltummaiņus var iedalīt pēc vairākiem kritērijiem: Pretplūsmas siltummainis ir efektīvāks, jo tādējādi var pārvadīt vairāk siltuma nekā paralēlās plūsmas iekārtā (sildāmās vides izejas temperatūra var būt augstāka kā sildošās vides izejas temperatūra). Ja ir ļoti lielas temperatūru starpības, pretplūsmas siltummainī materiāla termiskās izplešanās dēl var rasties lieli mehāniskie spriegumi. Lai to novērstu, nākas lietot līdzplūsmu. Šķērsplūsmu bieži lieto šķidruma-gāzes siltummaiņiem, lai samazinātu aparāta izmērus. (Kaloriferi, kas silda gaisu ar piesātinātu ūdens tvaiku)
Darbības princips
Siltummainis satur siltumapmaiņas virsmu, kurai vienā pusē ir sildāmā vide un otrā pusē ir sildošā vide. Siltums plūst cauri sienai. Siltuma pārēju apraksta vienādojums:
Q = k * F * dT,
Ir trīs veidu gāzu-gāzu siltummaiņi: plāksnīšu, rotējošais un bateriju siltummainis. Visām iekārtām ir līdzīgs darbības princips: tiek izmantota materiālu spēja saņemt un atdot siltumu. Plāksnīšu siltummainī ļoti plānai metāla plāksnītei pa vienu pusi plūst siltais izejošais gaiss. Tas sasilda metālu, kas savukārt atdod siltumu ienākošajam aukstajam gaisam. Šo principu, taču ar atšķirīgu tehnisko risinājumu, izmanto arī rotējošajā siltummainī. Bateriju iekārtā siltumvadītājs ir caurulītē esošs šķidrums. Tas sasilst izplūstošā gaisa ietekmē un tiek novadīts līdz tai ventilācijas sistēmas daļai, kur ieplūst svaigais gaiss, lai tam varētu atdot uzņemto siltumenerģiju.
Uzstādīšana
Siltummaini uzstāda centrālajā gaisa kondicionēšanas iekārtā, ventilācijas sistēmā.
Ķīnas cekulainais suns
Ķīnas cekulainais suns jeb Ķīnas pušķainais suns ir maza auguma dekoratīvo suņu šķirne, kuras izcelsmes valsts ir Ķīna. Ir divi šo suņu paveidi: kailie, kuriem apmatojums ir saglabājies tikai uz galvas, ķepām un astes, un spalvainie jeb pūkainie, kuriem ar mīkstu, maigu pagaru apmatojumu klāts viss ķermenis. Ķīnas cekulainajam sunim katrā metienā piedzimst vismaz viens pūkainis. Kailajam paveidam iztrūkst pilns zobu komplekts.
Vēsture
Ķīnas cekulainie suņi gadsimtiem ilgi dzīvojuši Ķīnā, plašāku atzinību gūstot Haņu dinastijas valdīšanas laikā. Senākie apraksti ķīniešu valodā saglabājušies no 13. gadsimta. Ķīnieši vienmēr ir augstu vērtējuši šo šķirni un arī mūsdienās tā simbiolizē saimnieku labklājību. Tas ir bijis uzticīgs pavadonis gan jūrniekiem, gan imperatoriem. Ārpus Ķīnas suņi sāka parādīties kopā ar Ķīnas jūrniekiem, sākot ar apmēram 1530. gadu. Eiropas 18. un 19. gadsimta ceļotāji un jūrnieki savās dienasgrāmatās un aprakstos bieži piemin, ka Ķīnas cekulainos suņus lielā skaitā var sastapt Āfrikas un Āzijas lielo ostu pilsētās. Ap 19. gadsimta vidu Ķīnas cekulainais suns parādās dažādos Eiropas mākslinieku mākslas darbos. Pirmais Ķīnas cekulainais suns Lielbritānijā tika ievests 1881. gadā. Sākumā briti dīvainos sunīšus, kam apmatojums aug tikai uz galvas, ķepām un astes, uzskatīja par kārtējiem Austrumu brīnumiem un iemitināja zoodārzā, kur tos nāca aplūkot daudzi ļaudis. Ar laiku angļi šādu suni sāka vēlēties arī sev mājās. Lielbritānijas Ķīnas cekulainā suņa klubi savas pūles veltīja tam, lai izveidotu noteiktus šķirnes standartus. Tika izveidoti divi šo suņu tipi – brieža tips (straujš, neliels sunītis ar smalkiem kauliem) un kobi tips (druknāks, smagnējāku ķermeni un kauliem). Līdz pat 1984. gadam Lielbritānija neatdzina pūkaino Ķīnas cekulaino suni. Diemžēl jau pēc dažiem gadu desmitiem cilvēku sajūsma noplaka, un sākās šķirnes popularitātes noriets. Pagājušā gadsimta 1960. gados Rietumu pasaulē esot darbojusies tikai viena vērā ņemama Ķīnas cekulaino suņu audzētava, un tā pati nevis Eiropā, bet ASV. Pamazām šķirne izplatījās pa visu Rietumu pasauli. Mūsdienās šī ir populāra dekoratīvo suņu šķirne, kas sastopama daudzās valstīs, Latviju ieskaitot.
Pasaulē ir vairākas kailo suņu šķirnes, kas sastopamas dažādos ģeogrāfiskos reģionos. Zinātniekiem nav vienprātības par šo šķirņu izcelsmi un savstarpējo saistību. Ir vēsturnieki, kas šo šķirņu izcelsmi cenšas apvienot, bet ir vēstrunieki, kas katras šķirnes izcelsmi nodala vienu no otras. Ķīnas cekulainais suns, lai arī ir mazāks, tomēr ir ļoti līdzīgs Meksikas kailajam sunim. Šķirņu vēsturnieki joprojām nespēj vienoties, kura šķirne no kuras ir cēlusies. Meksikas teritorijā atrastais suņa galvaskauss liecina, ka šie suņi šajā reģionā ir dzīvojuši jau 1500. gadā p.m.ē. un tas nozīmē, ka, ja Ķīnas suņi un Meksikas suņi ir savstarpēji radniecīgi, tad tie cēlušies no Meksikas suņiem. Vecākie Ķīnas teritorijā atrastie suņu kauli ir par 2000 gadiem jaunāki. Ir vēsturnieki, kas uzskata, ka visām kailo suņu šķirnēm priekštecis ir dzīvojis Āfrikā, jo šajā kontinentā dzīvoja vairāki kailo suņu veidi - Abesīnijas tuksnešu suns, turku greihaunds, Āfrikas ziloņu suns, Indijas dzinējsuns u.c.
Izskats
Pūkainajiem Ķīnas cekulainajiem suņiem apmatojumu ir uz visa ķermeņa. Apmatojums nepārtraukti aug un līdz ar to tas regulāri jāķemmē, lai nesaveļas. Ķīnas cekulainā suņa apmatojuma krāsa iespējama vairākās variācijās un nokrāsās.
Īpašības
Ķīnas cekulainais suns ir ļoti orientēts uz savu saimnieku, aktīvs un draudzīgs. Tā raksturs dzīvespriecīgs un rotaļīgs un tas viegli pakļaujas dresūrai. Šie suņi labi sadzīvo ar citiem mājdzīvniekiem. Šīs šķirnes suņi var nodzīvot ilgu mūžu, līdz pat 15 gadiem un vairāk. Pret nepazīstamiem cilvēkiem izturas piesardzīgi. Ar bērniem sadzīvo labi, ja vien tiek ievērots mierīgs līdzāspastāvēšanas princips. Ķīnas cekulainajiem suņiem nav nepieciešams daudz kustēties, tādēļ labi jūtas dzīvoklī. Apgalvojumi par to, ka kailie Ķīnas cekulainie suņi ir piemēroti cilvēkiem, kas cieš no alerģijas pret suņu spalvām ir gaužām pārgalvīgi, jo, pirmkārt - alergēns atrodas ne tikai spalvā, bet arī dzīvnieka siekalās, urīnā un ādas blaugznās, otrkārt - apspalvojums šim sunim kaut arī nelielā daudzumā, tomēr ir. .
Deivida grēda
Deivida grēda (en) ir Framnēsa kalnu centrālā grēda Antarktīdā. Stiepjas 30 km ziemeļu — dienvidu virzienā. Sastāv no vairākām nunataku grupām, kas paceļas virs apkārtējā ledāja vairoga līdz par 400 m. Augstākā virsotne ir Horderna kalns (1444 m; pēc citiem datiem 1510 m). Grēdu 1931. gada 14. februārī atklāja BANZARE ekspedīcija Daglasa Mosona vadībā un nosauca par godu profesoram Edžvortam Deividam (Sir T.W. Edgeworth David). Grēdas ziemeļdaļā dienvidos no Fengpīka atrodas Mosonas polārstacijas lauka nometne.
Fatālisms
Fatālisms (no la — 'liktenīgs') — ticība iepriekš noteiktam, nenovēršamam liktenim, dieva gribai; fatālisms cilvēkus padara pasīvus un padevīgus. Fatālisms raksturīgs reliģijai un dažām ideāliskajām strāvām.
Gustavs Meirinks
Gustavs Meirinks, īstajā vārdā Gustavs Meiers (Gustav Meyrink, arī G. Meyrinck, Gustav Meyer; dzimis 1868. gada 19. janvārī Vīnē Austroungārijā, miris 1932. gada 4. decembrī Štarnbergā Vācijā), bija nozīmīgs austriešu rakstnieks prozaiķis.
Meirinks, Virtembergas ministra ārlaulības dēls, mācījies ģimnāzijā Minhenē, Hamburgā un Prāgā. No 1889. gada darbojies Prāgā kā baņķieris, taču 1902. gadā bankrotējis. No 1903. līdz 1905. gadam bijis izdevumu Lieben Augustin un Simplicissimus redaktors. 1905. gadā Meirinks pārvācies uz Minheni un nodarbojies vairs tikai ar rakstniecību. No 1911. līdz 1932. gadam dzīvojis Štarnbergā. 1927. gadā no protestantisma pārgājis mahājānas budismā.
Meirinks ir viens no pirmajiem fantastikas autoriem vācu literatūrā. Viņa agrīnie darbi vairāk kritizē mietpilsoniskumu, bet vēlāk viņš pievēršas pārdabiskajam, arī metafizikai.
Every Day Is Exactly the Same
"Every Day Is Exactly the Same" (zināms arī kā Halo 21) ir trešais amerikāņu industriālā roka grupas Nine Inch Nails singls no albuma With Teeth. Tas ir 21 oficiālais Nine Inch Nails izdevums. Komerciālais singls tika izdots kā EP.
Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstījis Trents Reznors.
Raklāmmateriāls 12"
(Sam Fog un Carlos D. no Interpol remiksi)
Nokia Asha
Nokia Asha ir mazbudžeta mobilo telefonu viedtālruņu sērija, kuru ražo Microsoft Mobile (līdz 2014. gadam Nokia). Pirmais Asha modelis izlaists 2011. gadā (Asha 200). Nosaukums aizgūts no sanskrita vārda āśā ("cerība", "vēlme").
Agrāk izlaistie Asha tālruņi darbojas ar Series 40 programmatūras platformu. Kopš 2013. gada maija izlaisto modeļu (Asha 501, Asha 500, Asha 502, Asha 503 un Asha 230) operētājsistēma ir Asha platform, kas veidota uz Series 40 un Norvēģijas uzņēmuma Smarterphone programmatūras bāzes.
Asha modeļi ir gan ar tradicionālajiem taustiņiem, gan QWERTY tastatūru, gan skārienekrānu. Visiem ir kamera.
2014. gada jūlijā paziņots, ka 18 mēnešu laikā tiks pārtraukts Asha tālruņu atbalsts, turpmāk izlaižot modeļus tikai ar Windows Phone operētājsistēmu.
Holandiešu slimība
Holandiešu slimība ir termins ekonomikā, ar kuru apzīmē negatīvu ietekmi uz valsts ekonomiku, kad kaut kas izraisa strauju ārvalstu valūtas ieplūdumu, piemēram, lielu dabas resursu apgūšana. Jaunie ienākumi paaugstina nacionālās valūtas kursu, kas izraisa to, ka citi valsts eksportējamie produkti zaudē konkurētspēju ārvalstu tirgos. Tas arī noved pie tā, ka palielinās importējamās produkcijas īpatsvars. Rezultātā resursi no apstrādājošās nozares tiek novirzīti uz ieguves sektoru, bet iekšzemes kopprodukts samazinās.
Termins radies no Nīderlandes ekonomikas krīzes 1960. gados pēc tam, kad 1959. gadā Ziemeļjūrā tika atklātas bagātas dabasgāzes atradnes.
Korredžo
Korredžo, pilnā vārdā Antonio Allegri da Korredžo (, dzimis 1489. gada augustā Korredžo, miris turpat) bija renesanses laika itāliešu gleznotājs, Parmas skolas pārstāvis. Pavārdu ieguvis no dzimtās pilsētas, kas atrodas Emīlijā. Korredžo ietekmējies no Manteņas, Lorenco Kostas, Leonardo da Vinčī, Rafaēla un Mikelandželo darbiem. No Korredžo būtiski ietekmējušies daudzi baroka un rokoko mākslinieki.
Korredžo dzimis Korredžo tirgotāja ģimenē. Pēc ceļojuma uz Mantuju 1506. gadā viņš atgriezās Korredžo, kur palika līdz 1510. gadam; tiek uzskatīts, ka šajā periodā Korredžo uzgleznojis gleznu "Svētā Elizabete un Jānis pielūdz Jēzu", kurā redzama Kostas un Manteņas ietekme. Apmēram 1514. gadā viņš pabeidza trīs tondo Mantujas Svētā Andreja baznīcai un vēlreiz atgriezās Korredžo, kur radīja Madonnas altārgleznu Svētā Franciska klosterim.
Korredžo pamatā darbojies Parmā, kur ieradies aptuveni 1516. gadā. Pirmais nozīmīgais pasūtījums Parmā viņam bija Sv. Paula klostera priekšnieces istabas apgleznošana. 1520. gadā Korredžo apgleznoja Sv. Jāņa baznīcas, bet 1526. gadā — arī Parmas katedrāles kupolu. Pirmajā attēlota Kristus, bet otrā Marijas debesbraukšana. Kupolu apgleznošanā Korredžo lietojis neparastu tehniku, kuru izmantojis arī Manteņa — debesu ainas attēlotas perspektīvā no apakšas. Korredžo gleznojis arī jutekliskus mitoloģiskas tematikas darbus (piemēram, "Jupiters un Jo", "Danaja").
Par Korredžo dzīvi zināms maz, jo dzīves laikā viņš nebaudīja lielu popularitāti. Uzskata, ka viņš bijis diezgan izglītots. XVII un XVIII gadsimtā Korredžo tika vērtēts pat augstāk par Rafaēlu.
Bada spēles
"Bada spēles" (en) ir amerikāņu rakstnieces Sūzenas Kolinsas jauniešu zinātniskās fantastikas romāns, kas izdots, izdevniecībā Scholastic Press. Tā ir grāmatu sērijas "Bada spēles" pirmā grāmata, kurai seko romāni "Spēle ar uguni" un "Zobgaļsīlis". Romāns ir tulkots gandrīz trīsdesmit valodās un izdots vairāk nekā trīsdesmit valstīs. 2012. gadā pēc romāna motīviem uzņemta filma "Bada Spēles".
Sižets
Grāmata iepazīstina ar sešpadsmitgadīgo Katnisu Everdīnu, kas dzīvo iznīcinātā Ziemeļamerikas teritorijā, ko tagad dēvē par Panemu. Pēc vairākiem traģiskiem notikumiem, Panemu, kas sadalīta 12 apgabalos, pārrauga Kapitolijs - galvenais rajons jeb valdība.
Visi šie rajoni ir ļoti trūcīgi. Katrs rajons specializējas kādā amatniecības vai rūpniecības nozarē, augu audzēšanā un tamlīdzīgi. Katnisa dzīvo vienā no vistrūcīgākajiem apgabaliem - 12. Viņas ģimenei - māsai Primai un mammai - bieži vien nav, ko ēst, tādēļ Katnisa jau kopš tēva nāves medī ārpus 12. apgabala teritorijas - mežā kopā ar savu labāko draugu Geilu. Tā ir aizliegtā teritorija, tomēr 12. apgabala iedzīvotāji to neņem vērā, jo arī viņiem ir kaut kas jāēd.
Bada spēles ir izveidotas pēc tam, kad nemieru rezultātā tika pilnībā iznīcināts 13. apgabals. Šīs spēles ir televīzijas šovs visai valstij, kas pēc valdības rīkojuma visiem ir jāskatās. Ļaunais un bezsirdīgais Kapitolijs uz spēlēm sūta vienu meiteni un vienu zēnu no katra apgabala 12 līdz 18 gadu vecumā. Spēļu laukumā jaunieši tiek kūdīti viens pret otru - izdzīvo tikai viens spēlētājs.
Tā nu šajā gadā ir pienākusi 12. apgabala izlozes diena. Un laimīgā meitene, kas šogad piedalīsies spēlēs ir... Prīmula Everdīna! Katnisa to nemūžam nepieļautu un tādēļ piesakās mazās māsas vietā. Otrs dalībnieks, kas pārstāvēs 12. apgabalu ir Pīta, turīgā maiznieka dēls.
Lai pasargātu Pītas un Katnisas dzīvības, viņu mentors Heimičs izdomā viltību - spēlēs viņiem ir jākļūst par neprātīgiem mīlētājiem, kas nespēj viens bez otra dzīvot. Katnisai tas nav viegls uzdevums, viņas jūtas ir pretrunīgas, bet Pīta jau kopš bērnības pazīst Katnisu un ir neglābjami viņā iemīlējies.
Bada spēles ir romāns par patiesu mīlestību un draudzību, kā arī par nežēlību un vardarbību, kas rodas, cilvēkiem mēģinot izdzīvot pilnīgi ekstremālās situācijās. Stāsts atklāj, cik trausla ir robeža no draudzības līdz nodevībai, cik daudz nozīmē tuvs cilvēks vai labs draugs, kas tev palīdzēs izdzīvot neiespējamo. Romāna autore atklāj, cik svarīgi ir novērtēt to, kas tev pieder, kamēr vēl to vari. Cik maz vajag, lai visu pazaudētu!
Rūsganais lūsis
Rūsganais lūsis (Lynx rufus) ir Ziemeļamerikā dzīvojoša kaķu dzimtas (Felidae) suga. Rūsganā lūša 12 pasugas apdzīvo teritoriju no Kanādas dienvidiem līdz Meksikas ziemeļiem, kaut gan lielākā daļa dzīvo ASV.
Rūsganais lūsis ir vidēja auguma plēsējs, kurš medī nelielus dzīvniekus mežos, pustuksnešos, purvos un pat pilsētas teritorijā. Lai gan rūsganais lūsis ir gadsimtiem medīts dzīvnieks, tā populācijas lielums ir stabils.
Izskats
Rūsganais lūsis ir atlētisks, muskuļots un spēcīgs dzīvnieks. Tas izskatā atgādina pārējās lūšu ģints sugas, bet ir vismazākais no viesiem lūšiem. Kā visiem kaķveidīgajiem tēviņi ir lielāki nekā mātītes. Rūsganā lūša ķermeņa garums bez astes ir 65—105 cm, astes garums 11—19 cm, augstums skaustā 45—58 cm. Tēviņi ir par 30—40% smagāki nekā mātītes. Lielākais datētais rūsganā lūša tēviņš ir svēris 26,8 kg, bet mātīte — 15,9 kg. Tomēr mazākie tēviņi sver 7,2 kg, bet mātītes 3,8 kg. Ziemeļos dzīvojošās pasugas ir lielākas nekā dienvidos dzīvojošās. Lielākā rūsganā lūša pasuga ir Lynx rufus gigas, kas dzīvo Kanādas austrumos, bet mazākā - Lynx rufus floridanus, kas dzīvo ASV dienvidaustrumos Apalaču kalnos.
Tā pakaļkājas ir nedaudz garākas nekā priekškājas. Ķepas platasun proporcionāli lielas. Rūsganā lūša kažoks var būt gan rudibrūns, gan pelēkbrūns, ar tumši brūniem vai melniem plankumiņiem un svītriņām. Astes gals un ausu aizmugures ir melnā krāsā. Ausu pušķi ir īsi. Uz vaigiem apmatojums tam ir košāks, radot iespaidu par nosauļotiem vaigiem.
Uzvedība
Rūsganais lūsis ir vientuļnieks, teritoriāls un medīt dodas krēslas stundās — apmēram 3 stundas pirms saulrieta līdz pusnaktij un no rīta3 stundas pirms saullēkta. Katru nakti lūsis noiet 3—11 km. Atkarībā no sezonas lūša ieradumi var mainīties. Rudeņos un ziemā tas medī arī pa dienu. Tas ir sasitīts ar medījuma aktivitātes stundām, kas aukstā laikā ir aktīvāki dienas laikā.
Rūsganā lūša teritorijas lielums ir atkarīgs no medījuma pieejamības un indivīda dzimuma (0,05—330 km²). Mātītes teritorija ir mazāka. Lai arī tēviņu teritorija ir lielāka, tā mēdz pārklāties ar cita tēviņa teritoriju. Mātītes nav tik tolerantas, un to teritorijas savstarpēji nemēdz pārklāties. Viena tēviņa teritorija pārklājas arī ar vairāku mātīšu teritorijām. Situācijās, ja tēviņu teritorijas savstarpēji pārklājas, to starpā valda stingra dominances hierarhija. Savu teritoriju tie iezīmē ar urīnu, fekālijām un pamanāmiem nagu skrāpējumiem koku mizā. Teritorijā rūsganajam lūsim ir vairākas migas. Parasti viena no tām ir galvenā miga, bet pārējās vienkārši patvērumi zem kāda krituša koka vai zaru kaudzes, koka dobums un citas apslēptas vietas.
Barība
Rūsganais lūsis ilgu laiku spēj iztikt bez barības, bet iespējas gadījumā spēj apēst ļoti daudz. Ja tam iznāk badoties kādu laiku, rūsganais lūsis cenšas nomedīt lielāku upuri, lai tam būtu barības rezerves. Savam medījumam tas pielavās pēc iespējas tuvāk un uzbrūk no neliela attāluma. Visbiežāk tas medī dzīvniekus, kas sver 0,7—5,7 kg. Tā iecienītākais medījums ir atšķirīgs, atkarībā no izplatības teritorijas. Piemēram, ASV austrumos tas ir baltastes trusis (Sylvilagus floridanus), bet ziemeļos Amerikas baltais zaķis (Lepus americanus). Ja medību reģionā ir sastopamas abas šīs sugas, tās abas ir rūsganā lūša galvenais medījums. Pašos izplatības areāla dienvidos iecienītākais medījums reizēm ir kokvilnas žurkas (Sigmodon). Bet rūsganais lūsis medī ļoti daudzus, dažādus dzīvniekus, kopumā tas medī to, kas pagadās tā ceļā. Tie var būt dažādi grauzēji, vāveres, putni, zivis un kukaiņi. Ļoti retos gadījumos rūsganais lūsis uzbrūk vidēja auguma pārnadžu teļiem vai citiem plēsējiem, kā lapsas, skunksi, mājas suņi un kaķi. Reizēm tas uzbrūk aitu un kazu ganāmpulkiem. Tomēr tā galvenā medījuma pieejamība regulē rūsganā lūša populācijas lielumu.
Reprodukcija
Rūsganie lūši pāroties sāk gada vecumā, lai gan dažas mātītes sapārojas arī ātrāk. Riesta laikā (no ziemas līdz agram pavasarim) dominants tēviņš kādu laiku pavada kopā ar mātīti. Pāris viens otram izrāda uzmanību spēlējoties, uztrakojot un dzenājoties viens otram pakaļ. Tuvumā var būt vēl citi tēviņi, bet tie rotaļās nepiedalās. Pāris sapārojas vairākas. Vēlāk mātīte var sapāroties arī ar citiem tēviņiem. Arī tēviņi vienas sezonas laikā sapārojas ar vairākām mātītēm. Parasti tik klusais rūsganais lūsis riesta laikā kļūst ļoti vokāls. Tas skaļi kliedz, šņāc un izdod citas skaņas.
Mazuļus mātīte audzina viena pati. Grūsnības periods ilgsts 60—70 dienas. Piedzimst 1—6 akli un nevarīgi lūsēni, bet biežāk 2—4 mazuļi. Mātītei gadā var būt divi metieni (pavasarī un rudenī). Neilgi pirms dzemdībām mātīte noslēgtā vietā ierīko migu. Visbiežāk tā ir kāda neliela ala vai koka dobums. Piedzimstot mazuļi sver 270—340 g un ir apmēram 25 cm gari. Acis atveras pēc 9—10 dienām. Kad mazuļi sasniedz 4 nedēļu vecumu, tie sāk nākt laukā no savas migas. Māte tos zīda ar pienu 2 mēnešus. Sasniedzot 3—5 mēnešus tie sāk sekot savai mātei. Rudenī tiek sāk medīt paši un drīz vien pamet mātes teritoriju. Reizēm ir novērots, ka jaunie lūši paliek ar māti līdz pavasarim.
Rūsganais lūsis dzīvo 8—10 gadus. Tikai daži indivīdi nodzīvo vairāk par 10 gadiem. Vecākais datētais rūsganais lūsis ir nodzīvojis 16 gadus savvaļā un 32 gadus nebrīvē.
Paleoaziātu valodas
Paleoaziātu valodas, arī paleosibīrijas valodas, ir Krievijas Federācijas Tālo Austrumu un Sibīrijas valodu grupa, kas nav savstarpēji ģenētiski saistītas (neveido klasisku valodu saimi), bet nepieder arī ne pie vienas no lielajām valodu saimēm. Tas ir kopnosaukums valodām, kas bija plaši izplatītas reģionā pirms tungusu-mandžūru un tjurku valodu ienākšanas.
Atkarībā no valodu klasifikācijas sistēmas, pie paleoaziātu valodām tiek pieskaitītas šādas mazās valodu saimes un izolētās valodas:
Paleoaziātu valodām reizēm pieskaitītās valodas un saimes:
Rota
Rota var būt:
Logs
Logs ir telpu norobežojošs atvērums sienā (loga aile), jumtā, kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai gaismai un skaņai, kā arī gaisam, ja logs ir atverams. Parasti tas ir stiklots, bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.
Logs sastāv no vairākiem elementiem. Par loga vērtnes rāmi sauc rāmi, kurā ir ievietota loga vērtne. Tie var būt viens vai vairāki. Par loga vērtni kalpo stikls vai kāds cits caurspīdīgs materiāls. Loga vērtnes rāmis var būt gan verams, gan arī neverams. Tas atkarīgs no tā, vai tam ir eņģes vai nē. Pie atbilstošas konstrukcijas tas var būt izņemams. Rāmis, kas aptver visus loga vērtnes rāmjus un notur visu konstrukciju sienā, ir aploda. Ja loga augšdaļā ir nodalītas vērtnes, tad tās sauc par virslogu, bet ja tās ir ievietotas vērtnes rāmī, tad par vēdlogu. Loga elements, kas atdala virslogu no apakšējās loga daļas, tiek saukts par šķērskoku.
Pašus logus pēc konstrukcijas iedala gropes logos, kuriem vērtnes ir vienāda lieluma, ārējās vērtnes veras uz āru, bet iekšējās uz iekšu, oderlogos, kuriem abas vērtnes veras uz iekšu, logos ar savienotām vērtnēm, kuriem loga vērtnes sastāv no diviem kopā sajūgtiem rāmjiem, logos bez vērtnēm, kuriem parasti ir bīdāms rāmis. Loga aplodas un rāmjus izgatavo no koka, tērauda, alumīnija, plastmasas un citiem materiāliem. Lai telpā būtu pietiekams dabīgais apgaismojums, logu kopējam laukumam jābūt robežās starp 10 un 20 procentiem no telpas grīdas laukuma.
Ne vienmēr logu ailē ievieto speciālu konstrukciju. Citreiz, piemēram, loga galvenais uzdevums ir nodrošināt ventilāciju, tad loga ailē var būt ievietotas žalūzijas. Tāpat arī loga ailē tiek ievietotas restes, lai neļautu telpā iekļūt vai no tās izkļūt.
Arhitektūrā logs tiek izmantots arī dekoratīvos nolūkos. Tā, piemēram, gotiskajā stilā logi ir šauri un uz augšu izstiepti. Tāpat arī logu formas var būt ļoti dažādas.
Makmerdo šaurums
Makmerdo šaurums ir līcis Antarktīdas piekrastē, Rosa jūras dienvidos. Austrumos to norobežo Rosa sala, dienvidos - Makmerdo šelfa ledājs, rietumos - Viktorijas Zemes Skota krasts. Līci 1841. gada februārī atklāja Džeimsa Rosa ekspedīcija un nosauca kuģa Terror leitnanta Arčibalda Makmerdo (Archibald McMurdo) vārdā.
Kemerova
Kemerova ir pilsēta Sibīrijas dienvidos, Kemerovas apgabala administratīvais centrs. Pilsētā dzīvo apmēram pusmiljons iedzīvotāju.
Rīds
Rīds var būt:
Muzikants (albums)
"Muzikants" ir 2003. gada 20. janvārī izdotais dueta Fomins & Kleins debijas albums. Visu dziesmu autori ir Tomass Kleins un Guntars Račs. Pazīstamākā šī albuma dziesma ir tituldziesma "Muzikants", kas 2003. gadā piedalījās Latvijas nacionālajā Eirovīzijas atlasē, kurā ieguva 2. vietu. Latvijas radiostaciju apritēs nonāca albuma dziesmas "Sniegs", "Solījums", "Tālu prom" un "Kur esi tu". Dziesmām "Solījums" un "Tālu prom" uzņemti arī videoklipi. Dziesmā "Ātrāk, augstāk, tālāk" piedalījās arī hip hop grupa Device. Albums tika nominēts 2003. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais roka albums.
Džons Stainbeks
Džons Ernsts Stainbeks (en,, dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu romānu rakstnieks. Viņš ir uzrakstījis 31 grāmatu, no kurām 16 bija romāni. Divi viņa darbi ir ieguvuši Pulicera balvu. Viens no tiem ir romāns “Dusmu augļi” (The Grapes of Wrath, 1939), bet otrs ir novele “Par pelēm un cilvēkiem” (Of Mice and Men", 1937). 1962. gadā Džons Stainbeks ieguva Nobela prēmiju literatūrā “par viņa reālistiskajiem un izdomas pilnajiem rakstītajiem darbiem, kas apvienoti ar vieglu humoru un asu sociālo redzējumu”. Otrā pasaules kara laikā bija kara korespondents laikrakstam New York Herald Tribune.