cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nepietiekams uzturs
2017. gadā 11% no pasaules iedzīvotājiem jeb 821 miljons cilvēku ikdienā ēda nepietiekami. Lai arī kopš 1990. gada, kad šī problēma skāra 23% no iedzīvotājiem, cilvēki ēd sabalansētāk, tā joprojām ir aktuāla problēma. Āfrikā 20% no iedzīvotājiem ir problēmas ar pareizu uzturu, Austrumāfrikā gandrīz trešdaļai cilvēku (31%) ir problēmas ar veselīga uztura iegūšanu. Eiropā nesabalansēts uzturs ir aptuveni 2,5% cilvēku.
Sekļa Daukšti
Sekļa Daukšti ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 32 km no novada centra Preiļiem, 4 km no pagasta centra Aglonas un 238 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V636, Ciriša ūdenskrātuves krastā. Sekļu - Daukstu senkapi ir vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis.
Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.
Mežmuiža (muiža)
Mežmuiža bija Jelgavas muiža, kas atradās mūsdienu Dobeles novada Augstkalnes ciemā. Mūsdienās muižas apbūve ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Apbūvē ietilpst muižas pils, pārvaldnieka māja, kalpu māja, klēts, dzirnavas un parks. Pilī mūsdienās atrodas Augstkalnes pamatskola.
Vēsture
Muiža savulaik piederējusi gan Kurzemes hercogienei Luīzei Šarlotei, gan hercogienei Elizabetei Magdalēnai. Mūdienu pils neogotiskā stilā, sākta celt 19. gadsimtā, kad muiža piederēja Līvenu dzimtai, iespējams pēc Oto Dīces projekta. 1870. gadā (pēc citām ziņām 1884. gadā) muižu nopirka barons fon Hāns. Mežmuiža aprakstīta Roberta Sēļa romānā "Silaines muiža".
1920. gada zemes reformas laikā muižas pili atsavināja un ierīkoja pagasta pārvaldi. Otrā pasaules kara laikā no 1943. līdz 1944. gadam pilī atradās vācu armijas atpūtas nams, 1945. gadā pilī ierīkoja Sarkanās armijas virsnieku mācību centru un atpūtas namu. No 1946. līdz 1951. gadam pilī atradās izpildkomiteja un tautas nams.
1951. gadā pili pārbūvēja skolas vajadzībām, no 1954. gada pilī atradās Augstkalnes vidusskola, ko 2020. gadā pārveidoja par pamatskolu. No 1993. līdz 1995. gadam tika veikta muižas ēkas fasādes restaurācija un jumta seguma nomaiņa. 2004. gadā pabeidza pils zāļu restaurācijas darbus.
Veļki Krtīša
Veļki Krtīša ir pilsēta Slovākijā, Banska Bistricas apgabala Veļki Krtīšas apriņķa centrs.
Vēsture
Pirmoreiz rakstos minēta 1245. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Veļki Krtīša gadsimtiem atradusies Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Naģkerteša (Nagykürtös). No 1554. līdz 1593. gadam - Osmaņu impērijas sastāvā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Pēc Otrā pasaules kara apkaimē attīstījas brūnogļu ieguve. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.
Cilvēki
Pēc etniskās piederības vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (86,9 %), dzīvo arī ungāri (6,2 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (54,26 %), nereliģiozi (21,58 %) un luterāņi (16 %).
Gunārs Ziemelis
Gunārs Ziemelis (dzimis, miris ) bija Rīgas pilsētas darbaļaužu deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs laikā no 1969. līdz 1976. gadam.
Miris, apbedīts Raiņa kapos.
Rūdijs Fellers
Rūdolfs "Rūdijs" Fellers (, []; dzimis Hānavā, Hesenē) ir bijušais Vācijas futbola izlases uzbrucējs un kādreizējais Vācijas izlases treneris. Kopā ar izlasi kā spēlētājs viņš uzvarēja 1990. gada Pasaules kausā un kā treneris ieguva otro vietu 2002. gada Pasaules kausā.
Karjeras statistika
343||188|||||||||||||||| 142||45|||||||||||||||| 58||24|||||||||||||||| 543||257||||||||||||||||
!Kopā||90||47
Šepsholmena
Pilsētas daļa
Šepsholmena kopā ar Kastelholmenu veido pilsētas daļu, ko sauc par Šepsholmenu. Kā pastāvīga pilsētas daļa Šepsholmena ir no 1905. gada, 1934. gadā tai tiek pievienota Kastelholmena, kura līdz tam bija pastāvīga pilsētas daļa. Administratīvi Šepsholmena ietilpst Stokholmas iekšpilsētas Normalmes rajonā. Šepsholmenas zemes platība ir aptuveni 20 hektāri, bet kopā ar ūdens platību tā aizņem 41 hektāru. Šepsholmenai ir ūdens robeža ar Jūrgordenu, Normalmi, Sēdermalmi un Vecpilsētu. Kastelholmena no 1993. gada atrodas Valsts īpašuma padomes aizsardzībā, ar ko saprot salas aizsardzību un tās attīstību nākamajām paaudzēm. Kastelholmas sala atrodas Karaliskā nacionālā pilsētas parka teritorijā.
Sala
17. gadsimta vidū sala kļuva par Zviedrijas kara flotes bāzi un tāda tā bija līdz pat pagājušā gadsimta vidum, 1968. gadam, par ko mūsdienās liecina daudzas saglabājušās kazarmu un noliktavu ēkas. Mūsdienās daudzās bijušajās militārajās celtnēs ir iekārtoti daži pilsētas nozīmīgākie muzeji kā Austrumāzijas mākslas muzejs un Arhitektūras muzejs, kā arī kultūras iestādes kā, piemēram, Karaliskās mākslas augstskolas koledža. Viena no jaunākajām celtnēm salā ir avangardiskā Modernās mākslas muzeja ēka, kuru atklāja 1998. gadā. Uzmanību pievērš salas krastā noenkurotais agrākais preču un mācību buru kuģis af Chapman, kurš mūsdienās kalpo par hosteli. Netālu no tā atrodas 1647. gadā būvētā Admiralitātes nams un labi saglabājusies ampīra stilā celtā Šepsholmenas baznīca. Salas lielu teritoriju aizņem atpūtas zonas, īpaši minami ir kokiem bagātie angļu stilā ierīkotie parki, no kuriem paveras skaisti skati uz Strandvegenu, Sēdermalmi un Vecpilsētu.
Apkārt Šepsholmenai un Kastelholmenai jūrā atrodas kuģu vraku kapsēta, kuru vraku skaits ir lielāks ka 30. Daļa no vraku detaļām tika izmatotas, būvējot piestātnes un Kastelholmenas tiltu.
Atsauces
Norrmalm
Pupurs
Pupurs (sieviešu dzimtē Pupura) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Čipāni
Čipāni ir ciems Sutru pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 192 km attālumā no Rīgas.
Anrī Delabords
Anrī Delabords (fr) bija franču paukotājs. Startējis divās vasaras olimpiskajās spēlēs — 1896. gada Atēnu un 1896. gada Parīzes spēlēs.
Olimpiskās spēles
1896. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs Delabords startēja paukošanā ar floreti. Delabords startēja pirmajā grupā, kur viņš zaudēja visas trīs cīņas. Viņa pretinieki bija Grieķijas sportisti Joannis Puls un Perikls Pjeraks-Mavromihalis, kā arī Francijas sportists Anrī Kallo.
1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Delabords startēja paukošanā ar špagu. Viņš priekšsacīkstēs savā grupā palika aiz svītras kvalifikācijas iespējai un turpmāko cīņu neturpināja.
Inese Voika
Inese Voika (dzimusi ) ir pārvaldības un pretkorupcijas eksperte, pasniedzēja un politiķe. Bijusi starp "Sabiedrības par atklātību Delna" dibinātājiem, kas bija pirmā Latvijas mēroga nevalstiskā organizācija korupcijas novēršanai, ilgstoši tajā darbojusies. Bijusi 13. Saeimas deputāte, pārstāv partiju "Kustība Par!" (ir viena no no tās līdzpriekšsēdētājām) un apvienību "Attīstībai/Par!".
Dzīvesgājums
I. Voika ir absolvējusi Latvijas Universitāti (sociālo zinātņu bakalaurs komunikācijas zinātnē) un Hārvarda Universitāti (maģistrs sabiedrības vadībā ar specializāciju līderībā).
Politiskā darbība
2018. gada rudenī I. Voika iestājās partijā "Kustība Par!", kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no politiskās apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta un tika ievēlēta 13. Saeimā. 2021. gada jūnijā I. Voiku ievēlēja par Saeimas sekretāra biedri (viņa ieņēma Marijas Golubevas vietu, kas kļuva par ministri Krišjāņa Kariņa valdībā).
2022. gada 14. Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, taču tas nepārvarēja 5% barjeru. Pēc neveiksmes vēlēšanās atkāpās līdzšinējā partijas "Kustība Par!" vadība, un 3. decembrī I. Voika tika ievēlēta par vienu no partijas līdzpriekšsēdētājām.
Kristaps Krištopans
Kristaps Krištopans (dzimis ) ir Latvijas uzņēmējs un politiķis. Ievēlēts 14. Saeimā no partijas "Latvija pirmajā vietā" saraksta.
Dzīvesgājums
K. Krištopans ir Latvijas basketbolista, uzņēmēja un politiķa Viļa Krištopana dēls. Trenējies basketbolā un spēlējis LJBL, arī vēlāk, amatieru turnīros. Augstāko izglītību ieguvis ASV, pabeidzot Floridas Atlantijas Universitāti (bakalaura grāds biznesa vadībā, 2005) un Maimi Universitāti (maģistra grāds biznesa vadībā, 2008).
Darbojies uzņēmējdarbībā. 2021. gadā piedzīvojis privātpersonas maksātnespēju, tobrīd viņa parādsaistības pārsniegušas 1,2 miljonus eiro. Pirms ievēlēšanas Saeimā uzrādījis parādsaistības vairāk nekā 900 000 eiro apmērā.
K. Krištopans ir precējies ar Kristīni Lepnāni, bet iepriekšējā laulība ar Santu Šmiti ir šķirta. Katrā no laulībām dzimis dēls.
2022. gada rudenī notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās K. Krištopans tika ievēlēts 14. Saeimā no partijas "Latvija pirmajā vietā" saraksta, tāpat kā viņa tēvs V. Krištopans.
Krasta FM
"Krasta FM" ir latviešu hiphopa mūzikas apvienības "Kreisais Krasts" 2020. gadā izdotais albums. Albums sastāv no 19 dziesmām. Lielākie albuma singli ir "Krasta FM", "Vārdu piegāde", "Stundiņu, divas", "Space Jam", "Pacel rokas".
Ja iepriekšējam albumam “Tilts” repa mūziķiem vajadzēja trīs gadus, tad šim tie bija trīs "mājsēdes" mēneši. Albuma mūziku producējuši tādi mūziķi kā: SilinsBeats, Pēteris Upelnieks, trakamelodija, Kaizers, Beatowski, ansis, Kārlis Indrišonoks.
Dziesmās piedalās: Pionieris, Elfs, marcways, Deniss, Reiks, ansis, Punkts Uz I, Kaizers, Ivans Baigais, Adriāna Miglāne, Eiksho, Ritvars, JeeKaa, Cepums, Edžons, R.2.R.S, MAD, Dairis, E.V., Pēteris Upelnieks, Lauris, Misters Krūmiņš, Magnuss Eriņš.
Ārējās saites
__INDEX__
Livdāni
Livdāni, arī Liudāni, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 28,5 km no novada centra Preiļiem, 2 km no pagasta centra Aglonas un 235 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60.
Betesda
Betesda (en) ir census-designated place Montgomeri apgabalā, Mērilendā, ASV. Atrodas nedaudz uz ziemeļrietumiem no ASV galvaspilsētas Vašingtonas. Nosaukta vietējās prezbiteriāņu baznīcas Bethesda Meeting House, kas savukārt nosaukta Jeruzalemē esošā Betzatas dīķa vārdā, vārdā.
Betesdā atrodas Nacionālais veselības institūts (National Institutes of Health), Voltera Rīda Nacionālais militārais medicīnas centrs, kā arī vairāku citu korporatīvo un valdības iestāžu vadība. Betesdai nav oficiālu robežu. Dažādas valdības aģentūras to traktē ar dažādu vietas centru. Saskaņā ar 2013. gada aprēķiniem Betesdā dzīvo apmēram 63,3 tūkstoši cilvēku. 2014. gadā tā iekļuva Forbes izglītotāko ASV vietu topa pirmajā vietā, vismaz bakalaura grāds ir 83% iedzīvotājiem, kas sasnieguši 25 gadu vecumu (par 50% vairāk nekā valstī vidējie 30%).
Lecis
Lecis var būt:
Ervīns Velmi
Ervīns Velmi (de; Bernes kantons —  Bāzele) bija Šveices šahists un matemātiķis.
Biogrāfija
1916. gadā Bāzelē aizstāvējis doktora disertāciju par elektronu teoriju. Vēlāk strādājis par matemātikas skolotāju Bāzelē. Bijis viens no Šveices matemātikas skolotāju asociācijas dibinātājiem.
No 1910. gadiem līdz 1930. gadu beigām bijis arī viens no vadošajiem Šveices šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Šveices šaha čempionātos (1911, 1920, 1922). Vairāk kā 40 gadus bijis laikraksta Basler Nachrichten šaha nodaļas redaktors, kā arī Šveices šaha mēnešraksta Swiss Chess Magazine galvenais redaktors. Vairāku matemātikas un šaha grāmatu autors.
Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Par nopelniem šaha attīstībā 1949. gadā kļuvis par Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) goda locekli.
Dursupe (upe)
Dursupe, vidustecē arī Boles upe, Jeidas upe, Kažupe, lejtecē arī Skujupe, Spilva, ir Engures ezera pieteka Talsu un Tukuma novados, 8 km garumā ir novadu robeža. Sākas Laucienes pagasta dienvidaustrumos pie Ezerkalniem, augštecē plūst pa labi iekultivēto Vanemas pauguraini. Vidustecē un lejtecē plūst pa mežaino Engures līdzenumu, ietek Engures ezerā uz dienvidiem no Grebja pussalas. Lielākās pietekas ir Oksle (14 km), Sviķu strauts (5 km; labās), Raudziņu grāvis, Mazdursupe (8 km; kreisās). Apdzīvotās vietas krastos ir Dursupe un Jaunpļavas. Dursupē pie bijušās muižas izveidots dzirnavezers; dzirnavas hronikās minētas jau 1571. gadā. Pie Jaunpļavām upē ir vienīgais hidroloģiskais postenis Engures ezera baseinā.
Olga Obručeva
Dzīvesgājums
Dzimusi Maskavā, kalpotāja ģimenē. 1938. gadā beidza Maskavas 494. skolu un iestājās Maskavas Universitātes Augšņu ģeoloģijas fakultātē. Otrā pasaules kara laikā palika Maskavā un turpināja mācīties universitātē, kā arī medmāsu kursos (strādāja hospitālī). 1944. gadā beidza Maskavas Universitātes Paleontoloģijas fakultāti. No 1945. gada bija vecākā laborante; no 1946. gada — zinātniskā asistente; no 1957. gada — docents. 1956. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta disertāciju tēmā "PSRS devona bruņuzivis (kokkosteīdas un dinihtīdas)".
Pētīja artrodiru (Arthrodire) bruņuzivju apakšklasi. Balstoties uz atsevišķu artrodiru pārstāvju pētījumu rezultātiem izstrādāja kopējos evolūcijas, sistemātikas, atrodiru u.c. primitīvo mugurkaulnieku ekzoskeleta morfofunkcionālās analīzes pamatus. Maskavas Universitātē vadīja nodarbības kursos "Paleontoloģija" un "Vēsturiskā ģeoloģija ar paleontologijas pamatiem", lasīja lekcijas un vadīja praktiskās nodarbības. Izveidoja mācību līdzekļus mugurkaulnieku paleozooloģijā, sarakstīja nodaļas par mugurkaulniekiem visparējās paleontoloģijas mācību grāmatās (redaktori V. Druščica un V. Ņemkova). Organizēja un daudzus gadus vadīja Baltās jūras bioloģijas praksi studentiem-paleontologiem. Piedalījās Krimas prakses organizēšanā. Vadīja kursa un diplomdarbus. Publicēja vairāk, kā 60 zinātniskās publikācijas.
Apbalvojumi
Apbalvota ar medaļām: "Par izcilu darbu V.Ļeņina dzimšanas simtgadē" (1970), "Dzīļu pētīšanā" (1983), "Darba veterāns" (1984), "Par izcilu darbu Lielajā Tēvijas karā 1941-1945" (1993) u.c.
Ģimenes stāvoklis
Bija precējusies ar paleontologu Dmitriju Obručevu. Meita Jeļena Obručeva (dzim. 1949) — paleontoloģe. Pirms tam bija precējusies ar Turovski, no kura ir dēls Dmitrijs Turovskis.
M'Baje Niangs
Mbajī Niangs (fr; dzimis ) ir Senegālas futbolists, uzbrucējs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Francijas 1. līgas kluba Auxerre sastāvā.
Sasniegumi
Milan
Rennes
Historisms
Historisms ir jēdziens, ko lieto dažādās nozarēs:
Geinsvila
Cilvēki
Geinsvilā dzimuši:
Skujupe
Skujupe var būt:
Albedili
Albedili (de, arī d'Albedyhll, Albedelle, Albedille) ir sena vācbaltiešu dzimta, kas 14. gadsimtā ieceļoja Latvijā un vēlāk izplatījās arī Igaunijā, Zviedrijā, Polijā, Krievijā, Prūsijā un ASV.
Vēsture
1349. gadā Rīgā pieminēts Nikolajs Albedelle, bet par Albedilu dzimtas Livonijas zara aizsācēju uzskata Rīgas arhibīskapijas vasali Klāvu Albedilu (Claves Albedille, 1473—1503). Stalbes un Ageras muižu īpašnieka Georga fon Albedila dēls ģenerālleitnants Henriks Oto Albedils 1719. gadā kļuva par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumu izpildītāju, bet 1720. gadā viņam un kavalērijas ģenerālmajoram Kristeram Hendrikam fon Albedilam Zviedrijas brīvkunga titulu (Freiherr d'Albedyhll) un imatrikulēja Zviedrijas bruņinieku kārtā.
Guberņas sekretārs
Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi sākotnēji ieņēma provinces ierēdņu amatus.
Albedili
Vēsture
Krievijas Impērijas laikā Albedilu dzimtu ierakstīja Igaunijas bruņniecības (1745), Vidzemes bruņniecības (1747) un Kurzemes bruņniecības matrikulās. 1870. gadā Kurts Georgs Emils fon Albedils (1855—1923) izceļoja uz ASV, viņa pēcnācēji dzīvo Vašingtonas un Viskonsinas štatos.
Magnuss Nīgrens
Magnuss Nīgrens (sv, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Nīgrens pārstāv Šveices Nacionālās līgas komandu HC Davos. Nīgrenu 2011. gada NHL draftā ar kopējo 113. numuru, 4. kārtā draftēja Monreālas "Canadiens".
Karjera
Savu profesionālo karjeru sācis 2009. gadā Färjestad BK komandā. Vēlāk spēlējis Mora IK un BIK Karlskoga. 2013. gadā Nīgrens pievienojās Monreālas "Canadiens" fārmklubam Amerikas hokeja līgā Hamiltonas "Bulldogs". AHL Nīgrens nenostiprinājās un atgriezās Färjestad BK komandā. Kopš 2017. gada viņš spēlē Nacionālās līgas komandā HC Davos.
Zviedrijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2014. un 2016. gada Pasaules čempionātā.
Rūjienas luterāņu baznīca
'''Rūjienas Sv. Bērtuļa (Bartolomeja) Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Valmieras novadā, Rūjienā. Viens no senākajiem dievnamiem Vidzemē, uzbūvēts 1263. gadā. Šobrīd Rūjienas Sv. Bērtuļa baznīcā kalpo mācītājs Māris Sarma.
Vēsture
Viena no vecākajām un lielākajām baznīcām Vidzemē ir celta gandrīz vienā laikā ar Rūjienas ordeņa pili no 1259. līdz 1263. gadam. Pārbūvēta 15. gadsimta vidū, vairākkārt postīta un atjaunota. 1560. gadā Krievijas cara Ivana IV karaspēks baznīcu nodedzināja, baznīca ilgi bijusi sagrauta, atjaunota 17. gadsimta vidū. Atkal nopostīta nākamajos karos 1686. gadā un 1704. gadā Ziemeļu kara laikā. Vēlāk būtiskākās pārbūves veiktas 1820. gadā (uzcelts jauns koka zvanu tornis), 1854. gadā, 1856. gadā un 1899. gadā, kad baznīca tiek paplašināta.
1974. gada ugunsgrēkā baznīca pilnībā izdegusi, konservācijas darbi uzsākti tikai 1987. gadā. 20. gadsimta 90. gados baznīca iekārtota kalpošanai. Nodegušā torņa vietā par ziedojumu un pašvaldības līdzekļiem 2017. gadā uzbūvēts jauns tornis.
Wz.34 (bruņuautomobilis)
Wz.34 (Samochód pancerny wz. 34 — ‘1934. gada parauga bruņuautomobilis’) ir Polijas 1930. gadu bruņuautomobilis.
Vēsture
Bruņuautomobilis veidots uz puskāpurķēžu bruņuautomobiļa Wz.28 (bruņuautomobilis) bāzes. Wz.28 armijas rindās nebija iemantojis lielu popularitāti sakarā ar to grūto apkalpošanu, nelielo maksimālo ātrumu un nepietiekošo caurejamību, tāpēc tika nolemts jauno automobili veidot uz riteņu bāzes. Jaunās mašīnas tika pieņemtas bruņojumā 1934. gadā un tika ražotas līdz 1938. gadam (ieskaitot), padarot tās par galvenajiem bruņuautomobiļiem Polijas armijā līdz pat Polijas kampaņas sākumam. Otrā pasaules kara laikā visi bruņuautomobiļi tika iznīcināti vai sagūstīti kā trofejas. Līdz mūsdienām nav saglabājies neviens bruņuautomobiļa eksemplārs.
Modifikācijas
Visas modifikācijas, tika izgatavotas gan ar lielgabala, gan ložmetēja bruņojumu.
Kārlis Brože
Kārlis Brože ( — 1941. gads) bija latviešu virsnieks, Pirmā pasaules un Krievijas pilsoņu kara dalībnieks, karojis ukraiņu vienībās. Vēlāk aizsargs un policists — Rīgas prefektūras 2. iecirkņa priekšnieks.
Dzīvesgājums
Dzimis "Kņadu" mājās, Briedupēs, Burtnieku pagastā. Mācījies Valmierā un vēlāk Rīgā, 1911. gadā kā eksterns ieguvis mājskolotāja tiesības Sanktpēterburgas Pedagoģiskajā institūtā.
Pirmā pasaules kara laikā dienējis Krievijas impērijas armijā. 1916. gada pabeidzis Orenburgas praporščiku skolu, kā virsnieks dienējis kavalērijā. Dienestu beidzis poručika dienesta pakāpē. Pēc tam, no 1917. gada, dienējis Ukrainas Tautas Republikas bruņotajos spēkos — komandējis Melno zaporožcu kazaku vienību, pulkvežleitnants. Piedalījies Pirmajā Ziemas pārgājienā, kā arī kaujā par Voznesensku un Hmeļnicku. Neskatoties uz ukraiņu valodas neprasmi, ar ko dažreiz nav bijuši apmierināti viņa kazaki, kā komandieris izpelnījies labu slavu starp padotajiem. Dienesta laikā apbalvots ar Ukrainas Tautas Republikas Dzelzs krusta ordeni.
1920. gada nogalē atgriezies dzimtenē. No 1921. gada 10. marta bijis policijas, tajā skaitā arī aizsargu dienestā, strādājis par policijas priekšnieku iecirkņos Valmierā, Valkā un Smiltenē. 1932. gadā apbalvots ar V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. No 1935. gada jūlija Rīgas prefektūras 2. iecirkņa priekšnieks.
Pēc padomju karaspēka ienākšanas Latvijā, 1940. gada jūlija sākumā pēc paša vēlēšanās atvaļinājies no dienesta policijā. Vēlāk padomju varas iestāžu arestēts un 1941. gadā nošauts.
Vladimirs Solovjovs
Vladimirs Solovjovs (dzimis, miris ) bija 19. gadsimta otrās puses krievu filozofs, teologs, dzejnieks, publicists un literatūrkritiķis. Tuvs Fjodora Dostojevska draugs. Ietekmējis turpmāko Krievijas filozofijas attīstību, Dostojevska un Tolstoja daiļradi, kā arī krievu simbolistu kustību. Reaģējot uz Eiropas racionālisma izaicinājumu, centās sintezēt filozofijas, zinātnes un ētikas atziņas, strādājot pareizticības un (atšķirībā no Dostojevska) arī katolisma tradīcijas kontekstā. Dzīves otrajā pusē izplatīja uzskatu par Āzijas tautu draudiem Krievijas pastāvēšanai.
Studēja Maskavas Universitātē. Pasniedza Sanktpēterburgas Universitātē. 1881. gadā pēc Aleksandra II slepkavības nolasīja lekciju, kurā aicināja apžēlot slepkavas, un pameta darbu. Vēlākos gados parasti uzturējās draugu īpašumos.
Provinciālsekretārs
Provinciālsekretārs bija Krievijas Impērijas XIII kategorijas civildienesta pakāpe no 1708. līdz 1775. gadam, kas atbilda podporučika pakāpei armijā.
Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi sākotnēji ieņēma provinces ierēdņu amatus.
Zicrona caerulea
Zicrona caerulea ir plēsīga vairogblakšu suga. Sastopama Latvijā.
Apraksts
Zicrona caerulea ir vidēja izmēra vairogblakts, kuras ķermeņa garums sasniedz 5—10 mm. Ķermenis ir violeti zils, dažreiz zaļš. Ūsas melnas. No augšpuses ķermenis klāts ar maziem punktiem. Spārnu membrāna ir tumša.
Ekoloģija
Pieaugušie īpatņi un nimfas ir plēsīgi un barojas ar vaboļu un zvīņspārņu kāpuriem. Visbiežāk uzbrūk Altica ģints lapgraužiem.
Zicrona caerulea visbiežāk atrodas uz neliela izmēra augiem. Apdzīvo virsājus, mitrus zālājus un mežmalas. Gadā parasti attīstās viena paaudze. Pieaugušas blaktis var sastapt jūlijā.
Klimata pārmaiņas
Klimata pārmaiņas vai klimata maiņa ir izmaiņas klimatu raksturojošos rādītājos (piemēram, vidējā gaisa temperatūrā, vidējā nokrišņu daudzumā, dažādu ekstrēmu laikapstākļu biežumā), kas novērotas ilgākā laika posmā — vismaz vairākos gadu desmitos. Klimata pārmaiņas var apskatīt gan noteiktā teritorijā, gan pasaules mērogā. Visbiežāk runā tieši par pasaules mēroga izmaiņām klimatā, kas Zemes vēsturē notikušas dažādu dabisku faktoru ietekmē, bet mūsdienās būtiska problēma ir iespējami cilvēku izraisītas globālas klimata pārmaiņas.
Čipoti
Čipoti ir ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 272 km attālumā no Rīgas.
Klimata pārmaiņas
Kā būtiska globāla mēroga problēma, klimata pārmaiņas tika oficiāli atzītas pirmajā pasaules klimata mainības konferencē, kas notika Ženēvā 1979. gadā. 20. gadsimta gaitā ir būtiski paaugstinājušās nozīmīgāko siltumnīcefekta gāzu (CH4, N2O, CO2) koncentrācijas. Ir pierādīts, ka ogļskābās gāzes koncentrācijas palielināšanās divās reizēs var izraisīt 5–6°C lielu vidējās Zemes temperatūras paaugstinājumu.
Tiek uzskatīts, ka klimata pārmaiņas kļūst par vienu no lielākajiem izaicinājumiem, ar ko cilvēki saskaras mūsdienās. Tā ir globāla problēma ar faktiskām un prognozējamām nākotnes vides un sociālām sekām, ietekmēm uz fiziskām un bioloģiskām sistēmām pasaulē. Daži piemēri, kas tiek minēti literatūrā, ir arvien nopietnāki ekstremālo laikapstākļu gadījumi (biežāki sausuma un plūdu periodi), Arktikas un Antarktikas sniega un ledus segas zudumi (kas ietekmē tundras ekosistēmu), jūras līmeņa paaugstināšanās, lielāks koraļļu mirstības gadījumu skaits jūras virsmas ūdens temperatūras kāpuma dēļ, pārtuksnešošanās, kopējās bioloģiskās daudzveidības samazinājums, lielāki kaitējumi piekrastes reģioniem plūdu un vētru dēļ un cilvēku migrācija.
Pasaules klimata sistēmu veido piecas galvenās daļas — atmosfēra, hidrosfēra, kriosfēra (Zemes daļa, kuru veido ūdens cietā formā — sniegs un ledus), litosfēra un biosfēra, kā arī mijiedarbības to starpā. Sarežģītas mijiedarbības sistēmas iekšienē rada lielu klimata rādītāju īstermiņa mainību, kuru dēļ laikapstākļi noteiktās sezonās parasti atšķiras gadu no gada. Klimata pārmaiņas rada dažādi faktori, kuru rezultātā rodas ilgtermiņa novirzes klimata sistēmā. Pie dabiskiem klimata pārmaiņu izraisītājiem pieskaitāmi vulkānu izvirdumi, Zemes plātņu pārvietošanās, izmaiņas Zemes rotācijas ass slīpumā, Zemes orbītā un saules gaismas intensitātē, bet pie cilvēku radītiem — izmaiņas atmosfēras gāzu sastāvā, kā arī zemes lietojumā.
Birzmaļi
Birzmaļi ir ciems Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Stendes pilsētas ziemeļu pierobežā 9 km no pagasta centra Mundigciema, 11 km no novada centra Talsiem un 115 km no Rīgas.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Zeļenogorska
Zeļenogorska var būt:
Austrumāzijas mākslas muzejs (Stokholma)
Austrumāzijas mākslas muzejs (sv) ir kultūrvēsturisks mākslas muzejs, kurā ir lielas mākslas un amatniecības darbu kolekcijas no Ķīnas, Korejas, Japānas, Indijas un citām Āzijas valstīm. Muzejs atrodas Stokholmā, Šepsholmenā blakus Modernās mākslas muzejam.
Muzeja rašanās
Muzejs veidojās, pateicoties zviedru ģeologam Jūhanam Gunnaram Andersonam, kurš Ķīnas apmeklējuma laikā 20. gadsimta 20. gados Dzeltenās upes ielejā atklāja nezināmas apmetnes un kapus, kuros uzgāja priekšmetus, kas bija attiecināmi uz jauno akmens laikmetu. Ģeologam tika atļauts bagātīgo atradumu kolekciju izvest uz Zviedriju, kur šī kolekcija izveidoja pamatu muzejam, kurš tika dibināts 1926. gadā. Muzeja veidošanā un attīstībā tajā laikā liela loma bija toreizējam kroņprincim, vēlākajam karalim Gustavam VI Ādolfam, kuram bija zināšanas un interese par arheoloģiju. Gustavs VI Ādolfs muzejam atdeva savu lielo Senās Ķīnas mākslas un amatniecības darbu kolekciju. 1963. gadā muzejs tika pārcelts uz Šepsholmenu, atjaunotu 1699.—1700. gados būvētu ēku, kurā agrāk kalpoja karaļa Kārļa XII miesassardzei. Šajā ēkā muzejs atrodas joprojām.
Osteoartrīts
Biežākie simptomi ir locītavu sāpes un stīvums. Sākumā tie var parādīties pēc fiziskām aktivitātēm, tomēr ar laiku simptomi var būt pastāvīgi. Vēl var būt locītavu pietūkums, ierobežota kustības spēja; gadījumos, kad tiek ietekmēta mugura, var būt roku un kāju vājums vai nejutīgums. Visbiežāk slimība skar pirkstu galu, īkšķa pamatnes, kakla, muguras, ceļgalu un gurnu locītavas. Biežāk tiek skartas locītavas vienā ķermeņa pusē, nekā tās pašas otrā pusē. Problēmas parasti rodas gadu gaitā. Atšķirībā no citu veidu artrītiem, osteoartrīts parasti skar vienīgi locītavas.
Austrumāzijas mākslas muzejs (Stokholma)
Muzejs
Tālo austrumu antīkās mākslas muzejs, kurš ir veltīts Ķīnas, Japānas, Indijas un Korejas mākslai un arheoloģijai, var pretendēt uz pasaulē nozīmīgākās Ķīnas mākslas kolekcijas godu ārpus Āzijas. Muzejā ir pastāvīgā ekspozīcija, kā arī notiek tematiskās izstādes un tiek rīkotas konferences. Muzeja teritorijā atrodas bibliotēka, kurā ir pieejami materiāli par Austrumāzijas mākslu, kultūru un arheoloģiju. Apmeklētājiem ir pieejama kafejnīca un muzeja veikals. Muzeju finansiāli atbalsta biedrība "Austrumāzijas muzeja draugi".
Osteoartrīts
Pie slimības cēloņiem pieder locītavu iepriekšējas traumas, patoloģiska locītavu vai ekstremitāšu attīstība, iedzimtie faktori. Lielāks risks saslimt ar to ir cilvēkiem, kam ir liekais svars, kājas ir dažāda garuma. Slimību diagnosticē pēc pazīmēm un simptomiem, slimības esamības pierādīšanai vai izslēgšanai vēl tiek izmantoti dažādi medicīniskie izmeklējumi. Atšķirībā no reimatiskā artrīta, osteoartrīta gadījumā locītavas parasti nekļūst sarkanas un nekarst.
Slimību ārstē ar fiziskām aktivitātēm, stresa samazināšanu uz locītavām, atbalsta grupām, pretsāpju zālēm. Locītavu stresu var samazināt ar atpūtu, spieķa lietošanu un speciālu lenču palīdzību. Cilvēkiem ar lieko svaru var palīdzēt svara zaudēšana. Ja nepalīdz pretsāpju zāles, piemēram, paracetamols, var izmantot nesteroīdos pretiekaisuma līdzekļus, piemēram, naproksēnu, taču šīm zālēm var būt lielākas blakusparādības. Ja tiek lietoti opioīdi, tos parasti iesaka izmantot vienīgi īsu termiņu, lai nerastos atkarība. Ja sāpes, neraugoties uz ārstēšanu, traucē uzturēt normālu dzīvi, var veikt locītavu protezēšanas operāciju. Mākslīgās locītavas gan darbojas vienīgi ierobežotu laiku.
Osteoartrīts ir izplatītākais artrīta veids, 2010. gadā ceļu un gūžu slimības skāra 3,8% pasaules iedzīvotāju. Starp šiem cilvēkiem slimība skārusi 10% vīriešu un 18% sieviešu vecumā virs 60 gadiem. Vecumā līdz 45 gadiem tas biežāk skar vīriešus, vecumā virs 45 gadiem — sievietes. Cilvēku novecošanās dēļ tas kļūst izplatītāks starp abiem dzimumiem.
Lielā Jaungada nakts
"Lielā Jaungada nakts" ir 1978. gada Latvijas PSR televīzijas mākslas filma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc PSRS Centrālās televīzijas pasūtījuma.
Sižets
Trīs draugi no Rīgas atvaļinājuma laikā dodas uz ziemeļiem. Ekstremālās atpūtas cienītāji ignorē tūrisma aģenta brīdinājumus un patvaļīgi dodas slēpojumā pa tundru. Neparedzēti ātri pasliktinās laika apstākļi. Imants nomaldās no biedriem un gandrīz nosalst. Viņu atrod un palīdz atlabt jaunā veterinārārste Laila no tuvējām briežu ganībām.
Kolēģijas reģistrators
Kolēģijas reģistrators bija Krievijas Impērijas XIV kategorijas civildienesta pakāpe no 1720. līdz 1917. gadam, kas atbilda praporščika pakāpei armijā.
Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi sākotnēji ieņēma provinces ierēdņu amatus.
Lavandas
Lavandas (Lavandula) ir lūpziežu dzimtas ģints. Ģintī ir zināmas 39 sugas. Lavandu dabiskais izplatības areāls galvenokārt ir Vidusjūras reģions. Plaši tiek kultivēta šaurlapu lavanda jeb vārpainā lavanda (L. angustifolia) galvenokārt ēteriskās eļļas ražošanai. Citas sugas kultivē ne tikai eļļas iegūšanai, bet arī kā dekoratīvos augus vai garšaugus.
Jevišovice
Jevišovice (cz) ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Znojmo apriņķī.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1268. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Portugāles 21. konstitucionālā valdība
'''Portugāles 21. konstitucionālā valdība (pt) saukta arī par Antoniu Koštas valdību''' ir 21. kabinets kopš pašreizējās Portugāles konstitūcijas izveides. Šī valdība tika izveidota 2015. gada 26. novembrī kā Sociālistu partijas mazākuma valdība, kuru vada premjerministrs — Antoniu Košta. Šī valdība tika izveidota pēc 2015. gada Portugāles likumdevēja vēlēšanām. Šo valdību veido premjerministrs un 17 ministri.
Valdības sastāvs
{{legend| #FF66FF |Sociālistu partija|border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #DDDDDD | Bez partijas / Neatkarīgais |border=1px solid #AAAAAA}}
Pašreizējie amata ieņēmēji izcelti treknrakstā
Historisms (arhitektūra)
Historisms ir arhitektūras virziens, kas attīstījās 19. gadsimta vidū un ilga līdz pat Pirmajam pasaules karam. Atbilstoši eklektisma filozofijai šī virziena arhitekti atdarināja dažādus vēsturiskus stilus, tos papildinot un kombinējot. Pie šī virziena pieder neogotika, neorenesanse, neobaroks. Krievijas impērijas arhitektūras vēsturē to dēvē arī par eklektiku. Citos mākslas veidos un filozofijā šajā laikā attīstījās romantisms.
19. gadsimta beigās historisma ietekmē attīstījās jūgendstils, bet kā tā pretmets radās dažādi modernisma stili.
Ujara
Ujara (ru) ir pilsēta Krievijas Krasnojarskas novadā, Ujaras rajona administratīvais centrs. Municipālajā struktūrā veido municipālo veidojumu «Ujaras pilsēta», kur ir vienīgā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Austrumsajānu priekškalnēs Ujarkas upes krastos 132 km uz austrumiem no novada centra Krasnojarskas.
Vēsture
Pirmā apdzīvotā vieta Ujarkas krastos dibināta 1760. gadā (pēc citiem datiem — 1734. gadā). Ujarskas (Уярская) ciems izauga pateicoties ieceļotājiem no mūsdienu Latvijas, Ukrainas, Pievolgas un Orlas apgabala teritorijām un 1874. gadā te dzīvoja 1060 cilvēki. 19. gadsimta beigās Transsibīrijas dzelzceļa līnijā uzbūvēja Ujarskas staciju, ko 1897. gadā pārdēvēja par Oļginu (Ольгино), bet vēlāk — par Kļukvennuju (Клюквенная). Pakāpeniski Ujarskas ciems un stacijas ciemati izplešoties apvienojās, un 1934. gadā tos apvienoja Ujaras pilsētciematā, kuram 1944. gadā piešķīra pilsētas statusu. Pēc Otrā pasaules kara pilsētā uzbūvēja vairākus ražošanas uzņēmumus, apkārtnē brūnogļu ieguve.
2022. gada maijā pilsētu nopostīja taigas ugunsgrēks — nodega vairāk kā 200 mājas.
Saldus pacēlums
Saldus pacēlums ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzē. Tas ir vaļņveidīgs pacēlums kristāliskā pamatklintāja virsmā un nogulumu segas apakšdaļā Saldus-Slokas pielūzumu struktūru zonas rietumu daļā. Pacēlums atrodas starp Kalveni un Blīdeni, un ir ap 90 kilometriem garš un 10-15 kilometrus plats. Tam ir sarežģīta uzbūve. Pamatklintāja virsma pacēluma velves daļā ir no 1050 līdz 1300 metriem z.j.l. Dienvidu malā pacēlumu norobežo Saldus lūzums ar amplitūdu 90-600 metriem. Saldus pacēlumā ietilpst Kalvenes, Nīkrāces, Austrumnīkrāces, Lūku, Dūku, Zauru, Blīdenes un Ziemeļblīdenes lokālie pacēlumi. Lielākais no tiem ir Nīkrāces lokālais pacēlums ar amplitūdu 100 m. Pārējie svārstās no 30 līdz 50 metriem lielu amplitūdu un 20-60 km² lielu platību. Kristāliskais pamatklintājs šajos lokālajos pacēlumos atrodas 1000-1500 metru z.j.l. dziļumā.
Ogasta (Džordžija)
Ogasta (en) ir pilsēta ASV, Džordžijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 195 844 iedzīvotāji. Ogasta ir otra lielākā Džordžijas pilsēta. Pilsēta atrodas pie pašas štata robežas ar Dienvidkarolīnu. Ogastā katru gadu notiek viens no lielākajiem golfa turnīriem pasaulē − Masters Tournament.
Miķelsons
Miķelsons (no personvārda „Miķelis” un de — 'dēls'; sieviešu dzimtē Miķelsone) ir jauktas cilmes (latviešu un vācu) uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Anna Priede
Anna Priede (dzimusi Petrogradā, mirusi  Rīgā) bija Latvijas Nacionālās operas primabalerīna.
Sava laika spožākā Latvijas baletdejotāja, pazīstama ar savu izpildījumu baletos "Gulbju ezers", "Romeo un Džuljeta" un "Apburtā princese".
Dzīvesgājums
Dzimusi 1920. gada 11. maijā Petrogradā pulksteņmeistara un juveliera Augusta Priedes ģimenē. Drīz vien viņas vecāku ģimene pārcēlās uz dzīvi Latvijā, kur māte strādāja Liepājas operas baletā, kura sešgadīgā Anna pirmoreiz stājās publikas priekšā Meierbēra operā "Āfrikāniete". Mācījās Helēnas Tangijevas-Birznieces un Aleksandras Fjodorovas studijās, vēlāk Harija Plūča vadītajā Nacionālās operas baletskolā, izpildīja galvenās lomas Leo Delība baletā "Kopēlija" un Johana Štrausa baletā "Vīnes valsis". 1937. gadā izlaiduma koncertā baletdejotāja izpildīja vēlāk karjerā tik ļoti nozīmīgo "Odetas" lomu Čaikovska baletā "Gulbju ezers", pēc tam Odetas lomu viņa dejoja Latvijas Nacionālās operas baleta trupas sastāvā.
1951. gadā, kad dejotāja jau bija kļuvusi par baleta trupas prima ballerina assoluta, Odetas lomai Annas Priedes repertuārā piebiedrojās arī melnā gulbja loma. Viena no slavenākajām un pašai mīļākajām lomām Annai Priedei bija Džuljeta Prokofjeva baletā "Romeo un Džuljeta". Priede bijusi bez partnera, bet trupas vadītājs Jevgēņijs Čanga nopētījis tikko teātrī ienākušo divdesmitgadīgo baletdejotāju Haraldu Ritenbergu un kādā mēģinājumā noprasījis: "Annu pacelt vari? Tātad dejosit kopā!" Annas Priedes un Haralda Ritenberga duets ir viens no leģendārākajiem Latvijas baleta vēsturē, dejotāji ir vieni no izcilākajiem Romeo un Džuljetas lomu izpildītājiem. Māris Liepa, noskatoties baleta ģenerālmēģinājumu teicis, ka "Skatuves mīlestība savijās kopā ar dzīves mīlestību". Ritenbergs bijis Annas Priedes pēdējā mīlestība, 1954. gadā abiem baletdejotājiem piedzimusi meita Alla Priede, kura arī kļuva par dejotāju. Balerīna bija izcila spāniskās un čigāniskās lomās, piemēram, Kitrijas lomā Ludviga Minkusa baletā "Dons Kihots", kurā slavenos 32 fuette dejotāja griezusi, it kā rotaļājoties, pat esot mūža piecdesmitgadē.
1962. gadā pēc izrādes "Gulbju ezers" trupas administrācija pierunājusi vēl dejotspējīgo balerīnu doties pensijā, šo lēmumu arī nevarēja novērst Annas Priedes stiprais balsts, baletmeistars Jevgēņijs Čanga. Mirusi.
Piemiņa
2010. gadā klajā nāca režisora Roberta Rubīna uzņemtā dokumentālā filma "Ar sirsnīgiem sveicieniem… Anna Augustovna". Filmas pamatā izmantota Annas Priedes rakstītā autobiogrāfija un viņas vēstules. Annas Priedes stāstu par sevi papildina laikabiedru, kolēģu un meitu atmiņas.
Čirkas
Čirkas ir ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 250 km attālumā no Rīgas.
Valašske Meziržīči
Valašske Meziržīči (cz) ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Vsetīnas apriņķī, Morāvijas Valahijas reģionā.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Cilvēki
Valašske Meziržīči ir futbolista Milana Baroša (Milan Baroš, 1981), tenisista Tomāša Berdiha (Tomáš Berdych, 1985) un mūziķes Markētas Irglovas (Markéta Irglová, 1988) dzimtā pilsēta.
Oto Cimmermanis
Biogrāfija
1920. gados bijis viens no vadošajiem Šveices šahistiem. 1924. gadā uzvarējis Šveices šaha čempionātā. Sekmīgi piedalījies Šveicē notiekošajos šaha turnīros: 1922. gadā dalījis 2.-3. vietu Neišatelē, 1923. gadā bijis 3. vietā Bernē, 1926. gadā bijis otrais Ženēvā.
Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Pēc Otrā pasaules kara piedalījies Šveices komandas mačos ar Franciju (1946), Argentīnu (1950), Beļģiju (1950) un Rietumvāciju (1952). 1962. gadā dalījis 3. vietu Cīrihes senioru šaha turnīrā.
Bungciems
Bungciems ir apdzīvota vieta Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā abpus autoceļam P120 7 km no pagasta centra Mundigciema, 9 km no novada centra Talsiem un 113 km no Rīgas. Ciema dienviddaļā atrodas Bungu kapi.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Kokbērntauna
Kokbērntaunā atrodas Tērksu un Kaikosu galvenās valsts institūcijas un valdība. Pilsēta ir dibināta 1681. gadā.
Gaisa balonu lidošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Gaisa balonu lidošana bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Tajās izmantoja gaisa balonus ar vieglu gāzi. Šīs sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 17. jūnija līdz 9. oktobrim un starta vieta bija Vensāna, Parīzes pilsētas pievārtē. Kopā šajās sacensībās startēja 46 piloti, kuri veica 156 lidojumus ar 48 dažādiem gaisa baloniem. Sacensībās bija sadalītas 6 disciplīnās.
Gaisa balonu lidošana šobrīd netiek atzīta par oficiālu sporta veidu olimpisko spēļu programmā, kaut 1900. gadā šāds apzīmējums nepastāvēja.
Franču gaisa balonu pilots, aviācijas pionieris, Anrī de La Volks šajās sacensībās uzstādīta tā laika divus pasaules rekordus — attāluma un ilguma lidojumā ar gaisa balonu.
Rezultāti
Pirmie trīs piloti katrā disciplīnā:
Sorbu institūts
Sorbu institūts (hsb, dsb, de) ir Vācijas zinātniskā iestāde, kas pēta sorbu valodas, kultūru un vēsturi Augšlužicā un Lejaslužicā. Institūts vāc un arhivē nepieciešamos materiālus, tie arī ir pieejami sabiedrībai.
Vēsture
1992. gadā uz Sorbu tautas pētījumu institūta bāzes tika izveidots Sorbu institūts.
Institūts
Sorbu institūta galvenā mītne atrodas Baucenē (Saksijā), viena darba vieta Kotbusā (Brandenburgā). Pētniekiem ir 15 amata vietas, bet zinātniski tehniskajiem un administratīvajiem darbiniekiem — 11 amati. Institūta darbinieki veic mācību darbu universitātēs un citās izglītības iestādēs Vācijā un ārvalstīs, pie kam galvenā uzmanība tiek pievērsta sadarbībai ar Leipcigas Universitātes Sorbistikas institūtu.
Institūts kopš 1952. gada izdod zinātnisko žurnālu Lětopis, kas iznāk reizi pusgadā. izdevniecība Domowina publicē rakstu krājumus Schriften des Sorbischen Instituts / Spisy Serbskeho instituta (līdz 2019. gadam bija iznākuši 67 sējumi). Baucenes mājvietā atrodas arī Sorbu centrālā bibliotēka (Serbska centralna biblioteka) un Sorbu kultūras arhīvs (Serbski kulturny archiw).
Vecstašuļi
Vecstašuļi ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Lipuškiem, 23 km no novada centra Rēzeknes un 216 km no Rīgas.
Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Vecstašuļu senkapi.
Frenks Orols
Frenks Dāvids Orols (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs.
Pieaugušo futbols
2021. gadā noslēdz līgumu ar Riga FC un tiek nosūtīts īrē uz BFC Daugavpils, kur debitē Virslīgā.
2022. gada sezonā tiek izīrēts no Riga FC uz FK Auda.
Čirvoļnīki
Čirvoļnīki ir ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 193 km attālumā no Rīgas.
Kārlis Miķelsons
Kārlis Miķelsons (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs. Bijušais "Latvija Statoil" izpilddirektors (1996.—2000.g.) un VAS "Latvenergo" valdes priekšsēdētājs (2000.—2010.g.).
Biogrāfija
Kārlis Miķelsons 1977. gadā pabeidza Rīgas 20. vidusskolu. Pēc tam studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, kur ieguva augstāko tehnisko izglītību.
No 1990. līdz 1992. gadam Miķelsons strādāja AS "Vanga" par autoservisa vadītāju. 1992. gadā sāka strādāt "Latvija Statoil" par Biznesa attīstības departamenta vadītāju. 1996. gadā kļuvis par uzņēmuma izpilddirektoru, no 1998. gada bija arī valdes loceklis. 2000. gada aprīlī kļuva par VAS "Latvenergo" valdes priekšsēdētāju. Būdams "Latvenergo" vadītājs, bija arī vairāku ar enerģētiku saistītu organizāciju dalībnieks. Pēc atlaišanas Miķelsons paziņoja, ka plāno uzsākt pats savu uzņēmējdarbību.
"Latvenergo" amatpersonu lieta
Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) aizturēja vairākus "Latvenergo" darbiniekus, tostarp Miķelsonu. Tiesa apmierināja KNAB lūgumu un noteica Miķelsonam apcietinājumu. Miķelsons tika atcelts no amata. Miķelsons tika atbrīvots no apcietinājuma apmaiņā pret 50 000 latu lielu drošības naudu.
Privātā dzīve
Kārlis Miķelsons ir dzimis Rīgā. Precējies, ir trīs bērni.
Manuels Norjega
Dzīvesgājums
Dzimis Panamā, mācījies karaskolā (Escuela Militar de Chorrillos) Limā, Peru. 1967. gadā mācījās ASV Valsts departamenta Ameriku kara skolā (School of the Americas) (mūsdienās Western Hemisphere Institute for Security Cooperation) Panamas kanāla zonā. 1967. gadā sāka dienestu Panamas Nacionālajā gvardē (faktiski valsts bruņotajos spēkos).
No 1983. līdz 1989. gadam faktiski bija Panamas militārais diktators. 1989. gadā ASV iebruka Panamā. Norjega tika sagūstīts un nogādāts ASV, kur 1992. gada aprīlī tika notiesāts par narkotiku tirdzniecību, naudas izspiešanu un naudas atmazgāšanu.
Ieslodzījums ASV Norjegam beidzās 2007. gada septembrī. Viņš tika ekstraditēts uz Franciju, kur atkal notiesāts, vēlāk izsūtot viņu uz Panamu. 2014. gada beigās — ieslodzījumā Panamā.
76 (skaitlis)
76 (septiņdesmit seši) ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 75 un 77. Gada septiņdesmit sestā diena ir 17. marts (garajā gadā 16. marts).
Romiešu skaitļu sistēmā septiņdesmit seši tiek pierakstīts šādi — LXXVI, bet binārajā skaitīšanas sistēmā septiņdesmit seši ir 10011002, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1148 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 4C16. Septiņdesmit seši ir pāra skaitlis.
Ķīmisko elementu periodiskā tabulā septiņdesmit seši ir osmija (Os) atomskaitlis.
Kolumbusa (Džordžija)
Kolumbusa (en) ir pilsēta ASV, Džordžijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 189 885 iedzīvotāji. Kolumbusa ir trešā lielākā pilsēta Džordžijā un tā atrodas pie pašas štata robežas ar Alabamu. Pilsēta atrodas Čatahūčī upes krastos.
The Kinks
The Kinks bija angļu rokgrupa.
To dibināja brāļi Rejs un Deivs Devjesi Londonā 1964. gadā. ASV tā tiek iedalīta pie britu invāzijas grupām. The Kinks tikusi atzīta par vienu no ietekmīgākajām un nozīmīgākajām savas ēras rokgrupām. Grupas izpildīto mūziku ietekmēja plašs žanru klāsts. Abi brāļi Devjesi bija grupas sastāvā visus tās 32 pastāvēšanas gadus. The Kinks kļuva populāri 1964. gadā pēc sava trešā singla You Really Got Me izdošanas. Tas kļuva par starptautisku hitu, Apvienotajā Karalistē ierindojās pirmajā vietā un sasniedza top 10 ASV. Grupa izdeva 24 studijas albumus. Grupa darbību pārtrauca 1996. gadā.
Zukuli
Zukuli var būt:
Lielais dzintars (filma)
"Lielais dzintars" ir 1972. gadā Latvijas PSR uzņemta divsēriju muzikāla komēdija. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc PSRS Centrālās televīzijas pasūtījuma.
Sižets
Jaunatnes estrādes ansamblis lidojumam nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ nevar laikus ierasties uz dziesmu konkursu Rīgā. Pirmā vieta netiek piešķirta nevienam un par uzvaru pārliecinātie mūziķi dara visu iespējamo, lai savāktu uz atkārtotu noklausīšanos jau daļēji aizbraukušos žūrijas locekļus.
Lillehammere
Lillehammere (no) ir pilsēta Norvēģijā, Innlandetes filkē, Lillehammeres komūnas administratīvais centrs. Pilsētas teritorija tikusi apdzīvota jau dzelzs laikmetā. 2017. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 20,4 tūkstošus. Pilsētā un Lillehammeres komūnā notika, kā arī 2016. gada Ziemas Jaunatnes olimpiskās spēles. Pilsētā ir bāzēts Norvēģijas hokeja līgā spēlējošais klubs Lillehammer IK.
Polijas Olimpiskā komiteja
Polijas Olimpiskā komiteja (pl; abreviatūra: PKOl) ir Nacionālā Olimpiskā komiteja, kas pārstāv Poliju un tās sportistus olimpiskajās spēlēs un citos starptautiskajos sporta pasākumos. Olimpiskā komiteja tika izveidota 1919. gada 2. oktobrī un Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atzina arī 1919. gadā. Komitejas galvenā mītne atrodas Polijas galvaspilsētā Varšavā. Polijas izmantotais SOK kods ir POL.
Polija olimpiskajās spēlēs startē kopš 1924. gadā. Līdz šim ir piedalījusies 21 vasaras olimpiskajās spēlēs (pirmoreiz 1924. gada Parīzes spēlēs) un 23 ziemas olimpiskajās spēlēs (pirmoreiz 1924. gada Šamonī spēlēs).
Biedru federācijas
Polijas nacionālās federācijas ir organizācijas, kas koordinē visus viņu individuālo sporta veidu aspektus. Viņi ir atbildīgi par apmācību, sacensībām un sava sporta veida attīstību. Pašlaik Polijā darbojas 29 olimpiskās vasaras un 10 ziemas sporta federācijas, kā arī vairākas citu sporta veidu federācijas.
Zukuli (Aglonas pagasts)
Zukuli ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 36 km no novada centra Preiļiem, 8 km no pagasta centra Aglonas un 240 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V762.
Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.
Raimonds Salmiņš
Raimonds Salmiņš (1961—1991) bija viens no Barikāžu laika upuriem, nošauts Augusta puča laikā pie Rīgas Iekšlietu pārvaldes.
Dzīvesgājums
Dzīvoja Slokā, strādāja Jūrmalas Rakstnieku namā par šoferi. Kā Latvijas Tautas frontes biedrs piedalījās barikāžu aizstāvēšanā 1991. gada janvārī. Uzzinājis par Maskavā notikušo varas apvērsumu, 19. augusta vakarā Raimonds Salmiņš ar savu dienesta mikroautobusu "Latvija" kopā ar darba kolēģi Jāni Verpakovski devās uz Rīgu. Tajā laikā Rīgas OMON kaujinieki kopā ar Baltijas kara apgabala karaspēka vienībām ieņēma stratēģiski svarīgākās valsts un sabiedrisko organizāciju ēkas, ieskaitot Rīgas Iekšlietu pārvaldes māju Aspazijas bulvāra un 13. janvāra iela krustojumā.
Rīgas iekšlietu pārvaldes ieņemšanas laikā kaujinieki ar automātiskiem ieročiem tiešā tēmējumā sašāva garām braucošo R. Salmiņa vadīto mikroautobusu. Apšaudē nogalināja Raimondu Salmiņu un kājās ievainoja viņa līdzbraucēju. Aculiecinieki vēlāk stāstīja, ka uzbrucēji nošauto šoferi izrāvuši no mikroautobusa. Nogalinātā ķermenī atrada 36 ložu trāpījumus. Pastāv uzskats, ka uzbrucēji noturējuši R. Salmiņa automašīnu par Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas mikroautobusu. Bez tēva palika R. Salmiņa dēls Edgars (10) un meita Ramona (6).
Knoringi
Knoringi jeb Knorres (von Knorre) ir sena vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī Krievijā, Zviedrijā, Somijā. Daudzi Knoringi bija uzticami Krievijas Impērijas interešu aizstāvji 18. un 19. gadsimtā.