cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sorona
Sorona ir pilsēta Indonēzijā, Dienvidrietumu Papua provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Izvietojusies Jaungvinejas salā, Doberai pussalas ziemeļrietumos, Selas šauruma krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 47,2%, katoļi 7,5%), bet 45,0% — musulmaņi. Pilsēta izaugusi kā naftas un dabasgāzes ieguves reģiona centrs.
Bogdanovičs
Bogdanovičs (ru, be, uk, pl, sr, hr) ir slāvu izcelsmes uzvārds.
Francišeks Jakubs Šembeks
Francišeks Jakubs Šembeks (pl; dzimis ap 1700. gadu, miris 1765. gadā) bija Žečpospolitas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1731. līdz 1765. gadam, vairākkārtējs sejmu deputāts, bibliofils.
Larss Olsens
Larss Kristians Olsens (dk, dzimis ) ir Dānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, bijis Dānijas futbola izlases dalībnieks.
Savas spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis klubus Dānijā, Turcijā, Beļģijā un Šveicē. Ar Brøndby IF komandu sešas reizes kļuvis par Dānijas čempionu. 1988. gadā ieguvis Dānijas gada labākā spēlētāja balvu.
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Dānijas klubos Brøndby IF, Randers, Odense Boldklub un Esbjerg. No 2011. gada līdz 2019. gadam bijis Fēru Salu futbola izlases galvenais treneris.
Spēlētāja karjera
Brøndby IF
Trabzonspor
Dānija
Individuālie sasniegumi
Trenera karjera
Randers
Māris Bogdanovičs
Māris Bogdanovičs (dzimis Dobelē) ir Latvijas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv Taivānas Meiyo CNN Pro cycling team komandu.
Treniņus uzsācis Dobeles novada sporta skolā, pēc tam pārstāvējis RSK Tandēms un Alpha Baltic-Unitymarathons.com komandu, trenējies pie Tamāras Bumbieres, Daiņa Rituma.
Staņislavs Ladusāns
Staņislavs Ladusāns (pt, dzimis, miris ) bija latviešu filozofs un jezuītu priesteris. Lielāko savas dzīves daļu pavadījis Brazīlijā.
Māris Bogdanovičs
2016. gadā uzvarēja Baltijas ceļa velobrauciena kopvērtējumā.
Staņislavs Ladusāns
Dzīvesgājums
Dzimis 1912. gadā Zvirgzdenes pagasta Rudzeišos. Mācījās Zvirgzdenes sešklasīgajā pamatskolā un Ludzas Valsts ģimnāzijā. 1931. gada pavasarī viņš iestājās Rīgas Katoļu garīgajā seminārā. 1933. gada viņu uzņēma Staravieses jezuītu noviciātā un nosūtīja studēt uz jezuītu ordeņa skolu Polijā. 1936. gadā S. Ladusāns turpināja filozofijas studijas Romas Sv. Gregora Universitātē, bet 1938. gadā uzsāka teoloģijas studijas, kuras viņš beidza 1942. gadā ar licenciāta grādu. 1941. gada 26. jūnijā viņu iesvētīja par priesteri Ignacija Lojolas baznīcā Romā.
Māris Bogdanovičs
2017. gada oktobrī parakstīja līgumu ar UCI kontinetnālo komandu . 2018. gada oktobrī pievienojās Japānā reģistrētajai kontinentālajai komandai Interpro Stradalli Cycling. 2021. gada sezonu pavadījis amatiera statusā Dobeles dzirnavnieks/FeelFree komandā, novembrī pievienojās Meiyo CNN Pro cycling team komandai no Taivānas.
Staņislavs Ladusāns
Dzīvesgājums
Pēc Otrā pasaules kara beigām 1946. gadā viņš Romā ieguva doktora grādu par Akvīnas Toma un Kanta filozofijas pētījumiem. Pēc pārcelšanās un Brazīliju līdz 1947. gadam lasīja lekcijas Nova Frīburgas jezuītu universitātē, tad līdz ar universitāti pārcēlās uz Sanpaulu. Vadīja Brazīlijas Katolisko filozofu biedrību, no 1974. gada bija Filozofijas pētniecības institūta (CONPEFIL) direktors, Brazīlijas Filozofu biedrības zinātniskā žurnāla Presença filósofica prezidents. Apvienojot līdzīgas biedrības visā Latīņamerikā, viņš 1982. gadā kļuva par Amerikas Katolisko Filozofu asociācijas (ACIF) prezidentu. No 1983. gada vadīja pētniecības darbus Riodežaneiro Katoļu pontifikālajā universitātē, lasīja lekcijas pāvesta Jāņa Pāvila II universitātē. 1992. — 1993. gadā lasīja lekcijas filozofijā Rīgas katoļu garīgajā seminārā. Miris 1993. gadā Riodežaneiro.
Māris Bogdanovičs
Strādājis par treneri Dobeles sporta skolā.
Goldberga (Mēklenburga)
Goldberga ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, uz austrumiem no Šverīnes. Āmtes centrs. Pilsētas pievārtē 1220. gadā dibinātais Dobertīnes klosteris (Kloster Dobbertin).
Klusā okeāna gārgale
Klusā okeāna gārgale (Gavia pacifica) ir vidēji liels gārgaļu dzimtas (Gaviidae) migrējošs ūdens putns, kas ligzdo Ziemeļamerikas Arktiskajā reģionā un ziemo galvenokārt Klusā okeāna piekrastēs. Nesenā pagātnē Klusā okeāna gārgale un melnkakla gārgale tika klasificētas kā viena suga. Abām sugām izplatības areāli pārklājas Aļaskas rietumdaļā un Sibīrijas austrumos. Pie Japānas krastiem bieži var novērot abu sugu jauktus ziemojošos barus.
Izplatība
Klusā okeāna gārgale ligzdo tundras ezeros Aļaskā un Kanādā, areālam austrumu virzienā sasniedzot Bafina salu, un Sibīrijas ziemeļaustrumos (uz austrumiem no Ļenas upes). Ziemo Klusā okeāna piekrastēs, gar Āzijas un Ziemeļamerikas krastiem. Ziemas periodā to var novērot jūrā pie Krievijas, Ķīnas, Japānas, Korejas, ASV un Meksikas. Retos gadījumos tā ieklejo Grenlandes, Lielbritānijas, Spānijas un Somijas piekrastēs.
Izskats
Klusā okeāna gārgale ir ļoti līdzīga melnkakla gārgalei, bet ir par to nedaudz slaidāka. Tās ķermeņa garums ir 58 — 74 cm, spārnu izplētums 91 — 128 cm, svars 1 — 2,5 kg. Abi dzimumi izskatās vienādi, bet tēviņi ir nedaudz lielāki. Klusā okeāna gārgalei ir proporcionāli garš ķemenis, vidēji garš kakls un kājas anatomiski novietotas tālu ķermeņa aizmugurē. Pēdas ir platas un pleznotas, ķermenis saplacināts, atgādinot plostu, un, kuļot pēdas kā propellerus, putns veikli peld.
No ļoti līdzīgās melnkakla gārgales Klusā okeāna gārgali var atpazīt pēc kakla sānu melni—balto līniju raksta: melnkakla gārgalei tas plūstoši savienojas ar krūšu melni—balto laukumu, bet Klusā okeāna gārgalei kakla līniju laukums nodalīts no krūšu laukuma ar melnu joslu. Lai arī abām sugām vēders un sāni ir balti, peldot melnkakla gārgalei virs ūdens var redzēt baltus sāna laukumiņus, bet Klusā okeāna gārgalei baltais vēders ir pilnībā zem ūdens.
Uzvedība
Atšķirībā no citām gārgalēm Klusā okeāna gārgales ir sabiedriskākas un veido lielus kopīgus barošanās barus, kā arī migrācijas lidojumus veic kopīgā barā. Līdzīgi kā citas gārgales, tā uz sauszemes ir ļoti neveikla un nespēj no sauszemes pacelties gaisā, bet, paceļoties no ūdens virsmas, tai ir jāieskrienas apmēram 30 — 50 metri.
Ligzdošana
Klusā okeāna gārgales veido monogāmus pārus uz mūžu, pāris atgriežas katru pavasari vienā un tai pašā ligzdošanas vietā, kur atkal satiekas. Ļoti bieži tiek izmantota tā pati ligzda, kuru pāris būvē kopīgi. Ligzda ir vienkāršs padziļinājums zemē, kas atrodas uzreiz ūdens līnijas tuvumā, tādējādi briesmu gadījumā putni var aizbēgt. Tā tiek izklāta ar sausu zāli un ūdensaugiem. Dējumā ir 1 — 2 olas, kuras ir gaiši brūnas vai olīvzaļas ar tumšiem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 23 — 25 dienas. Perē abi vecāki. Kad mazuļi izšķiļas, tos klāj tumšas dūnas, tie uzreiz spēj peldēt, bet ligzdā parasti paliek pirmās divas dienas. Bieži var novērot, ka vecāki vizina savus mazuļus uz muguras, tos aizsargājot un dodot tiem iespēju atpūsties. Jaunie putni lidot sāk 50 — 65 dienu vecumā.
888. gads
888. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.
Ragakāpa (dabas parks)
Ragakāpa ir īpaši aizsargājama dabas teritorija (dabas parks) Jūrmalā. Izvietojusies gar Rīgas līča krastu Buļļuciemā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1962. gadā.
Ragakāpas dabas parkā sastopami septiņi Eiropas Savienībā aizsargājami biotopi, to skaitā embrionālās kāpas, baltās kāpas, mežainās jūrmalas kāpas un dabiski attīstījušies veci skujkoku meži. Mežainās jūrmalas kāpas ir Latvijā īpaši aizsargājams biotops. Parkā sastopama 21 Latvijā īpaši aizsargājama suga: astoņas augu, viena sēņu, astoņas kukaiņu un četras putnu sugas. Parkā aug Eiropas Savienībā aizsargājamā smiltāja neļķe, ligzdo meža balodis, melnā dzilna, sila cīrulis un stepes čipste. Ņemot vērā šīs Ragakāpas dabas parka vērtības, tas iekļauts Eiropas Savienības aizsargājamo teritoriju tīklā NATURA 2000.
Vēsture
20. gadsimta sākumā apmežoja kādreiz klejojošās baltās smilšu kāpas. 1962. gadā 17 metru augsto Ragakāpu iekļāva valsts aizsardzībā esošo dabas objektu sarakstā. 1970. gadā pie Ragakāpas nodibināts zvejniecības muzejs, kas savas durvis apmeklētājiem vēra 1979. gadā. 2003. gadā Jūrmalas brīvdabas muzejs kļuva par Jūrmalas pilsētas muzeja filiāli, kas popularizē un pēta Jūrmalas iedzīvotāju senākā nodarbošanās veida attīstību.
Zlate Moravces apriņķis
Zlate Moravces apriņķis ir Slovākijas Nitras apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Nitras apgabala Levices, Nitras un Topoļčanu apriņķiem, Trenčīnas apgabala Partizānskes apriņķi, kā arī Banska Bistricas apgabala Žarnovicas apriņķi.
Olivera Tvista piedzīvojumi
"Olivera Tvista piedzīvojumi" (en) ir angļu rakstnieka Čārlza Dikensa romāns. To 1838. gadā izdeva Ričards Bentlijs.
Grāmata ir stāsts par bāreni Oliveru Tvistu, kas sākumā pacieš nožēlojamu dzīvi darba namā, vēlāk neilgu laiku dzīvo pie meistara, taču vēlāk aizbēg uz Londonu. Tur kļūst par nepilngadīgo kabatzagļu bandas locekli.
Grāmatas sižets ir ticis izmantots vairāku filmu un mūziklu veidošanā, 1968. gada filma Oliver! saņēma sešas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, tai skaitā kā labākā filma.
Bakara
Bakara (fr, ) ir kāršu spēle, kuru ļoti bieži spēlē kazino. Šajā spēlē ir jāliek likme vai spēlētājs uzvarēs, zaudēs, vai būs neizšķirts. Ja ir neizšķirts un spēlētājs ir uzlicis likmi uz to koeficients ir 8:1 tātad spēlētājs saņem 8 reizes vairāk nekā uzlika likmē. Punkti tiek skaitīti šādi: 2 līdz 9 ir punktu vērtība šīm kārtīm, 10, kungs, dāma un kalps ir 0 punkti un dūzis ir 1 punkts. Uzvar spēlētājs kura 2 kāršu kopējā vērtība ir tuvāka skaitlim 9. Ja kāršu vērtība ir vairāk nekā 9 tad tiek ņemts vērā tikai otrais cipars. Piemēram, kopējās vērtības 14 patiesā vērtība ir 4. Ja spēlētāja punktu summa pēc 2 kāršu saņemšanas ir 0 līdz 5 punkti, spēlētājs saņem trešo kārti.
Ņemot vērā to, ka pirmās liecības par bakara spēli ir lasāmas 15. gadsimta sākumā rakstītajos materiālos, šo ilgo gadu laikā spēlei ir izveidojušās vairākas versijas. Šobrīd populārākās bakara versijas ir Punto Banco, Chemin de Fer, Baccarat Banque, European Baccarat un Dragon Tiger.
KF Gryka
KF Gryka (sq) ir Kosovas futbola klubs no Lapušnikas, kas šobrīd spēlē Kosovas Pirmajā līgā.
Ramaniški
Ramaniški ir ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 249 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Cārmins.
WASP-19b
WASP-19b ir citplanēta, kas riņķo ap zvaigzni WASP-19, kas atrodas 250 pc attālumā no Zemes Buru zvaigznājā. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0164 AU, un gads uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu tēraudu.
Planēta sver 1,152 reizes vairāk par Jupiteru un tās rādiuss ir 1,31 reizi lielāks nekā Jupiteram. Lielā masa un rādiuss ir pierādījums tam, ka tā ir Jupitera tipa planēta. Gravitācija uz tās 1,7 reizes pārsniedz Zemes pievilkšanas spēku.
Planētu atklāja 2009. gada 10. decembrī.
Edgars Gaigalis
Edgars Gaigalis (dzimis Dobelē) ir latviešu pedagogs un politiķis, bijušais Dobeles novada domes priekšsēdētājs, šo amatu viņš ieņēma no  līdz. Pārstāv Nacionālo apvienību.
Biogrāfija
2002. gadā absolvējis Rīgas Tehnisko universitāti, iegūstot arodpedagoga specialitāti. No 2014. gada līdz 2021. gadam strādājis par saimniecības vadītāju Dobeles Jaunatnes iniciatīvu un veselības centrā.
Ievēlēts Dobeles novada pašvaldībā un ar 10 balsīm par un 9 balsīm pret ticis ievēlēts par Dobeles novada priekšsēdētāju. tika gāzts no Dobeles novada domes priekšsēdētāja amata, vietā stājoties Ivaram Gorskim (LZS).
Precējies, ir divas meitas un divi dēli.
Rolands Silaraups
Rolands Silaraups (1965) ir latviešu disidents, viens no organizācijas Helsinki-86 aktīvistiem.
Dzīvesgājums
Dzimis 1965. gada 30. septembrī Rīgā, viņa tēvs Rihards Silaraups Otrā pasaules kara laikā dienēja Vācijas armijā un bija atgriezies no ieslodzījuma.
1986. gadā VDK viņu apcietināja un inkriminēja pretpadomju aģitāciju un propagandu, izplatot vācu okupācijas laika žurnālus "Laikmets", J. Sārta grāmatu "Pieviltie". 1986. gada 25. septembrī Silaraupu tiesāja Latvijas PSR Augstākās Tiesas Krimināllietu tiesas kolēģija, kuras priekšsēdētājs bija Juris Kaksītis, viņu sodīja ar brīvības atņemšanu uz pieciem gadiem un ar nometinājumu uz diviem gadiem. Līdz ar citiem politieslodzītajiem viņu drīz vien atbrīvoja.
Pēc līdzdalības Helsinki-86 akcijā 1987. gada 14. jūnijā pie Brīvības pieminekļa viņu izraidīja no PSRS. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Silaraups Latvijā neatgriezās, dzīvo ASV.
Margerita Furjē
Margerita Furjē (fr) bija franču tenisiste, kura startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Furjē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja sieviešu vienspēļu turnīrā. Šajā turnīrā viņa pirmajā kārtā zaudēja britu tenisistei Šarlotei Kūperei un turpmāko cīņu neturpināja.
Ādolfs Knigge
Ādolfs Francs Frīdrihs Ludvigs fon Knigge (, dzimis 1752. gada 16. oktobrī Bredenbekā, miris 1796. gada 6. maijā Brēmenē), bija vācu rakstnieks un brīvmūrnieks. Pazīstams kā grāmatas "Par saskarsmi ar cilvēkiem" (Über den Umgang mit Menschen) autors.
Dzīvesgājums
Knigge studēja tieslietas Getingenes Universitātē (1769–1772). 1772. gadā strādāt Kaseles tieslietu sistēmā, kur viņu uzņēma brīvmūrnieku ložā "Pie kronētiem lauvām" (Zum gekrönten Löwen). 1780. gadā Knigge pievienojās Ādama Veishaupta vadītajam Iluminātu ordenim, un viņš bija atbildīgs par kontaktiem ar protestantisko vācu valstu brīvmūrniekiem.
Pēc konflikta ar Veishauptu 1784. gada 1. jūlijā Knigge izstājās no Iluminātu ordeņa. 1788. gadā publicēja traktātu Über den Umgang mit Menschen par cilvēcisko attiecību pamatprincipiem. Kopš 1790. gada viņš strādāja Brēmenes miertiesā.
Lokas ūdenskrātuve
Lokas ūdenskrātuve (fi) ir 1967. gadā izveidota ūdenskrātuve uz Luiro upes Somijas ziemeļos. Atkarībā no ūdens līmeņa tās platība ir no 216 līdz 418 km2 liela. Ar ūdenskrātuves plalīdzību iespējams regulēt Kemijoki upes HES kaskādes ūdens daudzumu. Ūdenskrātuves rajonā dzīvo jūras ērgļu populācija.
Abitūrija
Abitūrija (de, no la — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot vidējās izglītības iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu augstskolā. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala eksāmeniem, sauc par abiturientu, tomēr pēcpadomju valstīs par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.
Eiropas Farmācijas studentu asociācija
Eiropas Farmācijas studentu asociācija (EPSA) ir bezpeļņas, nevalstiska, nepolitiska, neatkarīgi no reliģiskās piederības vienojoša organizācija, kas pārstāv vairāk nekā 100 000 farmācijas studentus no 45 asociācijām 37 Eiropas valstīs. EPSA moto ir vienot farmācijas studentus, nodrošinot zināšanu un pieredzes apmaiņu, tādējādi veicinot izglītību, profesionālo prestižu un zinātnes attīstību farmācijas nozarē. EPSA galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā PGUE ofisā.
Ģenerālā asambleja
EPSA Ģenerālā asambleja (GA) ir Asociācijas augstākā lēmējinstitūcija. GA laikā lēmumus pieņem oficiālie delegāti, kuri pārstāv savas asociācijas. GA notiek divas reizes gadā - EPSA Ikgadējā kongresa un EPSA Rudens Asamblejas laikā.
EPSA komanda (EPSA Team)
EPSA komandu katru gadu ievēl EPSA Ikgadējā kongresā. EPSA komanda saskaņā ar valdes lēmumiem visu gadu sadarbojas ar farmācijas studentu asociācijām, lai sasniegtu EPSA mērķus.
Valde
EPSA Valde atbild par departamentam uzticētajiem pienākumiem un vada darbu EPSA vārdā dažādās nozarēs. EPSA Valde sastāv no 8 ievēlētiem biedriem un apstiprināta (iecelta) prezidenta no iepriekšējā mandāta.
Prezidents/ President (president@epsa-online.org) – galvenais pienākums ir koordinēt visus notiekošos projektus, aktivitātes Asociācijā.
Iekšlietu departamenta vadītājs/ Vice President of Internal Affairs (vp.ia@epsa-online.org) – atbildīgs par savstarpējo komunikāciju komandā, uzturēt komunikāciju ar kontaktpersonām.
Finansists/ Treasurer (treasurer@epsa-online.org) — galvenais pienākums ir uzraudzīt EPSA finanšu pārvaldi, sadali.
Izglītojošā departamenta vadītājs/ Vice President of Education (vp.education@epsa-online.org) – atbildīgs par izglītību saistītām tēmām Asociācijā, viens no viņa pienākumiem ir uzturēt kontaktu ar EPSA pasākumu organizatoru komandu, lai vienotos par pasākumu tēmu un izglītojošo programmu.
Sabiedrisko attiecību departamenta vadītājs/ Vice President of Public Relations (vp.pr@epsa-online.org) – primārais uzdevums ir koordinēt, uzraudzīt visas aktivitātes, kas ir saistītas ar EPSA tēlu un asociācijas popularizēšanu.
Ārlietu departamenta vadītājs/ Vice President of External Relations (vp.er@epsa-online.org) - galvenais pienākums ir stiprināt attiecības starp Eiropas farmācijas studentiem un profesionāļiem, kā arī veidot kontaktus ar citām studentu organizācijām ar līdzīgiem mērķiem.
Eiropas lietu departamenta vadītājs/ Vice President of European Affairs (vp.ea@epsa-online.org) – visa mandāta laikā strādā gan EPSA labā, gan PGEU birojā (Pharmaceutical Group of the European Union) Briselē.
Bijušais prezidents/ Immediate Past President (ipp@epsa-online.org) – bijušajam prezidentam ir padomdevēja loma EPSA valdē.
EPSA komandu veido 30 EPSA valdes locekļi un koordinatori, kas sadalīti departamentos: iekšlietu departaments, izglītības departaments, sabiedrisko attiecību departaments, ārlietu departaments un Eiropas lietu departaments. Katra departamenta pienākumi un atbildības ir izskaidrotas EPSA mājaslapā.
Kontaktpersonas (Liaison Secretaries)
EPSA kontaktpersonas tiek ievēlētas vai ieceltas katrā dalībasociācijā, un to galvenais uzdevums ir nodrošināt EPSA projektu un darbību īstenošanu, popularizēšanu vietējā, nacionālā līmenī un izveidot saikni starp nacionālās asociācijas valdi un EPSA valdi.
Ramaškas
Ramaškas ir ciems Strūžānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 250 km attālumā no Rīgas.
Eiropas Farmācijas studentu asociācija
Izglītības un profesionālo lietu aizstāvības (EduProf) platforma
EduProf platformas mērķis ir palielināt EPSA aizstāvības līmeni, atbalstot biedru intereses. Galvenais mērķis ir izdot dokumentus, kas paustu EPSA biedru viedokli. Katra EPSA dalībasociācija EduProf platformā tiek pārstāvēta līdz diviem EduProf platformas pārstāvjiem, kurus ievēl/ ieceļ katra EPSA dalībasociācija.
Individuālie biedri, asociācijas draugi un atbalstītāji
Pieteikties par individuālo biedru var farmācijas studenti un nesen absolvējuši studenti (līdz diviem gadiem pēc absolvēšanas) no valstīm, kas ir Eiropas Padomes dalībvalstis un kuri nav pārstāvēti caur kādu no EPSA dalībasociācijām.
Asociācijas drauga statusam var pieteikties personas, asociācijas, uzņēmumi un citas personas, kas vēlas atbalstīt Asociāciju un iesaistīties EPSA pasākumos un projektos.
Dalībasociācijas
EPSA dalībasociācijas ir Eiropas valstu nacionālās un vietējās farmācijas studentu asociācijas, kuras nāk no valstīm, ko Eiropas Padome ir atzinusi par neatkarīgām valstīm un kuras atrodas Eiropas ģeogrāfiskajā reģionā. EPSA reprezentē 45 farmācijas studentu asociācijas.
Board of Trustees
Šī padome sastāv no cienījamiem profesionāļiem dažādās farmācijas jomās, kas palīdz ar savām zināšanām un kontaktiem EPSA valdei.
Goda biedri (Honorary Life Membership)
Goda biedra statuss tiek piešķirts personām, kuras ir devušas lielu un ievērojamu ieguldījumu Asociācijas darbā.
Apakškomitejas un darba grupas
Šobrīd darbojošās apakškomitejas ir Absolventu padome (Alumni Advisory Board) un Sabiedrisko attiecību apakškomiteja (Public Relations Subcommittee). Absolventu padome sastāv no iepriekšējiem EPSA komandas locekļiem, kas sniedz padomus pašreizējai EPSA komandai. Sabiedrisko attiecību apakškomiteja sastāv no EPSA biedriem, kas palīdz sabiedrisko attiecību departamentam ar tekstu labošanu, pārlasīšanu, dizainu un citiem uzdevumiem.
Ikgadējais kongress
EPSA Ikgadējais kongress (Annual Congress) ir lielākais notikums EPSA kalendārā, kur visiem EPSA biedriem ir iespēja tikties un apspriest jaunumus Asociācijā un farmācijas nozarē. Parasti tas notiek aprīlī. EPSA Ikgadējā kongresā ir iekļauta izglītojošā programma (semināri un apmācības), sociālā programma un Ģenerālā asambleja. Liona (Francija) tika izvēlēta par 2020. gada kongresa uzņemšanas pilsētu.
Rudens Asambleja
EPSA Rudens Asambleja (Autumn Assembly) ir EPSA otrs svarīgākais notikums, kas parasti notiek oktobra beigās. EPSA Rudens Asamblejas mērķis ir nodrošināt EPSA biedriem iespēju atskatīties uz paveikto darbu pusgada laikā un vienlaikus atjaunot motivāciju, lai veiksmīgi turpinātu pildīt pienākumus Asociācijā. Nākamā Rudens Asambleja notiks Porečā, Horvātijā, 2019. gada oktobrī.
Vasaras Universitāte
Vasaras Universitāte ir trešais galvenais EPSA pasākums un parasti tas notiek jūlija beigās. 21. Vasaras Universitāte notiks Slovēnijas pilsētā Portorožā 2019. gada jūlijā.
Ikgadējā pieņemšana
Ikgadējā pieņemšana (Annual Reception) tiek organizēta katru gadu, parasti tā notiek februārī Briselē, Beļģijā, kur atrodas EPSA galvenā mītne. Šī pasākuma galvenais mērķis ir iepazīstināt ar savu darbu un projektiem padomei, tas ir, Board of Trustees, partneriem, uzņēmumiem un jebkurai iestādei, kas varētu būt ieinteresēta EPSA darbā.
Lendžu ielu uzskaitījums
Lendžu ciema ielu uzskaitījums iekļauj sevī 7 ielas, kas atrodas Rēzeknes novada Lendžu pagasta Lendžos.
Eiropas Farmācijas studentu asociācija
Newsletter
EPSA Newsletter ir oficiāla EPSA publikācija, kas satur EPSA biedru un profesionāļu rakstus un kuras mērķis ir izplatīt EPSA jaunākās norises saistībā ar asociācijas projektiem un apmainīties ar zināšanām un pieredzi. To izdod trīs reizes gadā.
Monthly Dose
EPSA Monthly Dose mērķis ir izdot jaunumus, kas varētu interesēt studentus, kuri vēlas uzzināt vairāk par Asociāciju. To katru mēnesi publicē EPSA Publikāciju koordinators, un tajā ir atrodama informācija par attiecīgajiem EPSA projektiem un dalībasociāciju aktivitātēm, gaidāmajiem pasākumiem un nesen publicētajiem rakstiem blogā un citām publikācijām.
ESSP (EPSA Students’ Science Publication)
ESSP apkopo un publicē EPSA biedru kopsavilkumus par zinātnisko darbu. Visus kopsavilkumus izskata EUFEPS (Eiropas Farmācijas zinātņu federācija), lai studenti saņemtu profesionālu atgriezenisko saiti, vērtējumu. To izdod trīs reizes gadā.
Activity Booklet
Activity Booklet izdod vienreiz gadā, un tajā ir informācija par pagājušā kalendārā gada sasniegumiem.
Educational Outcomes
Tas ir dokuments, kur EPSA ir apkopojusi un publicējusi atskaites, pārskatus, iespaidus no tiešsaistes aktivitātēm un kongresiem.
EPSA Blog
EPSA Blogs ir savienots ar EPSA mājaslapu. Šeit regulāri tiek publicēti raksti par EPSA aktivitātēm un pasākumiem, ko rīko dalībasociācijas.
Sociālie mediji
EPSA ikdienā izmanto vairākus sociālos tīklus, piemēram, Facebook, Twitter, Instagram un EPSA Blogu, lai informētu farmācijas studentus un sniegtu viņiem jaunāko informāciju par savu darbību.
EPSA mājaslapa
EPSA mājaslapa ir oficiālais informācijas avots par EPSA, kurā ir pieejama informācija par visiem projektiem un aktivitātēm, kā arī ir pieejamas visas publikācijas.
EPSA Projects and Activities Webinar
EPSA Projects and Activities Webinar tiek organizēts divas reizes katrā mandātā, lai biedrus vairāk iepazīstinātu ar EPSA.
EPSA Events and Educational Calendar
EPSA pasākumu kalendārs ir Eiropas farmācijas studentu un nesen absolvējušo farmācijas studentu izglītības iespēju kalendārs, ko organizē profesionāļi vai EPSA biedru asociācijas. Tas ir pieejams EPSA mājaslapā un LLeaP.
Mūžizglītības platforma (Lifelong Learning Platform - LLeaP)
EPSA mūžizglītības platforma (LLeaP) nodrošina farmācijas studentiem, kas aktīvi iesaistās profesionālajā un izglītojošajā darbībā, iespēju gūt taustāmu labumu par šīm aktivitātēm. Platforma izveido svarīgus mūžizglītības principus veselības aprūpes speciālistiem, kā arī nosaka, ka ir svarīgi dokumentēt profesionālās darbības un popularizēt tās starp kolēģiem, izmantojot šo platformu.
Methodology Booklet
Methodology Booklet ir dokuments, kur ir apkopots Eiropas farmācijas studentu viedoklis par farmācijas izglītību Eiropā. Methodology Booklet izveido atkārtoti ik pēc 5 gadiem un atjaunina tur esošo informāciju. Tāpat tiek veidotas aktivitātes Eiropas un nacionālā/ vietējā līmenī, lai veicinātu farmācijas studentu izglītību.
Tīmekļa semināri un tiešsaistes diskusiju forumi
Semināros tiek sagatavota prezentācija par konkrētu tēmu. Semināra beigās studentiem ir iespēja uzdot jautājumus. Tiešsaistes diskusiju forumi ir interaktīvas aktivitātes ar mērķi apkopot EPSA biedru viedokli un veicināt diskusijas studentu starpā.
Sabiedrības veselības un sociālie pasākumi
EPSA dalībasociācijas gan organizē sabiedrības veselības kampaņas, gan informē iedzīvotājus sociālajos medijos vietējā un valsts līmenī par kādu aktuālu tēmu.
EPSA Zinātnes diena
Zinātnes diena notiek EPSA Ikgadējā kongresa laikā. Galvenais mērķis ir iepazīstināt kongresa dalībniekus ar pētījumu, ko ir veikuši viņu kolēģi, kuri studē maģistrantūrā vai doktorantūrā. Tiek organizētas plakātu un mutvārdu prezentācijas.
EPSA Science! Monthly
Katru mēnesi tiek atrasta konkrēta tēma saistībā ar farmāciju, par kuru atrod sešus zinātniskus rakstus. ''EPSA Science! Monthly'' tiek publicēts EPSA mājaslapā un EPSA sociālos medijos vienreiz mēnesī.
Zinātniskās ekskursijas
Zinātniskās ekskursijas ļauj studentiem apmeklēt dažādas vietas un iepazīties ar profesionālo pasauli. Tās tiek organizētas EPSA pasākumu laikā un tās organizē arī EPSA dalībasociācijas.
Science Blog
Science Blog ir interaktīva platforma, kuras mērķis ir ieinteresēt EPSA biedrus zinātnes jomā. Tiek publicēti raksti par dažādām tēmām, kā arī dažādi izaicinājumi.
EPSA Training Project
Training Project ir neformāls izglītības projekts, kas tiek pasniegts eksperimentālā veidā. Dalībniekiem patiešām ir jautri, jo mācīšanās notiek nodarbību laikā runājot vienam ar otru un veidojot pierakstus uz papīra, kas veicina labu attieksmi pret mūžizglītību un veicina pašizaugsmi. Apmācības var apmeklēt EPSA pasākumos, kā arī ir iespējams uzaicināt EPSA trenerus uz savu pilsētu.
Sociālo mediju konkursi
Sabiedrisko attiecību departaments visa mandāta laikā organizē dažādus konkursus sociālajos medijos, un tajos var piedalīties ikviens EPSA biedrs.
Individuālais mobilitātes projekts
EPSA Individuālais mobilitātes projekts (IMP) ir ilgtermiņa projekts, kas dod iespēju farmācijas studentiem no visām Eiropas valstīm (EPSA biedriem), ​​īpaši tiem, kuri ir beiguši studijas, iegūt papildus darba pieredzi, galvenokārt pētniecības un rūpniecības jomā.
TWINNET
TWINNET ir apmaiņas projekts, kura mērķis ir veicināt sadarbību starp EPSA biedru asociācijām.
Students' Guide
Students’ Guide ir platforma, kas piedāvā informāciju par Erasmus iespējām farmācijas studentiem, kā arī informāciju par studijām un dzīves apstākļiem dažādās Eiropas pilsētās.
EPSA Humanitarian Mobility Project
Šis projekts apvieno sevī mobilitāti un humāno palīdzību. Ikviens EPSA biedrs var doties uz noteiktu vietu un palīdzēt tiem, kam tas ir nepieciešams, iesaistoties dažādās aktivitātēs.
EPSA Mentoru programma
Šī projekta mērķis ir izveidot saikni starp profesionāļiem un studentiem, lai studenti iegūtu pieredzi no cita skatupunkta un veicinātu studentu karjeras izaugsmi.
Karjeras lapa
Karjeras lapa sniedz informāciju par farmaceitu iespējamajām karjeras nodarbinātības jomām. Tā ir pieejama EPSA mājaslapā un LLeaP platformā.
Chat with Professionals
Chat with Professionals ir aktivitāte, kur notiek diskusija starp studentiem/ absolventiem un profesionāļiem. Tā var būt organizēta gan tiešsaistē, gan EPSA pasākumā.
Karjeras nedēļa
Karjeras nedēļas laikā norisinās vairākas aktivitātes tiešsaistē, kas ir saistītas ar profesionālo izaugsmi.
Career Fair
Career Fair tiek rīkots EPSA pasākumos. Asociācijas un kongresa partneri, sponsori iepazīstina sevi ar īsām prezentācijām. Tiek organizētas arī citas interaktīvas aktivitātes.
Aleksejs Girba
Aleksejs Girba (ru; dzimis ) ir krievu režisors. Veidojis izrādes Krievijā, Lietuvā, Ukrainā, kā arī Liepājas teātrī. 1992. gadā absolvējis Maskavas Valsts teātra mākslas institūtu. Institūtā un Andalūzijas mākslas skolā Spānijā ir strādājis par pedagogu.
OGLE2-TR-L9
OGLE2-TR-L9 ir 15. zvaigžņlieluma zvaigzne, kas atrodas 1901 pc attālumā no Zemes Kuģa Ķīļa zvaigznājā. Novērojumi liecina, ka zvaigznei ir vismaz viena planēta — OGLE2-TR-L9b.
Zvaigznes masa ir 1,52 MSUN, un tās rādiuss ir 1,53 RSUN. Zvaigznes temperatūra (6933 K jeb 6660 °C) ir augstāka nekā Saulei, tāpēc zvaigzne izstaro gaismu, kura pēc spektrālā sastāva ir zilāka par Saules gaismu.
Al Jazira Club
Al Jazira Club (ar) ir profesionāls Apvienoto Arābu Emirātu futbola klubs no Abū Dabī, kas piedalās valsts augstākajā futbola līgā jeb AAE Pro līgā.
Klubs tika dibināts 1974. gadā. Tas savas mājas spēles aizvada Mohammed bin Zayed Stadium stadionā, kurā ir 42 056 skatītāju vietas. Komanda ir izcīnījusi trīs augstākās līgas čempionu titulus.
Ābols (auglis)
Ābols (pomum) ir sulīgs auglis. Par ābolu parasti dēvē ābeļu augļus, bet pēc augļu morfoloģiskās klasifikācijas āboli ir visu ābeļu apakšdzimtas augu augļi, piemēram, cidoniju, bumbieru, pīlādžu, aroniju, korinšu un citu augļi.
Silverstona
Silverstona (en) ir ciemats Northemptonšīras grāfistē, kas atrodas Anglijas centrālajā daļā — Austrummidlendas reģionā.
Perms
Perma sistēmas dalījums
Ir vairāki perma sistēmas dalījumi. Sākotnēji tika izveidota Austrumeiropas stratigrāfiskā skala, kura paredzēja permu dalīt 2 nodalījumos (arī epohās) — apakšējais (agrais) perms un augšējais (vēlais) perms. Atšķirīgi dalījumi ir Ķīnā un ASV. 2004. gadā tika ierosināts permu dalīt 3 nodalījumos. Apakšējais perms (Cisurāla nodalījums) palika tādā pat apjomā, kā Austrumeiropas stratigrāfiskajā skalā. Bet sākotnējo augšējo permu sadalīja divos nodalījumos: vidējā (Gvadelupes nodalījumā) un augšējā (Lopingas nodalījumā).
Silverstona
Silverstona mūsdienās ir plašāk pazīstama ar to, ka nepilnu 1 km uz dienvidiem no ciemata atrodas Silverstonas trase, kas kalpo par vienu no daudzajām Formula 1 sacīkšu trasēm, kurā regulāri tiek rīkota Lielbritānijas Grand Prix izcīņa. Šī iemesla dēļ sacīkšu dienā Silverstonu ik gadu apciemo vidēji vairāk kā 100 000 apmeklētāju.
Perms
Paleoģeogrāfiskie apstākļi
Perma perioda nogulumi veidojās hercīnā krokošanās cikla beigās, kuru izsauca vairāku kontinentālo plātņu savstarpējās sadursmes, izveidojot superkontinentu — Pangeju. Agrā perma laikā ģeosinklinālie apgabali, salīdzinot ar iepriekšējo periodu, stipri sašaurinājās, kā rezultātā mazinājās jūru izplatība. Noturīgs jūras baseins atradās Vidusjūras ģeosinklinālē, kas stiepās no tagadējās Sicīlijas teritorijas caur Mazāziju un Himalajiem līdz Indoķīnai. No tā šaurs atzars aizstiepās līdz Urālu rietumu nogāzei, un daļēji arī tagadējās Ķīnas dienvidiem. Patstāvīgs baseins izveidojās Āzijas ziemeļaustrumos, kā arī gar Kordiljeriem Ziemeļamerikā.
Skābekļa uzkrāšanās atmosfērā sakarā ar sauszemes augu savairošanos pirms 360 — 260 miljoniem gadu izraisīja zemes virsmas atdzišanu un Karū ledus laikmetu, kad ledāji pārklāja daļu no Pangejas superkontinenta. Agrā perma beigās jūras baseinu izplatība mazinājās vēl lielākā mērā, tām pārvēršoties vai nu sājūdens lagūnās, vai arī saldūdens ezeros ar akmeņogļu nogulām. Laikposmā starp agro un vēlo permu vairākās ģeosinklinālajās zonās (Apalači, Rietumeiropa, Urāli, Tjanšans u.c.) sākās aktīvi kalnu veidošanās procesi. Rezultātā vēlajā permā jūru baseini vēl vairāk samazinājās. Normāla sāļuma jūra saglabājās pārsvarā tikai Vidusjūras ģeosinklinālajā zonā. Pārējā ģeosinklināļu teritorijā izveidojās pārsvarā kontinentāli apstākļi.
Dzīvība
Jūrās dominēja Fusulina un Fusulinella foramenīferas. Perioda beigās tās strauji izmira. Izzuda arī četrstarainie koraļļi, vairākums jūrasliliju, blastoīdi un vēžskorpioni. Perioda beigās izmira arī trilobīti. Toties bagātāka kļuva gliemju fauna. Izplatījās pleckāji. Vēlajā permā izmira produktīdu kārtas pleckāji. Samazinājās skrimšļzivju, otiņspuru un plaušzivju daudzums. Izmira akantodes.
No sauszemes dzīvniekiem izmira senspārņi (paleodiktiopteri). No abiniekiem agrajā permā dominēja stegocefāļi. Perioda beigās daudzi no tiem izmira. Citi pielāgojās dzīvei arīdos (sausuma) apstākļos. Izveidojās daudzveidīga rāpuļu fauna. Šajā laikā dzīvoja primitīvie rāpuļi — kotilozauri, kā arī Sinapsida apakšklases pārstāvji, kas tiek uzskatīti par zīdītāju senčiem. Perma perioda florā izmira gigantiskie staipekņveidīgie lepidodendroni. Joprojām svarīgu vietu ieņēma ķīļlapji. Perioda beigās sāka izmirt kalamīti. Strauji attīstījās skujkoki, cikadejas un sūnaugi. Florā parādījās ginki.
Perma nogulumi Latvijā
Latvijas teritorija perma periodā atradās Pangejas ziemeļu daļā, to daļēji klāja ūdens. Latvijā perma perioda nogulumi ir izplatīti tikai Zemgales un Kurzemes dienvidu daļā. Perma perioda nogulumi ir sākuši veidoties jūrā, tie iedalās divos nodalījumos, pirmais ir augšējais Kūru stāvs — tajā atrodas kaļķakmens, un apakšējais — Mēmeles stāvs, kur atrodas dolomīts. Tie ir pieskaitāmi pie epikontinentālās jūras nogulumiem. Brocēnos perma kaļķakmens tiek izmantots cementa ražošanā.
Perma periodā pirms 290 ± 35 miljoniem liela meteorīta trieciena rezultātā izveidojās Dobeles meteorīta krāteris aptuveni 4,5 km diametrā, kas ir viens no lielākajiem meteorītu krāteriem Eiropā. Ledus laikmetā to piepildīja bieza nogulumiežu kārta.
Lorāns Koscelnijs
Lorāns Koscelnijs (dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists un Francijas futbola izlases spēlētājs. Spēlēja aizsarga pozīcijā.
Pieaugušo futbolā debitēja En Avant de Guingamp. Spēlējot FC Lorient rindās Koscelnijs pievērsa Arsenal galvenā trenera Arsēna Vengera uzmanību un pārcēlās uz Anglijas Premjerlīgas klubu. Viņu savā laikā uzskatīja par vienu no labākajiem aizsargiem Premjerlīgā. 2019. gadā Koscelnijs pievienojās Bordo "Girondins".
Francijas futbola izlasē spēlējis 2012. gada un 2016. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Arsenal
Supernova 2019
Supernova 2019 bija 64. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuru rīkoja Latvijas Televīzija.
Pieteikšanās konkursam notika no līdz, kopumā saņemot 83 pieteikuma anketas, no kurām 64 atbilda nolikumam un tās vērtēja žūrija. Pēc priekšatlases procesa, pusfināliem tika izvēlēti 16 dalībnieki.
Pusfināli notika un, bet fināls —.
Konkursā uzvarēja Carousel ar dziesmu That Night, kuri pārstāvēja Latviju 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, kuriem sekoja Markus Riva un Laime Pilnīga.
Piezīmes par kādu skandālu
"Piezīmes par kādu skandālu" (en) ir 2006. gada Apvienotās Karalistes psiholoģisks trilleris, kura režisors ir Ričards Eirs. Filmas pirmizrāde notika. Galvenās lomas filmā atveido Keita Blanšeta un Džūdija Denča. Filma ir balstīta uz Zojas Helleres tāda paša nosaukuma romānu.
Supernova 2019
Norises vieta un laiks
Pēc vairākām diskusijām saistībā ar Latvijas rezultātiem 2017. un 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, iespējams, konkursa fināls, kā, piemēram, Igaunijā Saku Suurhall un Lietuvā Žalgiris Arena, varētu notikt Arēnā Rīga. Šāda iespēja tika apsvērta arī Latvijas Televīzijas izmaksu samazināšanas dēļ, atpelnot daļu no budžeta ar biļešu naudu. Neskatoties uz šiem paziņojumiem, konkursa pusfināli notika studijā, Latvijas Televīzijas augstceltnē, bet fināls — Rīgas Kinostudijā. Visas tiešraides tika pārraidītas LTV1 kanālā un vietnē replay.lsm.lv plkst. 21:25.
Vadītāji
tika paziņots, ka konkursu vadīs Supenova 2018 vadītāja Dagmāra Legante un pirmo trīs konkursa sezonu vadītāja Ketija Šēnberga.
Konkursa aizskatuves vadītājs bija Mārtiņš Kapzems, kurš intervēja dalībniekus un veidoja tiešraides un video, kurus publicēja konkursa sociālajos tīklos.
Žūrija
tika atklāts Supernova 2019 žūrijas sastāvs:
Žūrijas priekšatlases kārta
Visas konkursa nolikumam atbilstošās dziesmas piedalījās pirmajā priekšatlases kārtā, kur starptautiskā žūrija klausījās visas dziesmas, nezinot ne to izpildītājus, ne arī autorus. No visām dziesmām, 33 kvalificējās nākamajai kārtai.
Skatītāju priekšatlases kārta
Konkursa dalībnieki, kas kvalificējās nākamajai konkursa priekšatlases kārtai, tika uzaicināti uzstāties priekšatlases žūrijas klātbūtnē. Visas uzstāšanās tika publicētas konkursa YouTube kanālā, kā arī mājas lapā, kur skatītāji no līdz  varēja novērtēt pieteiktās dziesmas, spiežot ikonas “Par”, “Pret” vai “Rezerve”.
Pirmais pusfināls
Pirmais pusfināls notika sestdienā,. Finālam kvalificējās grupa Laime Pilnīga, kas bija arī pusfināla uzvarētāji, kā arī Samanta Tīna, Edgars Kreilis un Aivo Oskis.
Otrais pusfināls
Otrais pusfināls notika sestdienā,. Finālam kvalificējās Carousel, kas bija arī pusfināla uzvarētāji, kā arī Dziļi Violets pied. Kozmens, Markus Riva un Double Faced Eels.
Fināls
Fināls notika sestdienā,. Tajā piedalījās 8 iepriekšējo pusfinālu uzvarētāji un pēc Supernovas nolikuma - arī viens žūrijas "wild card" ieguvējs, taču žūrija izlmēma to nepiešķirt. Finālā uzvarēja un pārstāvēja Latviju 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā grupa Carousel ar dziesmu That Night.
Latvija Eirovīzijā
Konkursā Telavivā, Izraēlā grupa Carousel ar dziesmu That Night savā, 2. pusfinālā, uzstājās ar 5. kārtas numuru. Grupai neizdevās iekļūt konkursa finālā, pusfinālā iegūstot 15. vietu.
Detalizēti rezultāti
Latvijas žūrijas sastāvā bija:
Andrejs Skabelka
Andrejs Skabelka (dzimis ) ir bijušais baltkrievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeru hokejists aizvadīja dažādos Krievijas Superlīgas un Baltkrievijas Ekstralīgas klubos, Baltkrievijas hokeja izlases rindās piedalījies divos olimpisko spēļu turnīros, kā arī 12 Pasaules čempionātos.
Pēc spēlētāja karjeras beigām Skabelka kļuvis par treneri. Pašlaik (2018) ir Kontinentālās hokeja līgas kluba Astanas "Baris" galvenais treneris.
Spēlētāja karjera
Karjeru Skabelka sāka 1992.—93. gada sezonā Starptautiskajā hokeja līgā spēlējošās Minskas "Tivali" sastāvā. Komandas rindās Krievijas un Baltkrievijas čempionātos uzbrucējs spēlēja līdz pat 1994.—95. gada sezonas izskaņai, 1993.—94. gada sezonā tiekot atzīts arī par Baltkrievijas Ekstralīgas sezonas labāko spēlētāju.
No 1995. līdz 1998. gadam Skabelka spēlēja Krievijas Superlīgas kluba Jaroslavļas "Torpedo" sastāvā, tad sezonu aizvadīja Kazaņas "Ak Bars" rindās. No 1999. līdz 2001. gadam spēlēja Toljati "Lada" sastāvā, taču tad pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām, tās pārstāvot līdz pat 2004. gadam. 2004.—05. gada sezonu aizvadīja Novosibirskas "Sibir", taču tad atgriezās Baltkrievijā, nākamās divas sezonas aizvadot Baltkrievijas Ekstralīgas vienībā Minskas "Dinamo".
Baltkrievijas hokeja izlases rindās piedalījies 1998. un 2002. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 12 Pasaules čempionātos. Viņš ir visu laiku rezultatīvākais izlases spēlētājs.
Trenera karjera
2009. gadā Skabelka kļuva par Baltkrievijas Ekstralīgas kluba HK Gomeļa galveno treneri, amatā pavadot nākamās četras sezonas. 2012. gada Pasaules čempionātā bija Baltkrievijas hokeja izlases trenera palīgs, taču gadu vēlāk jau vadīja komandu.
Alodzene
Alodzene (augšzemnieku dialektā: Olūdzene) ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā 9 km no pagasta centra Mālupes, 26 km no novada centra Alūksnes un 227 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna).
Pueblu kultūra
Pueblu kultūra ir Ziemeļamerikas pirmiedzīvotāju kultūra, kas izplatīta ASV dienvidaustrumos, galvenokārt tagadējos Arizonas un Ņūmeksikas štatos starp Riograndes un Kolorādo upēm. "Pueblu tautas", "pueblu ciltis" (no spāņu pueblo - "pilsēta", "ciemats", "tauta", kas attīstījies no latīņu populus - "cilvēki", "tauta") ir vienots nosaukums dažādās valodās runājošām tautām, kurām raksturīgas kopīgas kultūras un dzīvesveida iezīmes. Kad spāņu konkistadori 16.gs. pirmo reizi sastapās ar šī reģiona iedzīvotājiem, tie dzīvoja īpašās 5-6 stāvu dzīvokļveida ēkās pueblās. Mūsdienās joprojām 21 pueblā vai to apkārtnē dzīvo ap 35000 indiāņu, un lielai daļai to iedzīvotāju par galveno saziņas valodu saglabājas attiecīgās pueblas indiāņu valoda.
Valodas un etniskais sastāvs
Pueblu valodas ir dažādas un pieder vairākām atšķirīgām valodu saimēm:
Kultūra
Pamatnodarbošanās bija zemkopība, audzēja kukurūzu, pupas, ķirbjus, saulgriezes, piparus. Tā kā Ņūmeksikas reģionā nav bagātīgi ūdens krājumi, pueblu indiāņi bija spiesti iemācīties zemkopībā izmantot minimālu ūdens daudzumu. Svarīga nozīme bija medniecībai un zvejniecībai.
Amatniecībā svarīgākās nozares bija aušana uz vertikālām austuvēm, bezripas keramika, vara apstrāde un sudraba rotu izgatavošana (pārņemta no spāņiem).
Pueblu tautas izmantoja ar spalvām, pērlītēm un zvērādu rotātas lūgšanas nūjas. Caur tām vērsās pie Radītāja un glabāja garu dotu garantiju, ka vienmēr tiks atrasts zemkopībai nepieciešamais ūdens; šādas nūjas izmantoja arī citas indiāņu tautas.
Reliģija
Tradicionālie reliģiskie kulti bija dabas spēku, saules, amatniecības kulti, totēmisms, kačinas kults. Kačinas ir ar maskām rotāti dejotāji, kas simbolizē garu pasauli.
Mūsdienās pueblu indiāņi skaitās piederīgi kādai no kristīgās pasaules reliģijām, tomēr liela daļa saglabājusi tradicionālos ticējumus. Pagātnē viņi izrādīja sīvu pretestību kolonizatoru centieniem uzspiest kristietību. Tā, Popē vadītās sacelšanās laikā 1680.g. augustā no 33 franciskāņu misionāriem pueblu indiāņi nogalināja 21, bet galvenais sacelšanās iemesls bija spāņu mēģinājumi izskaust viņu reliģiju, aizliegt tradicionālās dejas un reliģiskos kultos izmantotās kačinas lelles.
1700.g. beigās hopi nopostīja ciltsbrāļu apdzīvoto Avatovi pueblu, jo tās iedzīvotāji bija pieņēmuši kristietību. Uzbrucēji nogalināja visus vīriešus, bet sievietes un bērnus nometināja citās apmetnēs.
Pirmskoloniālā ēra
Tiek uzskatīts, ka pueblu indiāņi ir seno pueblu iedzīvotāju un mogolonu kultūru pēcteči. Šīs ir divas no trim galvenajām, pirmskolonizācijas laikā šajā reģionā dominējošajām kultūrām:
Koloniālais laikmets
1539.g. notika mūka Marko de Nizas vadītās spāņu ekspedīcijas sastapšanās ar zuni indiāņiem. Tas bija spāņu pirmais kontakts ar pueblu iedzīvotājiem. Zuni mūka sūtni, melnādaino Estevaniko apsūdzēja spiegošanā un nogalināja, bet viņa indiāņu kalpotājus piespieda bēgt. 1540.-42.g. caur pueblo zemēm izgāja Francisko Koronādo vadītā ekspedīcija. Kauju rezultātā pueblu tautas cieta lielus dzīvā spēka zaudējumus, bet spāņu prasības apgādāt ekspedīciju ar pārtiku un apģērbu bija smags slogs viņu trauslajai ekonomikai.
1582.-83.g. pētnieka Antonio de Espejo vadītās ekspedīcijas mērķis bija izveidot spāņu koloniju pueblu indiāņu teritorijā. To 16.gs. beigās un 17.gs. sākumā paveica Huans de Onate, pirmais Ņūmeksikas gubernators.
Spāņu likumi valdīja 80 gadus. 1680.g. 10. augustā uzliesmoja plaša pueblu sacelšanās. Zintnieka Popē vadībā pueblu indiāņi ķērās pie ieročiem un nogalināja ap 400 spāņu, bet pārējos 2000 jau līdz 21. augustam padzina no savas zemes. Viņi sagrāva visas katoļu baznīcas un iznīcināja jebkādas spāņu kultūras pēdas, ieskaitot krustus, mājlopus un augļu kokus. 1692.g. spāņi sāka atkarot sacelšanās laikā zaudētās teritorijas. Pēdējās pueblas padevās 17.gs. beigās, taču daudzi to iedzīvotāji rada patvērumu starp apačiem un navahiem, vai mēģināja pārcelties uz Lielajiem Līdzenumiem. Spāņi apsolīja turpmāk aizsargāt indiāņu tiesības, bet katoļu priesteri vairs necentās tiem uzspiest teokrātiju, ļaujot pueblu tautām piekopt savu tradicionālo reliģiju.
Arhitektūra
Pueblu tautu mītnes jeb pueblas  ir celtas no smilšakmens un jēlmateriāla. Katra apakšējā stāva jumts kalpo par nākamā stāva pagalmu. Savulaik pueblas pildīja arī cietokšņa funkcijas.
Pa kāpnēm caur jumta atveri var nokļūt "kivā", - apaļā telpā, kur indiāņi notur cilšu apspriedes un rīko reliģiskas ceremonijas.
Viena no slavenākajām pueblām ir Taosa. Tā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Acīmredzot, tā bija celta starp m.ē. 1000. un 1450.gadu. Taosa ietilpst 384 km² lielā rezervātā un ir viena no noslēgtākajām un konservatīvakajām pueblu kopienām. 2006.g. dati liecina, ka no 1900 Taosas indiāņiem pueblā nepārtraukti dzīvo ap 150 cilvēku. Krietni iespaidīgākas seno pueblas iedzīvotāju ēkas (Mesavērda, Čako kultūras vēsturiskais parks, Navaho nacionālais piemineklis u.c.) tika pamestas lielā sausuma laikos ap m.ē. 1300.g., daudzas no tām ir ASV aizsargājamie pieminekļi.
Aizguvumi latviešu valodā
Latviešu valodā abās raksta sadaļā "Literatūra" minētajās grāmatās izmantoti divi hopi cilts vārdi - "kiva" un "kačina". Abi vārdi ir cieši saistīti ar pueblu kultūru, un, līdztekus citiem indiāņu izcelsmes vārdiem (kanoe, mokasīni, vigvams u.c.), tos var pieskaitīt pie latviešu valodas aizguvumiem:
Slovēņi
Slovēņi (sl) ir viena no Eiropas nācijām, kas galvenokārt dzīvo Centrāleiropā. Slovēnijas pamatiedzīvotāji, veido 83,06% no kopējā valsts iedzīvotāju skaita. Runā slovēņu valodā. Etniski slovēņi pieder indoeiropiešu saimes slāvu grupas dienvidslāvu apakšgrupai. To tuvākie etniskie radinieki ir horvāti.
Lielākā daļa slovēņu dzīvo Slovēnijā — vairāk nekā 1,6 miljoni. Ārpus Slovākijas visvairāk slovēņu mīt ASV, Itālijā, Vācijā, Kanādā, Argentīnā, Austrijā un citur.