cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lāsainais ķauķis
Latvijā
Lāsainajam ķauķim Latvijā līdz šim bijis viens novērojums — 2012. gadā Papē.
Izskats
Lāsainais ķauķis ir mazākais un visraibākais no sisinātājķauķiem, ar noapaļotu asti, izteikti īsiem spārniem un garām zemastes spalvām. Ķermeņa garums 11—13,5 cm, spārnu plētums 14—17 cm, svars 9—15 g.
Apspalvojums uz muguras smilšu brūns vai pelēkbrūns ar tumšu raibumojumu svītriņu veidā (gan uz muguras, gan pakauša), apakšpuse pelēka, gandrīz balta. Lāsumi ir arī uz krūtīm, pakaklē un zemastē. Raibumi kontrastaini un labi saskatāmi. Uz visgarākajām zemastes spalvām raibumiņu nav. Virs acs gaiša uzacs, kas pieres daļā ir košāka, baltāka. Kājas rozīgi brūnas, knābis brūns. Abi dzimumi izskatās līdzīgi. Jauno putnu apspalvojums dzeltenīgāks un raibumi mazāk kontrastaini.
Uzvedība
Lāsainais ķauķis mājo mitrās upju ielejās, ezeru krastos un purvu malās, uzturoties atklātās vietās, krūmainās pļavās, mitru mežu laucēs, arī pārpurvotos mežos, brikšņainos izcirtumos un mežmalu krūmos. Sastopams arī bērzu birzīs un lapegļu mežos, kas jaukti ar krūmiem. Salīdzinot ar kārklu ķauķi, kopumā uzturas mitrākās vietās. sastopams līdz 800 m virs jūras līmeņa.
Lāsainais ķauķis ir ļoti uzmanīgs un tramīgs, kā arī tā apspalvojums ir īpaši maskējošs, tādēļ tos ir ļoti grūti pamanīt un novērot dabā. Par putna klātbūtni visbiežāk liecina tikai tā dziedāšana, kas atgādina kukaiņa sisināšanu. Dziedāšana galvenokārt notiek no rīta, vakarā un naktī.
Barība
Lāsainais ķauķis galvenokārt barojas ar sīkiem, mazkustīgiem kukaiņiem un to kāpuriem (piemēram, sienāžiem, viendienītēm, makstenēm un ērcēm). Īpaši iecienītas ir vaboles un skudras. Barojas arī ar zirnekļiem, gliemezīšiem un augu sēklām. Barību meklē uz zemes un uz augu apakšējās daļas.
Ligzdošana
Ligzdošanas sezona sākas jūnijā. Ligzdai akurāta, dziļa kausa forma ar biezām sienām, vīta no sausas zāles, lapām un sūnām. No iekšpuses izklāta ar smalkākiem zāļu stiebriņiem, sausām lapiņām un sausiem sūnu kušķīšiem. Atrodas uz zemes, kuplos zāļu ceros vai uz lapām, paslēpta zem sausiem pērnā gada zāļu stublājiem vai krūmu zariem.
Sistemātika
Lāsainajam ķauķim ir 2 pasugas:
Dēklainīte
Dēklainīte ir Dēklaiņa ezera pieteka Madonas novadā. Tek austrumu - dienvidaustrumu virzienā, ietece Dēklaiņa ziemeļu krastā.
Konka
Konka var būt:
Kārklu ķauķis
Kārklu ķauķis jeb kārklu sisinātājķauķis (Locustella naevia) ir maza auguma sisinātājķauķu dzimtas (Locustellidae) dziedātājputns, kas sastopams Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Izdala 3 pasugas.
Izplatība
Kārklu ķauķis ir gājputns. Tā ligzdošanas areāls plešas Eiropas vidusdaļā no Īrijas, Francijas un Spānijas ziemeļiem virzienā uz austrumiem līdz Sibīrijas dienvidrietumiem, Ķīnas ziemeļrietumiem un Mongolijas rietumiem. Areāls Eiropas ziemeļos sasniedz Norvēģijas, Zviedrijas un Somijas dienviddaļu. Ligzdo arī Kaukāzā un Turcijas ziemeļaustrumos.
Lielākā daļa Eiropas populācijas, šķērsojot Pireneju pussalu, ziemo Āfrikas ziemeļos un rietumos. Kaukāza populācija, iespējams, ziemo Āfrikas ziemeļaustrumos, bet Āzijas populācija galvenokārt ziemo Indijas subkontinentā, daļai ziemojot arī Āfrikas ziemeļaustrumos.
Latvijā
Kārklu ķauķis Latvijā ir samērā parasts un izplatīts ligzdotājs. Latvijā sastopama nominālpasuga — L.n.naevia.
Izskats
Kārklu ķauķis ir neliels sisinātājķauķis (mazāks par upes ķauķi). Ķermeņa garums 12—15 cm, spārnu plētums 15—21 cm, svars 11—16 g.
Apspalvojums kopumā smilšu brūns vai olīvbrūns: mugura tumšāka nekā apakšpuse (pavēdere un pakakle pelēkas, gandrīz baltas vai dzeltenbaltas). Ķermeņa augšpusē tumši raibumi (uz pleciem kontrastaini, uz muguras un virsastes izplūduši), pavēderē raibumu nav. Toties krūšu augšdaļā vai pakaklē var būt mazi, tumši punktiņi, kas parasti pēc skaita ir tikai daži. Izņēmuma gadījumos dažiem īpatņiem punktējums ir bagātīgs, tad daži izplūduši raibumi var būt arī uz sāniem. Šādus īpatņus ir grūti atšķirt no lāsainā ķauķa.
Līdzīgas sugas
Kārklu ķauķis no līdzīgajiem upes ķauķa un Seivi ķauķa atšķiras ar mazāku augumu, ar raibāku ķermeņa augšpusi, kā arī ar zemastes un sānu krāsu. No lāsainā ķauķa tas atšķiras ar mazāk raibumotiem sāniem un zemasti, ar vāji izteiktu punktējumu pakaklē, kā arī muguras raibumi ir mazāk kontrastaini. No šīm sugām kārklu ķauķis atšķiras arī ar savu dziesmu.
Uzvedība
Kārklu ķauķis uzturas atklātu mežu malās, mitrās pļavās, nātrēs, kazenājos, grīšļu vai niedru mitrājos, grāvju un lauksaimniecības tīrumu robežu krūmos un purvmalās, kur aug kārkli, vītoli un bērzi.
Kārklu ķauķis ir ļoti uzmanīgs un tramīgs putns. Galvenokārt uzturas uz zemes, slēpjoties zem zāļu stiebriem un krūmu zariem. Izbiedēts pārspurdz nelielā attālumā uz citu vietu, lidojot gar pašiem zāļu stiebru galiem. Pa zemi kustas, atgādinot peli. Tādēļ, kā arī dēļ brūnā apspalvojuma, to dabā ir ļoti grūti pamanīt. Vieglāk kārklu ķauķi ievērot, vadoties pēc tā dziedāšanas, kas atgādina metālisku, kukaiņiem līdzīgu sisināšanu. Kārklu ķauķis parasti dzied vakarā un nakts laikā. Viena frāze ilgst minūti vai ilgāk. Dziesma var būt jaukta arī ar cita rakstura skaņām un tai var būt mainīgs skaļums.
Barība
Kārklu ķauķis galvenokārt barojas ar sīkiem, mazkustīgiem kukaiņiem un to kāpuriem. Barojas arī ar zirnekļiem un nelielā daudzumā ar gliemezīšiem. Barību meklē uz zemes vai zālaugu apakšējā daļā.
Ligzdošana
Ligzdošanas sezona ilgst no aprīļa beigām līdz jūlija vidum. Veido monogāmus pārus. Ligzdai kompakta, dziļa kausa forma ar biezām sienām, vīta no sausas zāles, lapām un sūnām. No iekšpuses izklāta ar smalkākiem zāļu stiebriņiem, spalvām un matiem. Bieži apsegta ar sausiem zāļu stiebriem un lapām. Atrodas uz zemes vai tuvu zemei kuplos zāļu ceros, kazenājos vai grīšļos. Ligzdu pāris būvē kopīgi.
Rīgas Galda hokeja klubs
Rīgas Galda hokeja klubs ir vecākā reģistrētā Latvijas galda hokeja organizācija, kas darbojas kopš 1999. gada.
Kārklu ķauķis
Sistemātika
Kārklu ķauķim ir 3 pasugas:
Rīgas Galda hokeja klubs
Vēsture
RGHK tika dibināts (oficiālā reģistrācija notika ), lai organizētu sākušos galda hokeja attīstības procesu Rīgā. Par pirmo prezidentu kļuva Jānis Ķirsis, vēlāk šo vietu ieņēma Raivis Sternāts. Kā pirmā reģistrētā galda hokeja organizācija tas sākumā pildīja arī vispārējas funkcijas, līdz ar RGHK piedalīšanos tika oficiāli nodibināta Latvijas GHF. Sākumā klubs organizēja visas galda hokeja sacensības Rīgā, vēlāk šīs funkcijas tika pakāpeniski nodotas LGHF un citiem Rīgas klubiem.
Rezultāti
RGHK komandu sacensībās izcīnīja pirmo vietu pirmajos Rīgas čempionātos, taču ne pamatkomandai, ne rezerves sastāvam nekad neizdevās to atkārtot Latvijas čempionātos, lai gan vairākas reizes tika izcīnīti sudrabs un bronza. 2018. gadā RGHK ieņēma sesto vietu Latvijas komandu čempionātā, tā paša gada pasaules klubu čempionātā tika izcīnīta 13. vieta, uzvarot otrajā līgā.
Individuāli kluba spēlētāju labākie sasniegumi Latvijā ir:
Trīs kluba spēlētāji ir spēlējuši nacionālajā izlasē pasaules un/vai Eiropas čempionātos (Mihejevs un Sternāts — 7, Skarainis — 2 reizes), Mihejevs un Skarainis arī veterānu izlasē. Augstākais izlases sasniegums ar viņu piedalīšanos — 2. vieta pasaules čempionātā (2009.— Mihejevs, Sternāts). Tāpat daudzkārt kluba pārstāvji spēlējuši individuālajās sacensībās dažādās kategorijās pasaules un Eiropas čempionātos: kopējā, veterānu, vecveterānu (Skarainis) un sieviešu (Faļkenšteina).
Dietlāviņa
Dietlāviņa ir Viešūra ezera pieteka Madonas novadā. Tek ziemeļu virzienā, ietece Viešūra ziemeļaustrumu krastā.
Brazīlijas stacija
Brazīlijas stacija, kas pazīstama arī kā Brazīlijas eskadra vai Dienvidatlantijas eskadra, bija ASV izveidota aizjūras militārā stacija. To 1826. gadā izveidoja ar mērķi nodrošināt un aizsargāt ASV tirdzniecības iespējas Dienvidatlantijā Sisplatīnas kara laikā. Kad karš beidzās, eskadra saglabājās un turpināja aizsargāt ASV intereses vairāku citu konfliktu laikā. Tā darbojās arī Āfrikas vergu tirdzniecības apspiešanā. Tā beidza pastāvēt, kad 1905. gadā kļuva par daļu no Ziemeļatlantijas flotes.
Eiguļu seņūnija
Eiguļu seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas ziemeļos.
Līgavu kari
"Līgavu kari" (en) ir 2009. gada ASV romantiska komēdija, kuras režisors ir Gerijs Viniks. Galvenās lomas atveido Anna Hetaveja, Keita Hadsone, Kriss Prats, Kendisa Berdžena, Braiens Grīnbergga, Stīvs Hovijs un Kristena Džonstone. Filmas pirmizrāde notika.
Divas labākās draudzenes kļūst par ienaidniecēm pēc tam, kad abas nejauši ieplāno savas kāzas vienā un tai pašā dienā.
Oleksijs Antonovs
Oleksijs Antonovs (uk; dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, uzbrucējs, Ukrainas futbola izlases dalībnieks, tagad treneris. 2018. gada spēlējis FK Ventspils sastāvā.
Nacionālā izlase
!Kopā||2||0 Precīza statistika uz spēli, kas tika aizvadīta 2014. gada 22. maijā
Sindija Makeina
Sindija Lū Henslija Makeina (en, dzimusi ) ir Amerikas Savienoto Valstu uzņēmēja un filantrope, plašāk zināma kā ASV senatora un 2008. gada ASV prezidenta amata kandidāta Džona Makeina sieva. Viņa ir uzņēmuma Hensley & Co. priekšsēdētāja. Šo uzņēmumu 1955. gadā izveidoja Sindijas tēvs Džims Henslijs un tas nodarbojas ar alus dzērienu izplatīšanu.
Barža
Barža ir plakandibena metāla ūdens transportlīdzeklis, ar kura palīdzību tiek pārvadātas dažādas kravas upēs, kanālos, lielos ezeros, jūras un ostu akvatorijās. Ir divi baržu tipi — pašgājēji, kuriem ir savs motors, dzenskrūve un kapteiņa kajīte, kā arī stumjamās baržas, kuru pārvietošanai nepieciešami velkoņi. Baržas veids ir atkarīgs no darbības teritorijas un pārvadājamo kravu specifikas — tās var būt upju baržas vai jūras baržas, baržas ar bortiem vai platforma tipa. Ar baržām pārsvarā pārvadā smagas kravas lielos apjomos — smiltis, ogles, kokmateriālus, metāllūžņus, graudus, lielgabarīta kravas, konteinerus un daudz ko citu. Šī transportlīdzekļa priekšrocība ir spēja pārvadāt smagas kravas lielos apjomos ar mazāku degvielas patēriņu, viegli stumjot baržu pa ūdens virsmu nepieciešamajā virzienā. Svarīgi ir saprast likumsakarību — jo vairāk baržā tiek iekrauta krava, jo tā veido lielāku iegrimi ūdenī. To pārvietošanai izmanto divas pieejas — baržu var stumt no pakaļgala vai arī vilkt no priekšgala. Pārvietošanas veids ir atkarīgs no laikapstākļiem un ūdens ceļa. Baržas latviešu valodā agrāk tika sauktas arī par upes liellaivām.
Baržu kapacitāte ir atkarīga no tās garuma, platuma un iegrimes spējas. Upju baržas vidēji spēj pārvietot no 300-2000 tonnām kravas, veidojot attiecīgu iegrimi līdz 2 metriem vai nedaudz vairāk. Savukārt jūras baržas kapacitāte var sasniegt no 20000-30000 tonnām kravu, arī veidojot attiecīgu iegrimi līdz pat 5 un vairāk metriem. Upju baržas pārsvarā izmanto upēs, ezeros un ostu teritorijās. Tās parasti ir platformas tipa un ar mazāku kravas ietilpību un iegrimi. Savukārt jūras baržas izmanto tikai jūrās un ostu teritorijas. Tās parasti ir slēgta tipa platformas ar bortiem, kas spēj uzņemt lielas kravas masas, veidojot dziļāku iegrimi. Šīs baržas ir vairāk aizsargātas pret laikasptākļiem — vilņiem, vēju un lietu.
Pirmās baržas pasaulē parādījās 13. gadsimtā Francijā no vārda barge — liellaiva. Sākotnēji vārds attiecās uz jebkuru kravas liellaivu, kas spēj veikt kādas kravas pārvadājumus. Vēlāk tai gan noteica tipu un minimālo kravas pārvadāšanas spēju. Šīs liellaivas parādījās laikā, kad Francijā lielos apjomos pa Sēnas upi tika pārvadātas vīnogas un citas kravas. Taču kā otro uzplaukumu atzīmē tieši rūpniecības un tehnisko revolūciju laikā Eiropā no 18. līdz 19. gadsimtam. Īpaši tās tika izmantotas Lielbritānijā, nodrošinot lētākos un apjomīgākos pārvadājumus valstī.
Kirils Frolovs
Kirils Frolovs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs.
Dzirnupīte (Aronas pieteka)
Dzirnupīte (arī Dzirnupe) ir Aronas labā krasta pieteka Madonas novadā.
Izteka — uz dienvidiem no Antiņēmu mājām. Tek austrumu virzienā. Lielākā pieteka - Briedaine. Ietek Aronā uz dienvidrietumiem no Lodes. Upi šķērso valsts autoceļi V884 (Madona – Zelgauska – Viesiena – Vestiena) un V853 (Viesiena – Līdere – Kārzdaba).
Raens Tālbergs
Raens Tālbergs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2018. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Ventspils sastāvā.
Mariss Bite
Mariss Bite (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Pašlaik (2022) Bite ir bez kluba.
Latvijas Nacionālā Sporta padome
Latvijas Nacionālā Sporta padome (LNSP) saskaņā ar Ministru kabineta izdotajiem noteikumiem ir tam pakļauta sabiedriska konsultatīva institūcija, kas piedalās valstiskās sporta politikas izstrādē, veicina attīstību un sadarbību sportā un lēmumu pieņemšanu ar sportu saistītajos jautājumos. Padomes priekšsēdētāju un sastāvu apstiprina Ministru kabinets. Padomes sekretariāta pienākumu izpildi nodrošina Izglītības un zinātnes ministrija.
2019. gada 26. februārī par padomes priekšsēdētāju iecelts Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš, kā arī iecelti 19 padomes locekļi, no kuriem 8 ir ministri, 1 — Pašvaldību Savienības vadītājs, bet pārējie 10 vada dažādas sporta organizācijas.
Padomes sēdes notiek 4—5 reizes gadā.
Darbība 2019. gada pirmajā pusē
2019. gada 14. janvārī, piedaloties 12 no 19 padomes locekļiem, tika nolemts aicināt izstrādāt noteikumus, lai turpmāk padomes sēdes varētu noturēt neklātienē. Saskaņā ar protokolu, šī sēde Māra Kučinska vadībā ilgusi 10 minūtes un tajā izskatīti 11 jautājumi, vairums no kuriem saistīti ar naudas piešķiršanu dažādām sporta organizācijām 2019. gadā.
26. martā sakarā ar valdības un attiecīgi padomes sastāva izmaiņām notika priekšsēdētāja vietnieka vēlēšanas, vienbalsīgi tika ievēlēts Aldons Vrubļevskis. Vairums izskatīto jautājumu bija saistīti ar dažādu sporta bāzu statusu vai rekonstrukciju un sporta organizāciju finansējuma pieprasījumiem. No citiem jautājumiem izskatīja sadarbību ar Stokholmu iespējamai kopīgu 2026. gada olimpisko spēļu rīkošanai un atzina par sporta veidu ielu vingrošanu. Sēde ilgusi gandrīz 2 stundas un tajā šoreiz piedalījās 17 padomes locekļi no 20.
5. jūnijā pusotras stundas ilgā sēdē, piedaloties 13 no 20 padomes locekļiem, runāts galvenokārt par nākamajos gados Latvijā organizējamām lielām sacensībām, finansējumu sporta organizāciju starptautiskiem pasākumiem un atzīta Latvijas Tekvon-do federācija kā pārstāvošu atsevišķu sportu no jau esošā taekvondo. Finansējumu pasākumiem tika nolemts pārskaitīt no neparedzētiem gadījumiem domātajiem līdzekļiem, neraugoties uz Finanšu ministrijas iebildumiem. Zēģelētāju savienībai tika atteikts pieprasītais papildu finansējums 103 546 eiro apmērā pasaules čempionāta rīkošanai līdzekļu trūkuma dēļ.
Kaspars Kokins
Kaspars Kokins (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2018. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Ventspils sastāvā.
Dmitrijs Litvinskis
Dmitrijs Litvinskis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2023. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Liepāja sastāvā.
PoliWood
Filmā apskatītas 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanu laikā notikušās republikāņu un demokrātu nacionālās konvencijas. Filmā iekļautas arī intervijas ar vairākām Holivudas zvaigznēm, tai skaitā Annu Hetaveju, Bredliju Kūperu, Sūzanu Sarandonu, Aneti Beningu, Spaiku Lī, Deividu Krosbiju, Stingu, will.i.am un Zoju Dešanelu.
100 izcili Latvijas aktieri
100 izcili Latvijas aktieri ir 2019. gadā LU Akadēmiskajā apgādā izdota grāmata, kurā apkopoti latviešu teātra zinātnieku un kritiķu raksti par Latvijas teātru izcilākajiem aktieriem sākot no latviešu teātra pirmsākumiem līdz mūsdienām. Idejas autore, projekta vadītāja un zinātniskā redaktore bija Silvija Radzobe.
Grāmatā iekļauto aktieru saraksts tika veidots, grāmatas autoriem iesūtot S. Radzobei savus 100 kandidātus, no kuriem visiem saskanēja 76 aktieri. Pārējo aktieru izvēle notika atlases rezultātā. Kopā grāmatā iekļauti raksti par 103 aktieriem, jo projekta tapšanas laikā dažādu apstākļu dēļ tika izlemts sarakstam pievienot vēl dažus aktierus, bet viens aktieris, autoriem kopīgi vienojoties, no saraksta izņemts pēc aktiera konflikta ar konkrētā raksta autoru. Grāmatai iznākot, tika uzsvērts, ka Latvijas teātros bijuši un ir vēl citi izcili aktieri, kuri palikuši ārpus grāmatas vietas trūkuma dēļ.
Leanne Barbo
Leanne Barbo (dzimusi 1981. gada 8. aprīlī) ir igauņu tautas mūziķe, dziedātāja, kannelētāja un dūdiniece. Grupu Krää, Väike Hellero, „Auļi” un „Tai Tai” dalībniece. 10 gadus apguva kannelēšanu Tabasalu mūzikas skolā. Tad Barbo Tartu Universitātē studēja somugru valodas un folkloru, bet pēc tam Latvijas Universitātē pabeidza studēt latviešu valodu un folkloru. 2011. gadā bija viena no deju festivāla Sabatants aizsācējām Tallinā.
Valentīna diena (filma)
"Valentīna diena" (en) ir 2010. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors ir Gerijs Māršals. Galvenās lomas atveido Anna Hetaveja, Džesika Bīla, Džesika Alba, Bredlijs Kūpers, Ēriks Deins, Patriks Dempsijs, Eštons Kučers, Emma Robertsa, Džūlija Robertsa, Kvīna Latifa, Ketija Beitsa, Dženifere Gārnere, Teilora Svifta un Teilors Lautners. Filmas pirmizrāde notika.
Filmā ir apvienoti dažādi stāsti par vairākiem pāriem un brīviem cilvēkiem, kuri šķiras un atkal salabst, gaidot Valentīna dienu.
Pasažieri (2008. gada filma)
"Pasažieri" (en) ir 2008. gada ASV trilleris, kura režisors ir Rodrigo Garsija. Galvenās lomas atveido Anna Hetaveja, Patriks Vilsons, Klea Duvala, Daiena Vesta un Deivids Morss. Filmas pirmizrāde notika.
Filmā psihoterapeite Klēra Sammersa strādā ar aviokatastrofā izdzīvojušu cilvēku grupu, tomēr pēc kāda laika viņas klienti sāk pazust.
USS Enterprise (1831)
Ceturtais USS Enterprise bija ASV Jūras kara flotes šoneris.
Kuģis tika nodots ekspluatācijā Ņujorkā 1831. gada 26. oktobrī un sāka aktīvu darbību 1831. gada 15. decembrī. 1832. gada 12. janvārī tas devās uz Dienvidameriku, kur līdz 1834. gada aprīlim ASV interesēs apsargāja Brazīlijas staciju. Pēc atgriešanās USS Enterprise tika remontēts un uzlabots. Jūlijā kuģis atkal devās uz Brazīliju.
Desmit mēnešus vēlāk USS Enterprise pievienojās kuģim Peacock un devās uz Tālajiem Austrumiem, kuģojot apkārt Āfrikai un Indijai. Turpinot virzīties uz austrumiem, kuģis 1836. gada septembrī piestāja Honolulu, tad devās uz Meksikas rietumu krastu, ierodoties Mazatlānā 1836. gada 28. oktobrī. Tas burāja gar Dienvidamerikas rietumu krastu līdz 1839. gada martam, līdz, izbraucot no Valparaiso, devās uz dienvidiem ar mērķi apkuģot Dienvidameriku, piestāja Riodežaneiro un devās uz Filadelfiju. Tur 1839. gada 12. jūlijā USS Enterprise aktīvo darbību pārtrauca.
USS Enterprise atkārtoti nodeva ekspluatācijā 1839. gada 29. novembrī, un 1840. gada 16. martā tas devās uz Dienvidameriku. Pēc četru gadu ASV tirdzniecības aizsardzības Brazīlijas stacijā tas ienāca Bostonas ostā un četras dienas vēlāk beidza savu darbību ASV kara flotes sastāvā. Kuģi pārdeva 1844. gada 28. oktobrī.
Latvijas Galda hokeja federācija
Latvijas Galda hokeja federācija (LGHF) ir galvenā par galda hokeju atbildīgā organizācija Latvijā. Tā piedalās Latvijas čempionāta un Latvijas kausa izcīņas organizēšanā, kā arī rīko starptautiska līmeņa sacensības Latvijā: ikgadējos Rīgas kausu un Latvia Open, vairākkārt — pasaules un Eiropas čempionātus, kuros to pārstāv Latvijas galda hokeja izlase. Tās galvenā mītne atrodas Rīgā.
Neoficiālā statusā
LGHF nodibināja Rīgas Galda hokeja klubs (RGHK) un RTU Sporta klubs un reģistrēja to kā nevalstisku organizāciju, tai pašā gadā pārņemot no RGHK lielāko sacensību — Rīgas kausa organizēšanu. Jau pirmajā gadā tajā piedalījās ap 200 dalībnieku, un turnīrs kļuva par vienu no apmeklētākajiem pasaulē, kāds tas ir palicis arī tagad.
2005. gada jūnijā LGHF Rīgā organizēja pasaules čempionātu, kurā piedalījās spēlētāji no 23 valstīm.
Oficiālā statusā
Kopš 2006. gada LGHF Latvijā trīsreiz organizējusi Eiropas čempionātus un Pasaules klubu komandu čempionātu, ik gadus kopā ar vietējiem klubiem tiek rīkotas 7—9 Latvijas līmeņa un starptautiskas sacensības, kā arī skolēnu bezmaksas galda hokeja masu pasākums "Sarauj!", kurā 2018. gadā piedalījās vairāk kā 700 bērnu. Ik gadus tā nosaka nacionālās izlases sastāvu un nodrošina tās izbraukumu uz pasaules vai Eiropas čempionātiem, kā arī bieži sponsorē labu spēlētāju dalību Pasaules tūres posmos ārzemēs.
LGHF ar saviem cilvēkiem un inventāru ņēmusi dalību dažādos masveidīgos sporta un izklaides notikumos Rīgā un Latvijā, kā Sporta nakts, ledus hokeja komandas Rīgas "Dinamo" spēles un bērnu vasaras nometnes.
Tiek veikta sadarbība ar Latvijas Paralimpisko komiteju, pateicoties kurai ir sagādātas treniņu iespējas cilvēkiem ar ierobežotām kustību iespējām un galda hokeja Amatieru līgā tiek apbalvoti labākie tās spēlētāji.
LGHF sastāv no locekļiem — juridiski reģistrētām galda hokejā aktīvām organizācijām un valdes. LGHF valdē ir 7 cilvēki, tās priekšsēdētājs ir R. Blūmentāls. Organizācijas budžets ir ap 25 000 eiro gadā, lielākie ienākumi tajā ir no sadarbības ar sportu pārvaldošajām organizācijām, valsti un pašvaldībām, lielākie izdevumi — sacensību organizācija Latvijā, bērnu pasākuma "Sarauj!" rīkošana un izlases izbraukumi.
Bateru kauja
Bateru kauja jeb kauja pie Bateru mājām bija kauja Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 22. martā pie Džūkstes upes Jaunbērzes pagastā starp Latvijas armijas dienvidu grupas (jeb Latviešu atsevišķās brigādes) spēkiem un Padomju Latvijas armijas 10. latviešu strēlnieku pulku.
Priekšvēsture
1919. gada 6. martā uzbrukuma laikā Padomju Latvijas armijas daļām savstarpējā landesvēra latviešu un vāciešu karaspēka daļu apšaudē gāja bojā 1. latviešu atsevišķais bataljona komandieris Oskars Kalpaks un Studentu rotas komandieris Nikolajs Grundmanis. 10. martā Atsevišķais latviešu bataljons kopā ar piekomandētajiem Goldfelda kavalēristiem ieņēma Saldu, 16. martā Studentu rota ieņēma Jaunpili un 17. marta rītā Bikstu muižu. Vācu landesvēra spēki 18. marta vakarā ieņēma Jelgavu, 19. martā Latviešu atsevišķais bataljons ieņēma Līvbērzi, bet Dzelzsdivīzija Dobeli. 20. martā latviešu bataljonam pienāca papildinājums divu rotu (300 vīru) sastāvā. 1919. gada 21. martā Latviešu atsevišķo bataljonu pārformēja par 1. Latviešu atsevišķo brigādi, rotas pārveidojot par bataljoniem (1. Neatkarības bataljonu, 2. Cēsu bataljonu, 3. Studentu bataljonu) un nosaucot par Latvijas armijas dienvidu grupu. To pastiprināja 2 jātnieku eskadroni, artilērijas baterija, velosipēdisti-izlūki un vezumieki. Brigādes skaitliskais sastāvs pieauga līdz 1000 kareivjiem un kavalēristiem.
Brigādei deva uzdevumu šķērsot Lielupi, un tā devās uzbrukumā Kalnciema un Slokas virzienā. Savukārt Padomju Latvijas armijas 10. un 16. strēlnieku pulki saņēma uzdevumu doties pretuzbrukumā līdz Tukuma-Jelgavas šosejai.
Kaujas gaita
22. marta rītā Latviešu atsevišķās brigādes vienības no Ērzeļu kroga devās Kalnciema virzienā. Pēc pāris kilometriem avangardā esošais Artuma-Hartmaņa eskadrons nonāca krustugunīs, kad to sāka apšaudīt no Bateru un Sarmu mājām. Abu naidīgo pušu spēki izvērsās kaujai. Studentu rotas vads un tikko kā saformētā kapteiņa E. Graudiņa rota veica apiešanas manevru, mežā uzduroties sarkano strēlnieku rotai, kas veica identisku manevru pretī. Kaujā, kas dažviet nonāca līdz tuvcīņai, sarkanie strēlnieki tika piespiesti atkāpties. Savukārt brigādei piekomandētā hauptmaņa Millera artilērijas baterija atklāja uguni pa Bateru mājām, apspiežot pretinieka ugunspunktu. Pēc artilērijas apšaudes Studentu rota un Latvijas Neatkarības bataljons devās triecienuzbrukumā un ieņēma pretinieka pozīcijas.
Sekas
Abas puses pēc divu stundu apšaudes atkāpās, taču kaujas rezultātā bija izjaukts Padomju Latvijas armijas mēģinājums doties uz Jelgavu, kuru Landesvēram ar Dzelzsdivīzijas atbalstu izdevās noturēt. 24. martā Dienvidlatvijas brigādes daļas ieņēma Kalnciemu un Ķemerus, bet 25. martā Studentu bataljons šķērsoja Lielupi un ieņēma Klīves muižu. 26. martā Neatkarības bataljons ar landesvēra Malmedes bataljona atbalstu ieņēma Sloku, sasniedzot plānoto Lielupes līniju, kur vācu un latviešu vienību uzbrukums apstājās uz gandrīz diviem mēnešiem.
Zaudējumi
Kaujā krita ap 50 Padomju Latvijas armijas karavīri. Latviešu atsevišķā brigāde zaudēja 10 kritušos (Aleksandrs Baginskis, Kārlis Barons, Otto Greble u.c.) un 23 ievainotos.
Piemiņa
1936. gadā kaujas vietā mežā netālu no Rīgas-Liepājas šosejas pie Bataru mājām atklāja piemiņas akmeni. 2012. gadā to iekļāva Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā. Netālu no akmens uz koka piestiprināta piemiņas zīme kritušajiem padomju karavīriem.
Beka Vačiberadze
Beka Vačiberadze (dzimis ) ir Gruzijas futbolists, pussargs.No 2018. gada līdz 2019. gadam spēlējis Latvijas Virslīgas kluba FK RFS sastāvā.
Ziemeļmaķedonija Eirovīzijas dziesmu konkursā
Ziemeļmaķedonija (līdz 2018. gada konkursam kā Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija) Eirovīzijas dziesmu konkursā ir piedalījusies 19 reizes, debitējot 1998. gada konkursā. Pašlaik labākais rezultāts valstij ir 7. vieta 2019. gada konkursā, kad to pārstāvēja Tamara Todevska ar dziesmu Proud.
Ārons Van-Bisaks
Ārons Van-Bisaks (en, dzimis ) ir Anglijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Van-Bisaks pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Manchester United FC
Tunelis Tallina–Helsinki
Tunelis Tallina–Helsinki (et, fi) ir zemūdens tuneļa būves projekts zem Somu jūras līča starp Tallinu un Helsinkiem. Priekšizpētes darbi pabeigti 2015. gadā, tuneļa atklāšana varētu notikt ne agrāk kā 2030. gadā.
Ārons Van-Bisaks
Sasniegumi
Manchester United
Individuālie sasniegumi
Tunelis Tallina–Helsinki
Izmaksas
Tā sākotnējās būves kopējās izmaksas lēsa no 9 līdz 13 miljardiem eiro atkarībā no plānotās gaitas, pie kam paša tuneļa izmaksas prognozēja vismaz 4 miljardu eiro apjomā.
2018. gada sākumā publicētajā ziņojumā tuneļa izmaksas tika lēstas jau aptuveni 16 miljardu eiro apmērā, ietverot tuneļa konstrukciju, būvniecību, termināļus, dzelzceļa savienojumus un depo, bet ne vilcienu aprīkojumu.
Passengers
Passengers var būt:
Arnolds Artums-Hartmanis
Arnolds Artums-Hartmanis, arī Arnolds Artum-Hartmanis (1895—?) bija latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku pulkvežleitnants, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.
Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 29. martā Aizupes pagastā ierēdņa Jura Hartmaņa ģimenē. Mācījās Tukuma komercskolā. Tūlīt pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada jūlijā iestājās Krievijas impērijas armijā, piedalījās kaujās Austrumprūsijas un Galīcijas frontēs. Pēc Oranienbaumas praporščiku skolas beigšanas 1916. gadā bija 6. Tukuma latviešu strēlnieku pulka spridzinātāju nodaļas komandieris. Piedalījies Ķekavas un Ziemassvētku kaujās. Pēc Oktobra revolūcijas 1917. gada 26. oktobrī atstāja Krievijas armiju.
Latvijas brīvības cīņu sākumā 1918. gada 29. novembrī iestājās Latvijas armijā, bija Latvijas zemessardzes 1. Rīgas latviešu zemessargu rotas ložmetēju nodaļas komandieris, pēc 12. decembra Jelgavas brīvprātīgo rotas komandieris. 1919. gada 15. janvārī pēc Apsardzības ministra rīkojuma Liepājā sāka organizēt jātnieku nodaļu. Zemgales atbrīvošanas laikā 1919. gada 22. martā kaujā pie Bataru mājām Jaunbērzes pagastā zem pēkšņi uzbrūkošā pretinieka uguns Artums-Hartmanis sakārtoja savu nodaļu ķēdē un, no visām pusēm ielenkts, izturēja spiedienu, tā ļaudams galvenajiem spēkiem izvirzīties un sakaut ienaidnieku. No 1919. gada maija viņš bija Latviešu atsevišķās brigādes 1. jātnieku diviziona štāba priekšnieks, kopš septembra - komandiera vietnieks. Bermontiādes laikā 29. oktobrī viņam uzdeva organizēt 9. Rēzeknes kājnieku pulka jātnieku nodaļu, no 1920. gada 5. janvāra bija Zemgales divīzijas atsevišķā eskadrona komandieris.
Pēc kara beigām 1921. gada 12. martā viņš kļuva par 1. Jātnieku pulka komandiera palīgu, atvaļināts no dienesta 1924. gada 2. septembrī. 1925. gadā pārgāja robežsardzes dienestā, bija Ludzas apriņķa 8. rajona kontrolieris, no 1927. gada 3. Jaunlatgales robežapsardzības iecirkņa priekšnieks.
1929. gadā kļuva par Rīgas prefektūras jātnieku policijas komandieri. 1939. gada 4. novembrī vācbaltiešu izceļošanas laikā pārcēlās uz Vācijas okupēto Polijas daļu. Miris 1970. gados VFR.
Neprāta posts
"Neprāta posts" (en) ir 2005. gada ASV krimināldrāma, kuras režisore ir Barbara Kopla. Galvenās lomas atveido Anna Hetaveja, Bižū Filipsa un Maiks Vogels. Filmas pirmizrāde notika Minhenes festivālā.
Filma ir par bagātiem Losandželosas jauniešiem, kurus hiphopa kultūra iedvesmo viņus imitēt gangsteru dzīvesveidu. Tomēr pēc tam, kad jaunieši saskaras ar narkotiku tirgotāju grupu, viņi saprot, ka nav tik gudri, kā sākotnēji domāja.
Zirgu tramvajs
Zirgu tramvajs jeb konka ir tramvaja veids, kas darbojas ar dzīvnieku (parasti zirgu) muskuļu spēku. Bija plaši sastopams pilsētās 19. gadsimtā, līdz to pamazām izkonkurēja elektriskais tramvajs. Mūsdienās dažkārt saglabājies vai speciāli izveidots kā tūrisma atrakcija (piemēram, Dēbelnes pilsētā Saksijā).
Pasaulē pirmais zirgu tramvajs tika ierīkots Velsā, Svonzi pilsētā 1807. gadā. Daglasā, Menas salā atrodas zirgu tramvaja līnija (Douglas Bay Horse Tramway), kas nepārtraukti darbojas kopš 1876. gada (izņemot Otrā pasaules kara gadus).
Zirgu tramvajs Latvijā
Latvijā pirmais zirgu tramvajs tika izveidots Rīgā 1882. gada 23. augustā kā ārvalstu koncesija. Pirmās tika izveidotas trīs tramvaja līnijas:
Vilcējspēks bija 95 Tambovas guberņā pirkti zirgi. Ritošais sastāvs bija 19 Rīgas Krievu Baltijas vagonu fabrikā būvēti vagoni, ietilpība — 40 cilvēku. Salons bija sadalīts divās daļās — smēķētājiem un nesmēķētājiem. Ja tramvajā nebija brīvu vietu, ārpusē tika izlikti sarkani karodziņi. Vasarā tramvajs kursēja pa līnijām no pulksten 7.30 līdz 23.00, bet ziemā no 8.00 līdz 23.00. Kad 1900. gadā Rīgā atklāja elektrisko tramvaju, zirgu tramvajs tika pamazām nomainīts. 2009. gadā Rīgā, bijušajā Siena tirgū atklāja Andra Vārpas veidotu pieminekli zirgu tramvajam.
Līdz Pirmajam pasaules karam bez Rīgas Latvijā zirgu tramvajs darbojās arī Ventspilī uz sanatoriju ar kaulu tuberkulozi slimojošiem bērniem Staldzenē.
7 miljardi gadu pirms pasaules gala
Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai kā "Labākā debijas filma".
Mūzika
Spēlfilmā daudz skan Māra Šverna mūzika gan viņa, gan viņa grupas "Baložu Pilni Pagalmi" izpildījumā. Atsevišķas filmas epizodes uzņemtas grupas koncertā. Filmā izmantota arī Baha mūzika.
Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi" (en) ir 2005. gada ASV animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir Korijs Edvardss, Tods Edvardss un Tonijs Līčs. Filmas pirmizrāde notika Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši Anna Hetaveja, Glenna Klouza, Džims Beluši, Patriks Varbērtons, Entonijs Andersons un Deivids Ogdens Staierss.
Filmā Sarkangalvīte, vilks, mežzinis un Sarkangalvītes vecmāmiņa tiek nopratināti policijas iecirknī par notikumiem, kas noveda pie viņu satikšanās.
Daniils Isačenko
Daniils Isačenko (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas 1. līgas kluba FK Dinamo Rīga sastāvā.
Muša (filma)
Muša (en) ir 1986. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Kronenbergs. Filma stāsta par zinātnieku, kurš neveiksmīgā eksperimenta dēļ sācis pārvērsties par pus cilvēku, pus mušu.
Galvenās lomas filmā atveido Džefs Goldblūms, Džīna Deivisa un Džons Getss, filmas pirmizrāde notika 1986. gada 15. augustā. 1989. gadā filmai iznāca turpinājums "Muša 2".
Daniels Balodis
Daniels Balodis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs, Latvijas izlases spēlētājs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba Valmiera FC sastāvā.
Karjera
D. Balodis ir Skonto FC audzēknis. 2017. gadā viņš pievienojās RFS, pārsvarā spēlēja dublieru komandā. Virslīgā Balodis debitēja pret FK Ventspils. 2019. gada sezonā tika izīrēts BFC Daugavpils, aizvadīja 27 spēles Virslīgā un guva divus vārtus. 2020. gada pirmajā pusē pārstāvēja FK Jelgava, bet 2020. gada jūlijā pievienojās Virslīgas klubam Valmiera FC.
Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs, Latvijas U-21 izlasē pildījis kapteiņa pienākumus. Latvijas izlasē debitēja Baltijas kausa spēlē pret Igauniju, dodoties laukumā sākumsastāvā.
Fils Kolsons
Filips J. Kolsons (en, ) ir izdomāts tēls Marvel Cinematic Universe sērijā, ko atveido Klārks Gregs. Visaugstāk stāvošais spiegu aģentūras V.A.I.R.O.G.S loceklis. Parādījies filmās "Dzelzs vīrs" (2008), "Dzelzs vīrs 2" (2010), "Tors" (2011), "Atriebēji" (2012) un "Kapteine Mārvela" (2019). Tāpat ir viens no galvenajiem tēliem televīzijas seriālā "Drošības aģenti V.A.I.R.O.G.S" (2013–pašlaik), kā arī divās Marvel One-Shots (2011). Tāpat sastopams dažādos ar sēriju saistītos komiksos, un tīmekļa seriālā Agents of S.H.I.E.L.D.: Slingshot (2016). Vēl tēls sastopams citos drukātajos izdevumos, tostarp izdevniecības Marvel Comics komiksos.
Drezīna
Drezīna (pēc vācu izgudrotājā K. F. Draisa vārda ) ir neliela noceļama vai nenoceļama dzelzceļa platforma ar mehānisku riteņu piedziņas transmisiju, ko darbina ar muskuļu spēku vai ar iekšdedzes dzinēju. Vagonetei atšķirībā no drezīnas nav velkošo riteņu. Bet automotrise (motorizēts pašgaitas vagons, sliežu autobuss) atšķirībā no drezīnas paredzēta pasažieru apkalpošanai, bet ir līdzīga drezīnai. Pašgaitas ceļu mašīnas (piemēram, iztaisnošanas, izlāgošanas un pablīvēšanas; ceļa stabilizātors; šķembu balasta plānēšanas un sadalīšanas u.c. tml.) konkrētu ceļa uzturēšanas vai remonta nodrošināšanai arī nav drezīnas, bet pašu drezīnu gan var attiecināt pie ceļu mašīnām. Drezīnas izmanto dzelzceļnieku, nelielu kravu (piem., gulšņi, sliedes, pārmiju daļas u.tml.), rokas (laužņi, kabvergas, lāpstas u.tml.) un mazās mehanizācijas instrumentu (gulšņu pablīvētāji, sliežu slīpmašīnas, sliežu diskzāģi u.tml.), kā arī dažādu iekārtu, tādu kā, piemēram, — sliežu metināšanas un uzkausēšanas agregāti, ģeneratori u.tml. pārvadāšanai. Uz drezīnas var būt ierīkots celtnis vai kauss kravu iekraušanai un izkraušanai no platformas. Kontakttīkla drezīnas ir ar grozu, ko izmanto konakttīkla remontam un regulēšanai.
Platsliežu dzelzceļa infrastruktūras ceļos noceļamo drezīnu kustība ir aizliegta.
Drezīnas laika gaitā evolucionēja no primitīvām iekārtām uz aizvien komplicētākām un "gudrākām" mašīnām. Muskuļu drezīnām galvenais parametrs ir to vieglums gan lai ātrāk varētu pārvietoties, kā arī laicīgi nomukt no sliežu ceļa, kad tuvojas vilciens. Noceļamās drezīnas pārsvarā izmanto slēgtos ceļos. Var būt kā slēgti pastāvīgi, tā slēgti speciāli drezīnu pasākumam. Līdzīgi velomopēdiem, arī drezīnām var būt kombinēta piedziņas gaita. Sākotnēji drezīnām nebija autosakabju. Šobrīd drezīnām ir autosakabes un tās var pārvadāt no 1 līdz 3 vagoniem, kā arī tās var iekļaut citu vilcienu sastāvos pārvadāšanai tālākos maršrutos. Drezīnas ir vieglas un tas var traucēt SCB ierīču normālu darbu, it sevišķi mazdarbīgos ceļos ar slikti piestrādātām sliedes galviņas virsmām. Lai uzlabotu kontaktu ar sliežu elektriskajām ķēdēm, drezīnas var aprīkot ar speciālām sliežu kontaktsukām (ierievjiem).
Dažu drezīnu tehniskais raksturojums
Tabulas piezīmes:
(1) - skaitītājā celtspēja 3,5 t (jaunākas konstrukcijas), saucējā - celtspēja 5,0 t. '' P.s. Vecāku izlaidumu drezīnām DGKu celtspēja ar bija 3,5 t, taču ar zemākiem tehniskajiem parametriem. ''
Mārtiņš Sesks
Mārtiņš Sesks var būt:
Mujāni
Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Rīgas arhibīskapijas vasaļu Rozenu Mujānu pils, kas pirmo reizi pieminēta 1390. gadā. 15. gadsimta beigās tā piederēja Ēvaldam Patkulam, bet 1494. gadā Hansam no Ikšķiles. 15. gs. beigās tās īpašnieki pakalnā pie dzirnavām uzcēla mūra nocietinājumu. Zviedru Vidzemes laikā 1622. gadā Mujāni piešķirti karaļa Gustava II Ādolfa valsts kancleram Akselam Ūksenšernam, kura dzimtas valdījumā tie atradās līdz pat muižu redukcijai. 1633. gadā bija plānots pili nostiprināt, bet Lielā Ziemeļu kara laikā to sagrāva un vairs neatjaunoja.
19. gadsimtā no Mujānu pils bija palikušas tikai drupas, izņemot Balto torni vairāku stāvu augstumā. Mujānu muižas īpašnieks grāfs Morics Mengdens 19. gadsimta otrajā pusē lika Baltā torņa otrā stāva velvi noklāt ar cementbetonu.
Latvijas Sporta federāciju padome
Latvijas Sporta federāciju padome (LSFP) ir nevalstiskā organizācija, kas apvieno Latvijā esošās valsts atzīto sporta veidu federācijas (2019. gada vasarā to bija 93) un pārstāv to kopīgās intereses.
Darbība
LSFP sporta popularizēšanai organizē publiskus masu sporta pasākumus ar daudzu sporta veidu vienlaicīgu dalību, kā BeActive Pludmales spēles. Padome izstrādā iesniedz priekšlikumus par sporta attīstības stratēģiju Izglītības ministrijai. LSFP ar valsts budžeta līdzfinansējumu izdod sporta metodisko grāmatu sēriju un konkursa kārtībā sniedz stipendijas sportistiem. LSFP ir arī viena no organizatorēm Latvijas Gada balvai sportā. Padome 2018.—2019. gados strādā pie jaunas treneru sertifikācijas sistēmas ieviešanas, lai paaugstinātu to līmeni.
Valdes locekļu statuss
2017. gadā VID secināja, ka nevalstiskās organizācijas LSFP valdes locekļi ir pielīdzināmi valsts amatpersonām, kas izsauca nepatiku LSFP. Tā rezultātā LSFP nācās pārvēlēt valdē citus locekļus, kas bija savienojami ar šādu statusu. Padomes vadītājs E. Fogelis to nosauca par bezprecedenta valsts iejaukšanos nevalstiskās organizācijas darbībā.
Gričupes seņūnija
Gričupes seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas centrālajā daļā. Izveidota 2005. gadā, atdalot no Dainavas seņūnijas tās dienvidu daļu.
Allažu iela (Jūrmala)
Allažu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Allažu iela sākas krustojumā ar Piestātnes ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 85 metri, tā ir klāta ar asfaltu segumu. Allažu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Alkšņu iela (Jūrmala)
Alkšņu iela ir iela Jūrmalā, Vaivaru un Kaugurciema apkaimē. Alkšņu iela sākas krustojumā ar Vakara ielu un beidzas krustojumā ar Jūrmalas ielu. Kopējais ielas garums ir 1815 metri, tā ir klāta gan ar grants, gan ar asfalta segumu. Alkšņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Alkšņu iela ir savienota ar šādām ielām:
Panemunes seņūnija
Panemunes seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas dienvidaustrumos, Nemunas upes kreisajā krastā.
Ivars Caune (autosportists)
Ivars Caune (dzimis, miris ) bija latviešu autosportists. 13 reizes uzvarējis Latvijas čempionātā autorallijā, ir trīskārtējs PSRS čempions autorallijā, kā arī bija viens no vadošajiem braucējiem pasaules rallija čempionātā Anglijas un Zviedrijas posmos.
Ārējās saites
Oficiālā mājaslapa
Alūksnes iela (Jūrmala)
Alūksnes iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Alūksnes iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Alūksnes ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Petrašūnu seņūnija
Petrašūnu seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas rietumos. Ievērojamas platības aizņem rūpnieciskā apbūve. Lielākā Kauņas pilsētas seņūnija pēc platības, bet mazākā pēc iedzīvotāju skaita.
Šanču seņūnija
Šanču seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas centrālajā daļā.
Amulas iela (Jūrmala)
Amulas iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Amulas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 335 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Amulas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Bleideļi (Aulejas pagasts)
Bleideļi ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Aulejas, 20 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V614.
Maculolachnus
Maculolachnus ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst 4 sugas. Tās ir vidēji lielas laputis. Pieaugušie īpatņi, gan spārnaini gan bezspārnu, dzemdē jau attīstītas laputis (nedēj olas).
Jola
Jola var būt:
Šilaiņu seņūnija
Šilaiņu seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas ziemeļrietumos.
Amatas iela (Jūrmala)
Amatas iela ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Amatas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Amatas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Amatas iela ir savienota ar šādām ielām:
Brāslava (Aulejas pagasts)
Brāslava ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Aulejas, 16 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V640, Sivers ezera krastā. Ciemā atrodas Braslavas pilskalns.
Džahandars Azadelijevs
Džahandars Azadelijevs (az; dzimis 2010. gadā) ir Azerbaidžānas šahists, Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētājs (2018).
Jaunā Vienotība
"Jaunā Vienotība" ir centriski-labēja partiju apvienība Latvijā. Partiju apvienību veido partija "Vienotība" kopā ar reģionālajām politiskajām partijām "Kuldīgas novadam", "Tukuma pilsētai un novadam", "Valmierai un Vidzemei" un "Jēkabpils reģionālo partiju". Līdz 2022. gadam ar apvienību sadarbojās arī Latgales partija. Partiju apvienība identificējas, kā liberāli konservatīva un ir Eiropas Tautas partijā.
Džahandars Azadelijevs
Biogrāfija
Divus gadus pēc kārtas bijis otrais Azerbaidžānas jauniešu šaha čempionātos U08 vecuma grupās (2017, 2018). 2018. gadā uzvarējis Maskavas starptautiskā šaha festivāla "Moscow Open" U09 vecuma grupas turnīrā. Pārstāvējis Azerbaidžānu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O08 vecuma grupā. 2019. gada augustā Bratislavā izcīnījis bronzas medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā O10 vecuma grupā.
Jaunā Vienotība
13. Saeimas darbības laikā "Jaunā Vienotība" uzņēmās valdības veidošanu, lai gan pēc 13. Saeimas vēlēšanām bija mazākā Saeimas frakcija, un visu 13. Saeimas sasaukumu pie varas bija Artura Krišjāņa Kariņa vadītais Ministru kabinets. 14. Saeimas vēlēšanās "Jaunā Vienotība" guva pārliecinošu uzvaru, iegūstot 26 mandātus 14. Saeimā, un A. K. Kariņš turpināja darbu kā Ministru prezidents, vadot savu otro valdību.
Vēsture
13. Saeimas vēlēšanās "Jaunā Vienotība" ieguva 6,69% balsu, iegūstot 8 mandātus Saeimā. Lai arī Saeimā "Jaunā Vienotība" bija frakcija ar vismazāk deputātu madātiem, pēc tam, kad Jānim Bordānam (JKP) un Aldim Gobzemam (KPV LV) neizdevās izveidot valdību, Valsts Prezidents Raimondam Vējonim Ministru Prezidenta amatam nominēja Arturu Krišjāni Kariņu. , Saeima apstiprināja Kariņa Ministru kabinetu, "Jaunajai Vienotībai" iegūstot Ministru prezidenta, ārlietu ministra un finanšu ministra portfeļus valdībā.
2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās "Jaunā Vienotība" nostartēja visveiksmīgāk no visiem kandidējušajiem sarakstiem un ieguva divus Eiropas Parlamenta deputātu mandātus (ievēlēja Valdi Dombrovski, kura vietā stājās Inese Vaidere, un Sandru Kalnieti). Apvienība arī ieguva ES Komisāra portfeli, ko ieņēma Valdis Dombrovskis. 2022. gadā partijai "Vienotība" pievienojās Eiropas Parlamenta deputāte Dace Melbārde.
"Jaunā Vienotība" guva pārliecinošu uzvaru 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, iegūstot 26 mandātus 14. Saeimā. , Saeima atkārtoti apstiprināja A. K. Kariņu Ministru prezidenta amatā, tādā veidā arī apstiprinot Kariņa 2. Ministru kabinetu. Jaunajā valdībā "Jaunā Vienotība" ieguva Ministru prezidenta, ārlietu ministra, finanšu ministra, izglītības un zinātnes ministra, klimata un enerģētikas ministra, labklājības ministra un tieslietu ministra portfeļus.
Žaļakalnes seņūnija
Žaļakalnes seņūnija ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas centrālajā daļā.
Iztekas strauts
Iztekas strauts (augštecē Raganīte, Ragonīte) ir Aronas labā krasta pieteka Madonas novadā.
Izteka — Bolēnu Veselības avots pie Bolēnu kalna. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Aronā uz rietumiem no Kusas. Upi šķērso valsts autoceļi V882 (Migļi – Vālēni) un V884 (Madona – Zelgauska – Viesiena – Vestiena). Upes vidustecē atrodas Griblejas tilts.
Jole
Izteka — pie Arnicēniem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Aronā uz rietumiem no Kusas. Upi šķērso valsts autoceļi V858 (Madona – Stiebriņi – Gravas – Bukas), V856 (Bērzaune – Zelgauska – Kusa – Oļi – Cesvaine) un P30 (Cēsis — Vecpiebalga — Madona).
Ventspils Jaunrades nams
Ventspils Jaunrades nams (VJN) ir interešu izglītības iestāde, kura nodarbojas ar dažādu bērnu un jauniešu ārpusskolas aktivitāšu nodrošināšanu Ventspilī.
Vēsture
Sākotnēji VJN tika izveidots kā Pionieru nams 1955. gadā Lielā ielā 7 ar toreiz tikai 4 pulciņiem (baleta, šūšanas, foto un tehniskās modelēšanas), kopš 1990. gada — Skolēnu Jaunrades nams. Kopš 2011. gada iestāde pārcelta uz bijušo Latviešu biedrības namu Maiznieku ielā 11, mainot nosaukumu uz Ventspils Jaunrades namu un mērķauditoriju uz 3 līdz 25 gadiem. 2019. gadā VJN darbojās 55 pulciņi. kopš 2019. gada maija direktore ir Elita Heinsberga. Vēsturiski ilgākais stāžs direktores amatā ir Rasmai Jakovičai — 31 gads. Papildus parastajam aprīkojumam, VJN ir sava observatorija un digitālais planetārijs.
Darbība
VJN realizē daudzas interešu izglītības programmas, organizē bērnu vasaras nometnes, koncertus, konkursus un pasākumus.
Galvenie darbības virzieni ir:
Dažas nodarbības notiek arī Ventspils Pārventas pamatskolā. Observatorijas aprīkojums ļauj dienas laikā novērot Sauli. Planetārijā ik dienas notiek dažādu zvaigžņu šovu un filmu izrādes.
Kapupīte (Aronas pieteka)
Kapupīte (arī Kapupe) ir Aronas labā krasta pieteka Madonas novadā.
Izteka — uz ziemeļiem no Klaucēniem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Aronā augšpus Zelgauskas. Upi šķērso valsts autoceļi V858 (Madona—Stiebriņi—Gravas—Bukas), P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona) un V856 (Bērzaune—Zelgauska—Kusa—Oļi—Cesvaine). Tās krastos atrodas Kusa.
Merlangs
Merlangs (Merlangius merlangus) ir mencu dzimtas (Gadidae) jūras zivs, kas ir vienīgā suga merlangu ģintī (Merlangius). Sastopams Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos un reģionam pieguļošajās jūrās.
Izplatība
Merlangs sastopams Atlantijas okeāna Eiropas piekrastēs no Portugāles līdz Islandei un Barenca jūrai, mājo arī Skagerakā un Kategatā, Ziemeļjūrā, Vidusjūrā (ziemeļrietumos reti), Egejas jūrā, Adrijas jūrā un Melnajā jūrā.
Baltijas jūrā
Merlangs Baltijas jūrā ir rets ieceļotājs. Vairākas reizes konstatēts jūras dienviddaļā līdz Gotlandes salai, arī Gdaņskas līcī. Latvijas piekrastē līdz šim nav noķerts.