cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Strenču iela (Rīga)
Pirmoreiz Rīgas ielu sarakstos minēta 1935. gadā ar esošo nosaukumu, tas laika gaitā nav mainījies. Iela nosaukta par godu Strenču pilsētai Vidzemē.
Ielu savienojumi
Strenču iela ir savienota ar šādām ielām:
Smaļaviču rajons
Smaļaviču rajons ir Minskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Minskas apgabala Barisavas, Červjeņas, Minskas un Lahojskas rajoniem.
Jaudzemi (Šķeltovas pagasts)
Jaudzemi, arī Jaudzimi, ir ciems Aglonas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,5 km no pagasta centra Šķeltovas, 17 km no novada centra Aglonas un 265 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V636.
Vesterlunds
Vesterlunds (Westerlund) ir skandināvu izcelsmes uzvārds.
Aivars Zvirbulis
Aivars Zvirbulis (dzimis Zosēnu pagastā), pazīstams arī kā Čiris, ir latviešu uzņēmējs, viens no "Apgāda Jāņa sēta" dibinātājiem un īpašniekiem, privātmāju ciemata Amatciems veidotājs un idejas autors.
Biogrāfija
Aivars Zvirbulis dzimis Zosēnu pagastā (tagad Cēsu novads).
1990. gadā viņš kopā ar Aivaru Prošenkovu nodibināja izdevniecību un poligrāfijas uzņēmumu "Apgāds Jāņa sēta". 1992. gadā tika izveidota apgāda kartogrāfijas nodaļa Jāņa Turlaja vadībā, kuru var uzskatīt par "Karšu izdevniecības Jāņa sēta" sākumu.
Bijis aktīvs orientierists.
No 2000. gada Cēsu novada Drabešu pagastā veido privātmāju ekociematu Amatciems.
2018. gadā saņēmis Latvijas Ārstu biedrības Veselības gada balvu par ilgtspējīgas vides sakārtošanu.
Strenčupīte
Strenčupīte ir Gaujas labā krasta pieteka Valmieras novadā.
Ogres rajona slimnīca
Ogres rajona slimnīca ir trešā līmeņa neatliekamās medicīniskās palīdzības ārstniecības iestāde Slimnīcas ielā 2 Ogrē, kas ārstē arī Ogres novada ambulatoros pacientus. Slimnīcā darbojas uzņemšanas nodaļa, ķirurģijas-traumatoloģijas nodaļa, internā (terapijas un neiroloģijas) nodaļa, ginekoloģijas-dzemdību nodaļa, intensīvās terapijas-reanimācijas nodaļa un rehabilitācijas nodaļa.
Vēsture
2011. gadā uzbūvēja jaunu piecstāvu korpusu, kurā izvietotas gan stacionāra nodaļas, gan arī ambulatorā nodaļa un rehabilitācijas nodaļa. Slimnīca pārvalda arī Ogres pansionātu, kas nodrošina ilgstošu sociālo aprūpi un sociālo rehabilitāciju personām, kuras vecuma vai veselības stāvokļa dēļ nevar veikt ikdienas darbus un savu personīgo aprūpi, un kurām nepieciešamais aprūpes apjoms pārsniedz aprūpei mājās noteikto apjomu. Bijusī Ogres rajona poliklīnikas ēka Miera ielā 2 pārveidota par slimnīcas dienesta viesnīcu.
2022. gada augustā uzsākta jaunās dzemdību nodaļas būvniecība.
Miroslavs Havels
Miroslavs Havels (, īstais uzvārds Koštāls (Košťál); dzimis, miris ) bija čehu šaha problēmists
Pēc profesijas dzelzceļnieks.
Šaha kompozīcija
Šaha kompozīcijā 20. gadsimta pirmajā pusē Miroslavs Havels bija čehu skolas ievērojams pārstāvis un teorētiķis. Bijis žurnālu Československý šach (1927—1933) un Šachové umění (1947—1951) šaha uzdevumu nodaļu, laikraksta Národního Osvobození (1924—1939 un 1945—1948) un žurnāla FIDE Revue (1954—1958) šaha kompozīcijas nodaļu redaktors, daudzu šaha kompozīcijai veltītu rakstu autors.
Kopš 1898. gada publicējis apmēram 1940 šaha kompozīcijas, galvenokārt trīsvilčus, pārējie bijuši daudzvilči, apmēram 60 etīdes, palīgmati un pasaku šaha uzdevumi. Konkursos ieguvis vairāk nekā 210 godalgas, tai skaitā 71 pirmo.
Šaha uzdevums
Risinājums:
Reinis Flaksis
Privātā dzīve
Reinim ir trīs brāļi un māsa, vecākie brāļi Toms, Mārtiņš un Andžs nodarbojušies ar riteņbraukšanu.
Fragaria daltoniana
Fragaria daltoniana ir savvaļas zemeņu suga, kas aug Himalajos. Auglim nav ne laba garša, ne vērtība tautsaimniecībā.
Vadims Avdejevs
Vadims Avdejevs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2012. gada spēlē FK Jelgava sastāvā.
Edmunds Spensers
Edmunds Spensers (en; Oksforda —  Liverpūle) bija Lielbritānijas šahists.
Biogrāfija
Pārstāvējis Anglijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1927. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.
Bijis Anglijas Ziemeļu grāfistu šaha savienības (en) sekretārs un kasieris. Pēc Spensera nāves Ziemeļu grāfistu zēnu čempionāta galvenā balva tika nosaukta viņa vārdā - Edmund Spencer Trophy.
Džonatans Demijs
Roberts Džonatans Demijs (en, dzimis, miris ) bija ASV kinorežisors, producents un scenārists.
Savu karjeru sācis kā B klases filmu režisors. Savu pirmo filmu Caged Heat uzņēmis 1974. gadā. Vēlāk uzņēmis tādas filmas kā Melvin and Howard (1980), Swing Shift (1984), Something Wild (1986) un "Precējies ar mafiju" (Married to the Mob, 1988). Demijs ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors par 1991. gada psiholoģisko šausmu filmu "Jēru klusēšana". Par šīs filmas režiju saņēma arī Berlīnes starptautiskā kinofestivāla balvu "Sudraba lācis".
Demijs ir režisējis arī tādas filmas kā Stop Making Sense (1984), "Filadelfija" (1993), un "Reičela precas" (2008).
REBIR
REBIR (oficiālais nosaukums Rēzeknes speciālās ekonomiskās zonas akciju sabiedrība REBIR) ir Latvijas uzņēmums, būvniecības elektroinstrumentu ražotājs. Tā ražotne un administrācija atrodas Rēzeknē, Rēzeknes speciālajā ekonomiskajā zonā.
Vēsture
1967. gada 26. oktobrī Latvijas PSR Ministru Padome pieņēma lēmumu Rēzeknē izveidot elektrisko būvinstrumentu rūpnīcu. «Rēzeknes elektrobūvinstrumentu rūpnīca» tika celta pilsētas jaunajā rūpnieciskajā Ziemeļu rajonā. Rūpnīcas pirmo kārtu komisija pieņēma 1970. gada 31. decembrī. Pirmā rūpnieciskā elektroinstrumentu partija tika izlaista 1971. gada 10. decembrī. Rūpnīcas celtniecība pabeigta 1973. gada 1. janvārī. 1986. gada tika izveidots smalkzāģīšu iecirknis.
Orlen
Orlen Spółka Akcyjna (līdz 2023. gadam Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna jeb PKN Orlen) ir Polijas enerģētikas uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā. Orlen galvenais birojs atrodas Plockā. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.
REBIR
Vēsture
1991. gada 8. oktobrī rūpnīca registrēta par valsts uzņēmumu «Valsts Rēzeknes elektrisko būvinstrumentu rūpnīca REBIR». 1992. gadā uzcelts plastmasu pārstrādes cehs. 1994. gada 21. oktobrī REBIR pārreģistrēts par akciju sabiedrību.
2008. gadā REBIR lielu daļu ražošanas pārcēla uz Ķīnu.
Orlen
PKN Orlen akcijas tiek kotētas Varšavas fondu biržā. Lielākie akcionāri 2023. gada jūlijā bija: Polijas Valsts kase (49,9 %), Nationale-Nederlanden OFE (5,4 %).
Filips (Beļģija)
Filips (dzimis ) ir pašreizējais Beļģijas karalis.
Orlen
Vēsture
Uzņēmums tika dibināts 1999. gadā, privatizējot un apvienojot valstij piederošos uzņēmumus: degvielas tirgotāju Centrala Produktów Naftowych CPN S.A. ar naftas pārstrādātāju Petrochemia Płock S.A.. Sākotnēji jaunā uzņēmuma nosaukums bija Polski Koncern Naftowy (PKN). Dažus mēnešus vēlāk tam pievienots vārds Orlen, kas veidots no poļu vārdiem orli ("ērgļa") un energia ("enerģija").
2004. gadā uzņēmums bija iesaistīts lielākajā skandālā mūsdienu Polijas vēsturē (tā sauktā "Orlengeita"). 2006. gada jūnijā PKN ORLEN no Krievijas uzņēmuma Jukos nopirka Lietuvas naftas pārstrādātāju Mažeikių Nafta (tagad Orlen Lietuva) 53,7 % akciju. Pēc dažiem mēnešiem Orlen vienojās ar Lietuvas valdību par vēl 30,66 % kapitāldaļu pirkšanu. Darījums tika noslēgts 2006. gada 15. decembrī.
2014. gada augustā no meitas uzņēmuma Orlen Lietuva tika nopirkts mazumtirdzniecības uzņēmums AB Ventus-Nafta. 2018. gada PKN ORLEN pieņēma attīstības stratēģiju, kas paredz uzņēmuma pārveidošanu par daudzu enerģētikas un komerciālu virzienu grupu. 2018. gadā tika paziņots par nodomu iegādāties Polijas naftas uzņēmumu grupu Lotos. 2019. gada jūnijā no Orlen Lietuva tika nopirkts uzņēmums UAB EMAS un pievienots meitas uzņēmumam ORLEN Serwis, kas nodrošina visas grupas iekārtu apkalpošanu. 2019. gada 16. oktobrī Lietuvas mazumtirdzniecības uzņēmuma AB Ventus-Nafta nosaukums tika mainīts uz AB ORLEN Baltics Retail. 2019. gadā PKN Orlen atvēra savu pirmo degvielas uzpildes staciju Slovākijā ar Čehijas meitasuzņēmuma Unipetrol starpniecību ar Benzina zīmolu. 2020. gada beigās Slovākijā darbojās 20 Benzina DUS. 2019. gada nogalē Orlen kopā ar apdrošināšanas sabiedrību PZU nodibināja mediju aģentūru Sigma Bis.
2020. gada aprīlī PKN Orlen iegādājās Polijas uzņēmumu grupas Energa 80 % akciju, tā nodarbojās ar elektroenerģijas ražošanu, sadali un piegādi. 2020. gada 14. jūlijā tika paziņots par nodomu pārņemt naftas un gāzes uzņēmumu PGNiG. 14. jūlijā Orlen saņēma Eiropas Komisijas atļauju Lotos pārņemšanai; 2022. gada 1. augustā tika pabeigta apvienošanās ar Lotos. 2020. gada novembrī Orlen kļuva par Polijas mazumtirdzniecības uzņēmuma Ruch SA 65 % akciju īpašnieku, tas nodarbojās ar preses izplatīšanu, ātras aprites produktiem, abonēšanu, kurjera pakalpojumiem un līgumloģistiku. 7. decembrī tika parakstīts līgums par 100 % kapitāldaļu iegādi mediju un preses uzņēmumā Polska Press, darījums pabeigts 2021. gada 1. martā. 2020. gada decembrī Orlen iegādājās lauksaimniecības biogāzes staciju Bioenergy Project, ko pārveidos par biometāna ražotni. Piegāžu nodrošināšanai tika iegādāts arī uzņēmums Biozec, kas atbild par biogāzes stacijas piegādātās siltumenerģijas pārdošanu un sadali.
2021. gadā Orlen iegādājās 4 vēja parkus: februārī Kaninas parku ar jaudu 20 MW un martā vēl trīs ar kopējo jaudu 89,4 MW. 2021. gada 10. maijā Orlen iesniedza PGNiG pārņemšanas pieteikumu Polijas Konkurences un patērētāju tiesību aizsardzības birojā. 2021. gada septembrī Orlen sāka piedāvāt pakomātu pakalpojumus Orlen Paczka sadarbībā ar Poczta Polska. 2022. gada 2. novembrī tika pabeigta PGNiG apvienošanās ar PKN Orlen, PGNiG nododot visus aktīvus un akcionāriem (no kuriem lielākais ar 70 % bija Polijas valsts) pretī saņemot Orlen akcijas. Polijas valsts daļa PKN Orlen palielinājās no 31,14 % līdz 49,9 %. 2023. gada 3. jūlijā Polski Koncern Naftowy Orlen S.A. nomainīja nosaukumu uz Orlen S.A.
Lamuaņons
Lamuaņons (franču: Lamoignon) ir franču uzvārds. Starp Lamuaņonu dzimtas pārstāvjiem bija vairāki valstsvīri:
Karaseva
Karaseva, arī Karaši, ir ciems Aglonas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 11 km no pagasta centra Šķeltovas, 9 km no novada centra Aglonas un 242 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, otrpus Karpa ezeram, tā dienvidu krastā.
Deniss Kokarevs
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kokarevs sāka 2003.—04. gada sezonā Krievijas Augstākās līgas kluba HK Tvera sastāvā. Jau nākamajā sezonā uzbrucējs pievienojās Balašihas "HK MVD" rindās, 2005.—06. gada sezonā kopā ar klubu sākot spēlēt Krievijas Superlīgā.
2011.—12. un 2012.—13. gada sezonās kopā ar Maskavas "Dinamo" izcīnīja Gagarina kausu. "Dinamo" rindās spēlēja līdz pat 2017. gada vasarai, kad noslēdza līgumu ar Ufas "Salavat Julajev".
Fergāna
Fergāna (uz) ir pilsēta Uzbekistānā, Fergānas vilajeta administratīvais centrs. Izvietojusies Fergānas ielejā atrodas apmēram 420 km uz austrumiem no Taškentas, apmēram 75 km uz rietumiem no Andidžonas un mazāk nekā 20 km no Kirgizstānas robežas.
Vēsture
Fergānas vēsture iedalās 3 periodos — pirmsrevolūcijas, padomju un pašreizējais (neatkarības periods).
Pirmsrevolūcijas periods
Apgabals ir bijis apdzīvots tūkstošiem gadu, taču mūsdienu pilsēta tika dibināta 1876. gadā kā garnizona pilsēta un koloniālais papildinājums Margilanai (tā atrodas 22 km uz ziemeļrietumiem no Fergānas). Pilsētas izveidošanas iniciators bija krievu ģenerālis, pirmais Krievijas militārais gubernators Fergānas ielejā Mihails Skobeļevs.
Pilsētas tips — militāri administratīvais centrs. Šādām pilsētām raksturīgais izkārtojums: cietoksnis, esplanāde un ielas, kas radiāli-koncentriski atiet no tiem. Acīmredzamas neērtības bija purvi pilsētas ziemeļu un ziemeļrietumu daļā, tos nevarēja uzreiz nosusināt, tāpēc pilsētai ilgu laiku daudz nepatikšanu sagādāja malārija.
Sākotnēji pilsētu sauca par Jauno Margilanu (Новый Маргелан), pēc tam 1907. gadā to pārdēvēja par Skobeļevu gubernatora M. Skobeļeva vārdā.
Padomju periods
Pēc tam, kad 1924. gadā boļševiki apgabalu atkaroja no basmaču nemierniekiem, tās nosaukums tika mainīts uz Fergāna (pēc apgabala nosaukuma, kurai tā bija centrs).
Sāka attīstīties Fergānas rūpnieciskā bāze. Sociālisma laikā Fergānā tika uzcelts ievērojams skaits rūpnīcu un rūpniecības uzņēmumu. Pilsētas rūpniecībā ietilpa tekstilizstrādājumu ražošana un slāpekļa mēslojuma rūpnīca. Daļa rūpniecības attīstības bija evakuācijas rezultāts Padomju Savienībā Otrā pasaules kara laikā.
1930. gada 1. maijā tika nodibināts Fergānas Pedagoģiskais institūts.
Neatkarības periods
Fergāna ir salīdzinoši liels Uzbekistānas rūpniecības centrs, kas ieņem otro vietu ražošanas apjoma ziņā pēc Taškentas, taču ne vairs tik liels rūpniecības centrs, kāds tas bija 20. gadsimta 80. gadu beigās.
Arī celtniecība pilsētā norisinās lēni. Pēdējo 20—25 gadu laikā pilsētā ir uzbūvētas tikai dažas modernas būves — rekonstruēta viesnīca, tenisa korts, pilsētas tirgus, kā arī paplašināta parka teritorija. Ievērojami samazinājies kultūras un izklaides centru skaits. No vairāk nekā 15 kinoteātriem un klubiem, kas darbojās 20. gadsimta 80. gados, tagad darbojas tikai viens. Bibliotēkas tiek pārprofilētas, lielākā daļa bērnu sporta klubu un sporta skolu ir slēgtas.
Ģeogrāfija
Fergāna atrodas Uzbekistānas austrumos, Fergānas ielejas dienvidu daļā, 590 metru augstumā virs jūras līmeņa. Pilsēta atrodas apmēram 420 km uz austrumiem no valsts galvaspilsētas Taškentas un 75 km uz dienvidrietumiem no Andidžonas. Fergānas teritorija ir 95,6 km².
Klimats
Fergānā valda kontinentāls klimats (auksts tuksneša klimats, pēc Kepena klimata klasifikācijas — BWk). Ziemas te ir maigas un īsas, diennakts vidējā zemākā temperatūra ir −2.8 °C, janvāra vidējā temperatūra ir + 0,2 °C, absolūtais minimums ir -25,8 °C. Dažās ziemas dienās laiks ir silts. Sniega sega pastāv īsu laiku.
Demogrāfiskie dati
Fergānas iedzīvotāju skaits 2007. gada janvārī bija aptuveni 227 000. Lielākās etniskās gupas ir tadžiki un uzbeki, krievvalodīgie veido apmēram 25% no pilsētas iedzīvotājiem.
Uz 2014. gada 1. janvāri pilsētas iedzīvotāju skaits bija 340 600 cilvēku, kas to padarīja par trešo lielāko pilsētu Fergānas ielejā.
Ilgu laiku iedzīvotāji galvenokārt bija krievvalodīgie. Saskaņā ar 1926. gada tautas skaitīšanu no 14 275 pilsētas iedzīvotājiem krievu bija 7942 (55%), ukraiņu — 667 (4,6%), ebreju — 514 (3,6%), bet uzbeku — tikai 3011 (21,0%).
Pundurvalsts
Pundurvalsts ir valsts, kura stipri atšķiras no citām valstīm uz mazāko pusi pēc dažiem kritērijiem, piemēram, pēc izmēra vai iedzīvotāju skaita.
Fergāna
Demogrāfiskie dati
Sākot ar 2013. gadu, Fergāna ir gandrīz monoetniska — no 350 600 pilsētas iedzīvotājiem 316 268 ir uzbeki (90,0%). Bez uzbekiem Fergānā dzīvo arī 12 084 krievi (3,4%), 3114 tadžiki (1,1%), 2028 korejieši (0,7%) un 626 tatāri (0,2%). Pilsētā dzīvo arī azerbaidžāņi, armēņi, ebreji, vācieši un citu tautu pārstāvji.
Pundurvalsts
Pēc izmēra skatoties, par pundurvalstīm sauc valstis, kuras ir mazākas par Luksemburgu, pašu Luksemburgu arī dažreiz mēdz skaitīt pie pundurvalstīm.
Fergāna
Demogrāfiskie dati
Fergānā salīdzinājumā ar citām Fergānas ielejas pilsētām ir liels krievu, korejiešu un tatāru iedzīvotāju īpatsvars.
Reliģija
Reliģijas iezīme Fergānā ir reliģiju daudzveidība. Lielākajai daļai iedzīvotāju religija ir sunnītu islāms. Pilsētā dzīvo arī šiīti, pareizticīgie, protestanti un jūdaisti, katoļu baznīcu pārstāvji, evaņģēliskie kristieši, baptistu kristīgās baznīcas pārstāvji un budisti.
Māksla
Pilsētā darbojas Teātra un koncertu pils, kas uzcelta 2014. gadā. 2013. gadā par godu Starptautiskajai bērnu dienai tika uzcelts un atvērts bērnu leļļu teātris. Pilsētā ir 2 galvenie teātri — Fergānas Reģionālais Uzbekistānas muzikālās drāmas un komēdijas teātris un Fergānas reģionālais krievu drāmas teātris.
Arhitektūra
Ar plašajiem, kokiem apstādītajiem bulvāriem un cara laika ēkām pilsēta ir izteikti atšķirīga no pārējām reģiona pilsētām.
Ekonomika
Ekonomikā īpašu vietu ieņem ķīmiskā rūpniecība, naftas pārstrāde, pārtikas, vieglā rūpniecība, mēbeļu rūpniecība, celtniecības materiālu ražošana, mašīnbūve un metālapstrāde, kā arī elektronika. Galvenie rūpniecības produktu veidi ir naftas produkti, lauksaimniecības mēslojums, stikls un stikla izstrādājumi, cements, dažādas elektriskās ierīces un mehānismi, auto detaļas utt. Pilsētā ir 3—4 salīdzinoši lieli un apmēram 20 mazie un vidējie uzņēmumi. Visi Fergānas uzņēmumi 2008. gadā saražoja produktus gandrīz 639,1 miljarda sumu vērtībā (aptuveni 350 miljoni ASV dolāru).
Dabasgāze no Uzbekistānas rietumiem tiek transportēta pa cauruļvadiem uz ieleju, kur to izmanto mēslojuma ražošanai. Ar rietumvalstu aizdevumu Fergāna spējusi modernizēt pārstrādes rūpnīcu un arī samazināt gaisa piesārņojumu.
Augstākās izglītības iestādes
Pilsētā darbojas arī vairāk nekā 10 profesionālās koledžas: Fergānas Izglītības koledža, Fergānas Medicīnas koledža, Fergānas Lauksaimniecības koledža, Fergānas mākslas koledža u.c.
Medicīna
Pilsētā ir 10 slimnīcas. Kopumā ir 29 ambulatorās iestādes un 6 lauku medicīnas centri.
Transports
Fergānā ir centrālā autoosta un starptautiskā lidosta. Līdz 2003. gadam pilsētā darbojās trolejbusu satiksme.
Nikolajs Bulgaņins
Nikolajs Bulgaņins (ru; dzimis, miris ) bija padomju politiķis, PSRS komunistiskās partijas līderis. Bulgaņins no 1955. gada līdz 1958. gadam vadīja PSRS Ministru padomi.
2006. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
Šajā lapā apkopota informācija par medaļu kopvērtējumu .
2006. gada ziemas olimpiskās spēles bija 20. ziemas olimpiskās spēles, kas notika Turīnā, Itālijā, no 2006. gada 10. līdz 26. februārim. Kopumā olimpiskajās spēlēs piedalījās 2508 sportisti, kas pārstāvēja 80 Nacionālās Olimpiskās komitejas. Kopumā tika sadalīti 84 medaļu komplekti 15 sporta veidos. 2006. gada olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu izcīnīja 26 valstis, tai skaitā 18 valstis izcīnīja vismaz vienu zelta medaļu.
Medaļu kopvērtējums
Medaļu tabula tiek veidota par primāro kritēriju ņemot vērā izcīnīto zelta medaļu skaitu, pēc tam tiek ņemts vērā valsts sportistu izcīnīto sudraba medaļu un bronzas medaļu skaits. Ja visu trīs kalumu medaļu skaits vairākām valstīm ir vienāds, tad tās dala vienu vietu medaļu kopvērtējuma tabulā.
Krievijas biatlonistei Olgai Piļovai pozitīvu dopinga analīžu rezultātu dēļ tika atņemta sudraba medaļa biatlonā. Tā tika piešķirta vācietei Martinai Glagovai, bet bronzas medaļa tika krievu sportistei Albīnai Ahatovai. Mājinieki Latvija
Operkulinas
Operkulinas (Operculina) ir izmirusi foraminīferu ģints rotaliīdu kārtā. Šo ģinti 1826. gadā aprakstīja franču naturālists Alsids Dorbanjī. Ģeohronoloģiski operkulinas ir zināmas no krīta perioda beigām līdz mūsdienām. Operkulinu ģintī ir virs 170 sugām. Tipveida suga ir Operculina complanata (Defrance in Blainville, 1822). Mūsdienās ir sastopama operkulinu suga Operculina ammonoides (Gronovius, 1781).
Apraksts
Čaula plakana ar mazu skaitu ātri pieaugošiem vijumiem, kas sadalītas ar arkveidīgām septām augstās sirpjveidīgi izliektās kamerās. Visi vijumi ir labi redzami uz virsmas, jo čaula ir pilnībā evolūta. (retos gadījumos agrīnā augšanas stadijā vijumi ir involūti). Reizēm uz septu pēdām ir attīstījušās granulas.
Oskars Deaks
Oskars Deaks (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs.
Parīzes metro
Parīzes metro jeb Parīzes metropolitēns ir metro sistēma Francijas galvaspilsētā Parīzē, kas sāka darboties 1900. gada 19. jūlijā un tika atvērta uz World Expo 1900. Tas ir viens no Parīzes simboliem. Metro sastāv no sešpadsmit līnijām un 303 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 214 kilometrus, no kuriem lielākā daļa atrodas zem zemes. Pēc 2012. gada datiem metro pārvadāja 1,541 miljardus pasažieru gadā un 4,210 miljonus pasažieru vienas dienas laikā. Viena brauciena biļete Parīzes metro izmaksā 1,80 eiro, desmit braucienu biļete 14,10 eiro.
Tas ir otrais noslogotākais metro Eiropā aiz Maskavas metro pēc pārvadāto pasažieru skaita un desmitais lielākais metro pasaulē pēc kopējā līniju garuma. Tas ir viens no visblīvāk izvietotajiem metro pasaulē, jo uz 86,9 km2 atrodas 245 stacijas. Liela daļa no stacijām ir celtas jūgendstilā. Gare de Châtelet – Les Halles, caur kuru iet piecas metro līnijas, ir lielākā metro stacija pasaulē.
Līdz 2019. gadam plānoja paplašināt trīs metro līnijas.
Medija O'Reilija
Medija O'Reilija (en; dzimusi Zienmeļkarolīnas štatā) ir amerikāņu pornoaktrise.
Darbojas pornoindustrijā kopš 2011. gada. Ievērību guvusi ar galveno Dorotijas Geilas lomu 2013. gada filmā Not The Wizard of Oz XXX (parodija par filmu "Oza zemes burvis"), par ko tika nominēta 2014. gada AVN balvai kā gada labākā pornoaktrise. 2013. gadā šai pašai balvai nominēta kā labākā jaunā zvaigzne. Kopumā filmējusies vairāk kā 140 filmās.
Klauss Manns
Klauss Heinrihs Tomass Manns (de, dzimis, miris ) bija vācu rakstnieks, Tomasa Manna vecākais dēls.
Sācis rakstīt 1924. gadā. Kādu laiku apceļoja pasauli kopā ar māsu Eriku Mannu. Pēc nacistu nākšanas pie varas, devās prom no Vācijas. 1936. gadā Amsterdamā tika publicēts pazīstamākais Klausa Manna darbs - romāns "Mefisto" par pamatu ņemot māsas Erikas Mannas vīra Gustafa Grindgensa darbību. Pēc Otrā pasaules kara VFR romāns tika aizliegts, to šeit pirmoreiz publicēja 1981. gadā. Manns Otrā pasaules kara laikā dienēja ASV armijā.
Mira 1949. gadā no miegazāļu pārdozēšanas.
Šaha figūra
Šaha figūra ir ikviens no 32 pārvietojamiem objektiem (kauliņiem), kas, spēlējot šaha partiju, izkārtoti uz šaha galdiņa. Standarta šaha partiju spēlē divi spēlētāji un spēli sākot katram ir šādas 16 figūras:
Katra spēlētāja figūras ir atšķirīgas pēc krāsas. Gaišākās krāsas figūras sauc par "baltajām", tumšākās krāsas par "melnajām". Atbilstoši figūru krāsai tiek saukti arī spēlētāji, ar baltajām figūrām spēlē baltie, ar melnajām — melnie.
Terminoloģija
Šahā vārdam "figūra" atkarībā no konteksta ir trīs nozīmes:
Dāmu un torni sauc par smagajām figūrām, laidni un zirdziņu par vieglajām figūrām.
Relatīvā vērtība
Šaha partijā nepieciešamība pēc dažādu figūru savstarpējās vērtības salīdzinājuma rodas to nomaiņas gadījumā. Par figūru savstarpējās vērtības mērvienību šaha teorijā pieņemts bandinieks. Vispārpieņemtas ir šādas figūru savstarpējās vērtības.
Šanhajas metro
Šanhajas metro ir metro sistēma Ķīnas lielākajā pilsētā Šanhajā, kas ir sākusi darboties 1993. gada 28. maijā un tā bija trešā Ķīnas pilsēta, kurā tika uzbūvēts metro. Kopš tā laika Šanhajas metro ir viens no visātrāk augošajiem metro pasaule. Metro sastāv no četrpadsmit līnijām un 337 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 548 kilometru garumu. Pēc 2014. gada datiem metro ir pārvadājis 2,824 miljardus pasažieru gada laika un 7,736 miljonus pasažieru vienas dienas laika. Viena brauciena biļetes cena svārstās starp 0,45 dolāriem un 2,50 dolāriem.
Tas ir vislielākais metro pasaulē pēc kopējā līniju garuma. Šanhajas metro ir trešais lielākais metro pasaulē pēc viena gada laikā pārvadāto pasažieru skaita. Nākotnē ir plānots Šanhajas metro apvienot ar citām netālu esošām metro līnijām.
Kaja Skodelario
Kaja Skodelario (Kaya Scodelario; dzimusi ) ir angļu aktrise un modele. Visvairāk zināma kā Efijas lomas atveidotāja seriālā Skins.
Biogrāfija
Kaja Skodelario aktrises karjeru uzsāka 2007. gadā, debitējot televīzijas seriālā Skins. Pirms piedalīšanās šajā seriālā Skodelario nebija nekādas iepriekšējas pieredzes aktiermeistarībā, tāpēc sākotnēji seriāla veidotāji viņai atvēlēja otrā plāna aktrises lomu un Efijas tēlam paredzētos scenārija tekstus sacerēja īsus un ļoti nelielā daudzumā. Skodelario atveidotā Efija kļuva par centrālo tēlu pēc diviem gadiem nākamajā Skins paaudzē — 3. un 4. sezonā. Skodelario pameta seriālu pēc 4. sezonas, kad notika nākamā paaudžu maiņa.
Skodelario ir parakstījusi līgumu ar modeļu aģentūru Models 1 un bijusi par modeli tādiem žurnāliem kā Teen Vogue, Nylon, Instyle UK, Elle UK, Dazed & Confused, Vogue and i-D.
2010. gadā aktrise filmējās jaunajā Andrea Arnoldas "Kalnu auku" ekranizējumā.
Kastjuki
Kastjuki ir ciems Aglonas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 4,5 km no pagasta centra Šķeltovas, 22 km no novada centra Aglonas un 269 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V676.
Entoprokti
Entoprokti (Entoprocta) (el — ‘iekš’, — ‘anālā atvere’) ir jūras bezmugurkaulnieku tips no pirmmutnieku apakšnodalījuma. Iepriekš entoprokti tika uzskatīti par sūneņu tipa apakšklasi. No tiem entoprokti atšķiras ar anālās atveres izvietojumu attiecībā pret lofoforu.
Morfoloģija
Sīki 1 līdz 5 mm lieli dzīvnieki. Ķermenis sastāv no bļodiņas, kurā ir izvietoti visi dzīvnieka orgāni, un elastīga kātiņa, ar kuru organisms piestiprinās pie substrāta. Koloniālajām formām tas stiprinās pie ložņājoša kolonijas stobra - stolona. Bļodiņu pa perimetru iekļauj taustekļu vainags. Entoproktu raksturīgākā īpašība, ar kuru tie atšķiras no sūneņiem ir tā, ka to mutes un anālo atveri gredzenveidīgi uz ieapaļa izauguma (lofofora) iekļauj 6-36 taustekļi. Ar gļotainām skropstiņām klātie taustekļi pievada mutei ūdens plūsmu ar barības daļiņām. Ķermeņa dobuma nav; pseidocels aizpildīts ar galertveida šūnu masu. Ķermenis nav segmentēts. Asinsrites un elpošanas sistēmu nav. Gāzu apmaiņa notiek caur ķermeņa virsmu. Gremošanas trakts ir pakavveidīgs. Izvadorgānu funkcijas veic protonefrīdiji. Nervu sistēma sastāv no ganglija, kas izvietots pie zarnas izliekuma, un no ta atejošiem nerviem.
Vairošanās
Lielākā entoproktu daļa ir hermafrodīti, tomēr atšķirībā no citiem hermafrodītu dzīvniekiem, tie secīgi no viena dzimuma pāriet otrā. Vairošanās parasti notiek dzimumceļā. Tēviņi izlaiž ūdenī spermu, bet mātītēm padziļinājumā starp taustekļiem ir perējamā kamera, kur olas apaugļojas un attīstās līdz trohoforai līdzīga kāpura stadijai. Attīstība notiek ar metamorfozi. Bez dzimumvairošanās entoproktiem var būt arī bezdzimuma vairošanās pumpurojoties. Šāda vairošanās ir raksturīga koloniālajiem entoproktiem, kuru kolonija izveidojas no viena īpatņa pumpurošanās rezultātā.
Dzīvesveids
Lielākā entoproktu daļa dzīvo jūrā kā vienpatņi, vai arī kolonijās, ar kātiņu piestiprinoties pie cieta substrāta - gliemežvākiem, aļģēm, tārpiem u.c. Urnatella ģints pārstāvji dzīvo saldūdeņos. Urnatella gracilis ir diezgan izplatīti Eiropā un Ziemeļamerikā. Loxasomella ģints pārstāvji dzīvo jūras posmtārpu caurulītēs, un ir kustīgi arī pieaugušā stadijā. Entoprokti pārtiek no detrīta un mikroskopiskām aļģēm. Savukārt, paši kalpo par barību sīkiem vēzīšiem un moluskiem. Dzīvo parasti piekrastes zonā, kas ir bagāta ar aļģēm, taču atsevišķas grupas nolaižas līdz 300 m dziļumam.
Sistemātika
Ir zināmas ap 150 entoproktu sugas no 4 dzimtām. Fosilā veidā šie organismi nav atrasti.
ABLV Charitable Foundation
Fonds darbojas kā galvenais ABLV partneris labdarības jomā, atbalstot radošus cilvēkus un izcilas organizācijas, kas iegulda pūliņus un zināšanas, lai sasniegtu visiem svarīgus mērķus – veidotu saliedētu, pārtikušu un drošu sabiedrību.
Bērni un ģimene
"Bērni un ģimene" ietvaros fonds uzlabo bērnu un viņu ģimeņu labsajūtu, kā arī veiksmīgu iekļaušanos sabiedrībā. Par saziedotajiem līdzekļiem fonds dāvina daudzkanālu digitālos dzirdes aparātus bērniem no ģimenēm, kuru vecāki paši to nevar atļauties, organizē bērniem no trūcīgām un maznodrošinātām ģimenēm, bērniem ar ilgstošām saslimšanām un sociālā riska ģimenēm izglītojošas un radošas nometnes, kā arī sniedz atbalstu 2013.gada 21.novembrī Zolitūdē cietušajām ģimenēm, īpaši bērniem.
Izglītība
"Izglītība" galvenokārt paredzēta konsultatīva un finansiāla atbalsta sniegšanai izglītības programmām laikmetīgās mākslas izstādēs, notikumos un pētniecībā, veicinot augstas kvalitātes izglītojošu projektu attīstību Latvijā, tādējādi sekmējot Latvijas Laikmetīgās mākslas muzeja potenciālās auditorijas izpratni, interesi par laikmetīgo mākslu un dažādiem veidiem, kā to izprast. Fonds atbalsta kvalitatīva satura kultūras žurnālistiku - interviju, rakstu krājumu, publikāciju un sējumu izdošanu.
Laikraksta “Diena” 2014. gada balvas kultūrā apbalvošanas ceremonijā ABLV Charitable Foundation saņēma Latvijas Republikas Kultūras ministrijas un “Dienas” atzinību par būtisku ieguldījumu sabiedrības intereses veicināšanā par laikmetīgās mākslas un kultūras vērtībām, kā arī to attīstības tendencēm gan Latvijā, gan pasaulē.
Pilsētvide
2014. gadā ABLV Charitable Foundation kopā ar Borisa un Ināras Teterevu fondu nodibināja Latvijas Laikmetīgās mākslas muzeja fondu ar mērķi līdz 2021. gada 18. novembrim par dibinātāju un fonda piesaistītiem citiem publisko un privāto personu finanšu līdzekļiem partnerībā ar Latvijas Republikas Kultūras ministriju īstenot Latvijas Laikmetīgās mākslas muzeja būvniecību, kā arī nodrošināt muzeja darbību, pārvaldību un attīstību, tostarp krājuma veidošanu, uzturēšanu un papildināšanu. 2014. gada 30. oktobrī Latvijas Republikas kultūras ministre Dace Melbārde un Latvijas Laikmetīgās mākslas muzeja fonda padomes locekļi Ināra un Boriss Teterevi, Ernests Bernis un Oļegs Fiļs parakstīja nodomu protokolu par Latvijas Laikmetīgās mākslas muzeja būvniecības ieceres īstenošanu.
Iļja Zarezenko
Biogrāfija
Novosibirskas šaha skolas audzēknis. Daudzkārtējais Krievijas jauniešu šaha čempionātu dalībnieks dažādās vecuma grupās. Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 1997. gadā Tallinā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. Par šo panākumu saņēmis FIDE meistara (FM) nosaukumu. 2002. gadā Novosibirskā bijis otrais šaha turnīrā Stolitsa Sibiri. Kopš 2003. gada reti piedalās šaha turnīros.
2007. gadā beidzis Novosibirskas Valsts tehniskās universitātes (ru) lietišķās matemātikas un informātikas fakultāti. Strādā informāciju tehnoloģiju jomā.
Jānis Cielēns
Jānis Cielēns (dzimis Valmierā) ir latviešu uzņēmējs un politiķis, bijis 13. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Konservatīvie".
2009. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Ekonomikas vadības fakultāti vadībzinātnē.
Pirms darba sākuma Saeimā bija SIA "SINGARI" īpašnieks un biedrības "Saules Brāļi sports" — valdes priekšsēdētājs. Dzīvo Valmieras novadā, Mūrmuižā.
Valsts amatpersonas deklarācija par 2020. gadu liecina, ka J.Cielēna īpašumā ir 3 zemes gabali Liepas pagastā, zeme un ēkas Liepas pagastā, dzīvoklis Valmierā, 3 zemes gabali Kauguru pagastā, dzīvoklis Rīgā, kā arī 5 vieglie pašlietojuma autotransporta līdzekļi un mopēds; ienākumus šajā gadā guvis, strādājot Saeimā, kā arī no sev piederošās saimniecības.
Politiskā darbība
2017. gadā J. Cielēns tika ievēlēts Beverīnas novada domē no saraksta "Kaugurieši". 2018. gadā viņš iestājās Jaunajā konservatīvajā partijā un no tās saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. 2019. gadā J. Cielēns kļuva par 13. Saeimas deputātu partijas līdera Jāņa Bordāna vietā, kurš uzņēmās ministra amata pienākumus Krišjāņa Kariņa valdībā.
2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās J. CIelēns bija Jaunās konservatīvās partijas saraksta līderis Valmieras novadā, bet saraksts neguva pietiekošu vēlētāju atbalstu iekļūšanai domē. 2022. gadā kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.
Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē
"Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē" (en) ir 1959. gadā kanādiešu sociologa Ērvinga Gofmaņa sarakstīta grāmata. Tajā viņš apraksta, kā cilvēki mijiedarbojas ar citiem cilvēkiem, lai stratēģiski veidotu iespaidu par sevi. Gofmaņa izstrādātā koncepcija ir kļuvusi par pamatu daudziem akadēmiskiem pētījumiem par iespaida vadību gan klātienes attiecībās, gan arī saziņā ar mediju starpniecību.
Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē
Grāmatā "Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē" Gofmanis rakstīja, ka visi cilvēki cenšas saglabāt atbilstošu iespaidu par sevi sociālajā kontekstā, lai iegūtu pozitīvu vērtējumu no citiem. Gofmanis sociālo mijiedarbību skaidro ar dramatiskas izrādes vai teātra metaforu, aprakstot, ka cilvēku verbālās un neverbālās izturēšanās izvēle sociālajā mijiedarbībā, lai panāktu gaidīto iespaidu, ir pārējo indivīdu vai situācijas gaidu piepildīšana. Šī Gofmaņa "Sevis izrādīšanas" koncepcija parāda, ka jebkura veida sociālajā mijiedarbībā cilvēk cenšas kontrolēt iespaidus par sevi citu cilvēku acīs un uzskatos.
Sevis izrādīšana sociālajos medijos
Pēc sociālo mediju parādīšanās savas sociālās aktivitātes ir izvērsuši arī tiešsaistes vidē, kur tiem ir iespēja veidot savus attēlus, izmantojot tekstu, bildes, skaņu un citas simbolu sistēmas.
Sevis izrādīšanas sociālajos medijos stratēģijas
Proaktīvā stratēģija norāda, ka cilvēki sociālajos medijos novērtē citu cilvēku uztveri par sevi un vēlas parādīt savu pozitīvo pusi, augšupielādējot fotoattēlus, lai parādītu sevi sev patīkamā un sociāli vēlamā veidā.
Izplūdušā vispārināšanas stratēģija norāda, ka, lai citi neizveidotu stereotipiskus uzskatus par sevi sociālajos medijos, indivīdi mēdz izteikt savas iekšējās domas un jūtas neskaidri, līdz galam neatklājot savu patieso "Es".
Pasīvā stratēģija attiecas uz negatīvo emociju un negatīvās attieksmes kontroli sociālajos medijos.
Skots Pārkers
Skots Metjū Pārkers (en; dzimis ) ir angļu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.
Newcastle United sastāvā izcīnījis 2006. gada Intertoto kausu, 2011.—2012. gada Premjerlīgas sezonā ticis iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē. 2011. gadā ticis atzīts par gada Anglijas futbolistu.
Anglijas izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Pārstāvēja izlasi. gada Eiropas čempionātā. Izlases sastāvā aizvadījis 18 spēles. Pēc spēlētāja karjeras beigām uzsāka trenera karjeru, vadījis futbola klubus Fulham un AFC Bournemouth.
Sasniegumi
Newcastle United
Individuālie sasniegumi
Andrejs Dižbite
Andrejs Dižbite (ru, dzimis, miris ) bija latviešu izcelsmes PSRS valsts darbinieks, čekists. Padomju Krievijas Milicijas galvenās pārvaldes priekšnieks (1918—1919).
Dzīvesgājums
Dzimis Ugāles pagastā bezzemnieku ģimenē. 1906. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur no 1908. gada strādāja par grāmatvedi. 1912. gadā kļuva par LSD biedru. 1914. gada 28. novembrī Dižbiti arestēja un izsūtīja uz Narimas novadu (mūsdienās Tomskas apgabals). 1916. gadā viņš no izsūtījuma izbēga, nelegāli strādāja Jekaterinburgā, vēlāk Samarā. Pirms Februāra revolūcijas pārcēlās uz Petrogradu un darbojās kā partijas aģitators, organizējot mītiņus un nemierus.
Pēc monarhijas gāšanas pārcēlās uz Rīgu, darbojās latviešu komunistu avīzē "Cīņa" un avīzes "Okopnaja Pravda" redkolēģijā. Pēc Rīgas krišanas pārcēlās uz Petrogradu, Oktobra revolūcijas laikā atradās Smoļnijā. Naktī no 24. uz 25. oktobri devās uz Tartu un Cēsīm, organizējot latviešu strēlnieku sūtīšanu uz Petrogradu. No 1918. gada 1. augusta līdz 1919. gadam bija Padomju Krievijas Milicijas galvenās pārvaldes priekšnieks. Vēlāk darbojās VĀK karaspēka daļās, no 1920. gada — komisārs Budjonnija 1. kavalērijas armijā. Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām strādāja PSRS Ārējās tirdzniecības sistēmā.
Pēc Otrā pasaules kara pārcēlās uz Latviju, miris 1966. gada 29. decembrī Rīgā.
Džons Tjūns
Džons Rendolfs Tjūns (en, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 2005. gada ir ASV senators, pārstāvot Dienviddakotas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Tjūns bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1997. gada līdz 2005. gadam pārstāvot Dienviddakotas kopējo kongresa apgabalu. Pašlaik Tjūns ir ASV Senāta republikāņu frakcijas mazākuma līdera vietnieks.
Tjūns dzimis Pjērā Dienviddakotas štatā Otrā pasaules kara veterāna Herolda Ričarda Tjūna un Ivonnas Patrišas ģimenē. Tjūna vectēvs bija imigrants no Norvēģijas. 1983. gadā Tjūns absolvēja Biolas Universitāti, saņemot bakalaura grādu biznesā. 1984. gadā absolvēja Dienviddakotas Univeristāti.
1996. gadā Tjūns tika ievēlēts par ASV pārstāvju palātas deputātu, pārstāvot Dienviddakotas kopējo kongresa apgabalu, pārspējot demokrātiskās partijas Riku Veilandu, saņemot 58% balsu. ASV Pārstāvju palātas deputāta amatā ticis pārvēlēts 3 reizes: 1998. gadā, 2000. gadā un 2002. gadā.
2004. gadā Tjūns tika ievēlēts par ASV senatoru, pārspējot demokrātiskās partijas oponentu Tomu Dašelu, saņemot 50.6% balsu. Viņš ASV senatora amatā ir ticis pārvēlēts 2 reizes - 2010. gadā un 2016. gadā.
Džons Hērts
Sers Džons Vinsents Hērts (en, dzimis, miris ) bija angļu aktieris.
Pirmā nozīmīgā loma Hērtam bija filmā A Man for All Seasons (1966). Par lomu Olivera Stouna filmā "Pusnakts ekspresis" (Midnight Express, 1978), Hērts ieguva Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu, kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā. BAFTA balvai ticis nominēts arī par dalību Ridlija Skota filmā "Svešais" (1979). Par Deivida Linča filmu "Ziloņcilvēks", Hērts otro reizi tika nominēts Kinoakadēmijas un Zelta globusa balvai.
Hērts ir piedalījies arī tādās filmās kā Champions (1984), The Hit (1984), Nineteen Eighty-Four (1984), Scandal (1989), The Field (1990), "Robs Rojs" (Rob Roy, 1995), "Dogvila" (2003), "Ellespuika" (Hellboy, 2004), "Atslēga" (2005), The Proposition (2005), "V ir vendeta" (2005), "Ellespuika II: Zelta armija" (Hellboy II: The Golden Army, 2008), "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" (2008), Outlander (2008) un "Skārdnieks, drēbnieks, zaldāts, spiegs" (2011), "Izdzīvo tikai mīlētāji" (2013), kā arī "Harijs Poters" filmu sērijā. Džons Hērts ir atveidojis Kara Doktoru Lielbritānijas televīzijas seriālā Doctor Who.
AC Monza
AC Monza, pilnā nosaukumā Associazione Calcio Monza, ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Moncas, pilsētas Lombardijas reģionā. Tas tika dibināts 1912. gadā kā  Monza FBC. Spēlē Itālijas A sērijā. Mājas spēles aizvada Stadio Brianteo (sponsorēšanas nolūkā pašlaik oficiālais nosaukums ir U-Power Stadium), kura ietilpība ir 9999 vietas. Kluba īpašnieks caur holdinga kompāniju Fininvest kopš 2018. gada ir itāļu uzņēmējs un bijušais premjerministrs Silvio Berluskoni.
1976. gadā klubs ir uzvarējis Angļu-itāļu kausā. Komanda ir pārsvarā spēlējusi Itālijas zemākajās līgās 2021.—2022. gada sezonā ieguva 4. vietu B sērijā un pēc tam uzvarēja pārspēlēs par iekļūšanu A sērijā, pirmo reizi kluva vēsturē kvalificējoties Itālijas augstākajai līgai.
Sociālās aprūpes centrs "Rauda"
Engures novada pašvaldības sociālās aprūpes centrs "Rauda" ir Tukuma novada pašvaldības sociālās aprūpes centrs, kas atrodas Smārdes pagasta Raudā un sniedz ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumus pensijas vecuma personām un personām ar I un II invaliditātes grupu. Dibināts 1982. gadā kā Tukuma rajona pansionāts "Rauda". 1996. gadā reģistrēts Latvijas Republikas Uzņēmumu Reģistrā.
Tiesībsarga atzinums
2016. gadā tiesībsargs Juris Jansons, saistībā ar iepriekšējo monitoringa vizīšu laikā konstatētajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Engures novada domes pansionātā “Rauda” ierosināja pārbaudes lietu. Tiesībsarga biroja darbinieki apmeklēja četras reizes, pēt tām tika secināts, ''ka pansionātā “Rauda” joprojām netiek ievērota lielākā daļa no Ministru kabineta 2003. gada 3. jūnija noteikumos Nr.291 „Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem” un 2000. gada 12. decembra noteikumos Nr. 431 “Higiēnas prasības sociālās aprūpes institūcijām” noteiktajām prasībām attiecībā uz vispārējiem sadzīves apstākļiem, institūcijas klientu tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību, sniegto sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu apjomu un kvalitāti, kā arī netiek ievēroti vispārējie cilvēktiesību standarti, tai skaitā, Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komitejas rekomendācijas dalībvalstīm.'' Labklājības ministrija pansionāta direktori Randohu sodīja ar 100 eiro naudassodu, taču tiesībsarga biroja atzinumu viņa vērtēja kā tendenciozu.
COVID-19 pandēmijas uzliesmojums
2020. gada 22. decembrī Sociālās aprūpes centrā "Rauda" sākās COVID-19 uzliesmojums, kurā koronavīrusa testi bija pozitīvi diviem darbiniekiem un desmit klientiem no kopumā 156 darbiniekiem un 265 klientiem. 2021. gada 11. janvārī kļuva zināms, ka infekcijas uzliesmojumam turpinoties, bija saslimuši 64 darbinieki un 184 klienti, kopš Ziemassvētkiem bija miris 21 COVID-19 pozitīvs centra klients, bet uz slimnīcu aizvesti divi saslimuši klienti.
Luiss Fernando Svaress
Luiss Fernando Svaress Gusmans (es; dzimis Medeljinā) ir kolumbiešu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada ir Kostarikas futbola izlases galvenais treneris. Karjeras laikā vadījis arī Ekvadoras un Hondurasas izlases.
Futbolista karjera
Lielāko daļu spēlētāja karjeras pārstāvēja Kolumbijas klubu Atlético Nacional. 1989. gadā tā sastāvā kļuva par Copa Libertadores uzvarētāju. Karjeras noslēgumā spēlēja Deportivo Pereira komandā.
Trenera karjera
1999. gadā tika iecelts par Atlético Nacional galveno treneri. Jau pirmajā sezonā aizveda komandu līdz Kolumbijas čempionu titulam. Karjeras turpinājumā trenēja citas Kolumbijas komandas Deportivo Cali un Deportes Tolima, kā arī Ekvadoras vienību Aucas. 2004. gadā kļuva par Ekvadoras izlases galveno treneri. Viņa vadībā izlase otro reizi vēsturē kvalificējās FIFA Pasaules kausa finālturnīram. 2006. gada Pasaules kausā Vācijā Ekvadora izkļuva no grupas, bet astotdaļfinālā ar 0:1 piekāpās Anglijai. 2007. gada Copa América turnīrā Ekvadora zaudēja visās trīs apakšgrupas spēlēs, bet Svaress palika galvenā trenera amatā. 2010. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā Ekvadora zaudēja pirmajās trīs spēlēs, un Svaress amatu atstāja.
Pēc tam uz neilgu laiku atgriezās klubā Aucas, kā arī vēlreiz vadīja Atlético Nacional. No 2009. līdz 2010. gadam bija Peru komandas Juan Aurich galvenais treneris. 2011. gadā tika apstiprināts par Hondurasas izlases galveno treneri. 2011. gada CONCACAF Zelta kausā aizkļuva līdz pusfinālam, kurā viņa vadītā komanda papildlaikā zaudēja Meksikai. 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vadīja Hondurasas olimpisko izlasi, tiekot līdz ceturtdaļfinālam. Ar Hondurasu kvalificējās 2014. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Tajā zaudēja visās trīs spēlēs un nespēja izkļūt no grupas.
Karjeras turpinājumā vadīja klubus Peru, Meksikā un dzimtajā Kolumbijā, taču nozīmīgus panākumus neguva. 2021. gada jūnijā tika iecelts par Kostarikas izlases galveno treneri. Vadīja komandu 2021. gada CONCACAF Zelta kausā, kur tā nokļuva līdz ceturtdaļfinālam. Kvalificējās 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram, izšķirošajā spēlē pieveicot Jaunzēlandi.
Spēletāja karjerā
Atlético Nacional
Trenera karjerā
Atlético Nacional
Azerbaidžāna 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Azerbaidžāna piedalījās  1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augusts. Azerbaidžānai šīs pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā piedalījās kā neatkarīga valsts. Kaut gan Azerbaidžāna neatkarību no Padomju Savienības ieguva 1991. gadā, 1992. gada vasaras un 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs tā startēja Apvienotās komandas sastāvā.
1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Azerbaidžānas olimpiskajā komandā bija 23 sportisti (20 vīrieši un 3 sievietes), kuri startēja 9 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu, 8 sportisti, no Azerbaidžānas startēja cīņas sportā.
Azerbaidžāna šajās vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja 1 olimpisko medaļu — sudraba medaļu. Šo medaļu izcīnīja cīņas sporta pārstāvis Namiks Abdullajevs.
Azerbaidžānas karognesējs 1996. gada Atlantas spēļu atklāšanas ceremonijā bija džudists Nazims Huseinovs.
2021. gada Valmieras novada domes vēlēšanas
'''2021. gada Vamieras novada domes vēlēšanas''' notika 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Valmieras novada domē tika ievēlēti 19 deputāti. Šīs bija pirmās vēlēšanas kopš 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas jaunizveidotajā Valmieras novadā. Vēlēšanās piedalijās 9 kandidātu saraksti, kas kopā sastāvēja no 157 kandidātiem.
Vēlēšanu norise
Valmieras novadā atradās 37 vēlēšanu iecirkņi. Bērzaines pagastā varēja nobalsot Bērzaines pagasta pārvaldē, Brenguļu pagastā varēja nobalsot Brenguļu pagasta pārvaldē, Burtnieku pagastā varēja nobalsot Burtnieku pagasta Kultūras centrā, Dikļu pagastā varēja nobalsot Dikļu Kultūras un tūrisma informācijas centrā, Ēveles pagastā varēja nobalsot Ēveles pagasta kultūras centrā, Ipiķu pagastā varēja nobalsot Ipiķu pagasta pārvaldē, Jeru pagastā varēja nobalsot Jeru pagasta pārvaldē (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Jērcēnu pagastā varēja nobalsot Jērcēnu Tautas namā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Kauguru pagastā varēja nobalsot Beverīnas novada pašvaldībā, Kocēnu pagastā varēja nobalsot Kocēnu Kultūras namā un Kocēnu Sporta skolas Rubenes Sporta namā, Ķoņu pagastā varēja nobalsot Ķoņu pagasta pārvaldē, Lodes pagastā varēja nobalsot Lodes pagasta pārvaldē, Matīšu pagastā varēja nobalsot Matīšu pagasta pārvaldē, Mazsalacas pilsētā varēja nobalsot Mazsalacas novada Kultūras centrā, Naukšēnu pagastā varēja nobalsot Naukšēnu pagasta kultūras namā, Plāņu pagastā varēja nobalsot Plāņu Tautas namā, Ramatas pagastā varēja nobalsot Ramatas pagasta kultūras centrā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Rencēnu pagastā varēja nobalsot Rencēnu pagasta kultūras namā, Rūjienas pilsētā varēja nobalsot Rūjienas Kultūras namā, Sedas pilsētā varēja nobalsot Sedas Kultūras namā, Sēļu pagastā varēja nobalsot Sēļu pagasta pārvaldē (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Skaņkalnes pagastā varēja nobalsot Skaņkalnes pagasta bibliotēkā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Strenču pilsētā varēja nobalsot Strenču Kultūras centrā, Trikātas pagastā varēja nobalsot Trikātas Kultūras namā, Vaidavas pagastā varēja nobalsot Vaidavas Kultūras un amatniecības centrā, Valmieras pagastā varēja nobalsot Valmieras pagasta kultūras namā, Valmieras valstspilsētā varēja nobalsot SIA "Valmieras Namsaimnieks" telpās, Valmieras 2. Vidusskolā, Valmieras 5. Vidusskolā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Valmieras Kultūras centrā, Valmieras Pārgaujas sākumskolā, Valmieras Pārgaujas Valsts ģimnāzijā un Valmieras Skolu dienesta viesnīcā (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), Vecates pagastā varēja nobalsot Vecates pagasta kultūras centrā, Vilpulkas pagastā varēja nobalsot Vilpulkas pagasta pārvaldē (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem) un Zilākalna pagastā varēja nobalsot Zilākalna Kultūras namā, bet Mazsalacas pagastā neatradās neviens iecirknis.
Oficiālajā vēlēšanu dienā, sestdienā,, iecirkņi bija atvērti no pulksten 7ː00 līdz 20ː00 (LAT) , bet ikkatrā iecirknī vēlētājs varēja arī balsot iepriekš — gan pirmdienā, , no pulksten 16ː00 līdz 20ː00 (LAT) , gan ceturtdienā, , no pulksten 9ː00 līdz 16.00 (LAT) , gan arī piektdienā, , no pulksten 13ː00 līdz 20ː00 (LAT).