cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Īrijas vēsture
Īrija 20. un 21. gadsimtā
20. gadsimta otrajā pusē pēc izglītības reformas (Nacionālās bibliotēkas uzcelšana, bibliotēku tīkla izveidošana, izglītības programmu reorganizācija) un nodokļu politikas reformas Īrijas tautsaimniecība piedzīvoja strauju uzplaukumu.
1973. gadā Īrija pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai.
Pēc ANO tautas attīstības indeksa, tā bija 4. vietā pasaulē (2006. gadā) aiz Norvēģijas, Islandes un Austrālijas, arī pēc IKP (PPP) uz iedzīvotāju — 4. vietā pasaulē (2005. gadā) aiz Luksemburgas, Norvēģijas un ASV, aiz sevis atstājot bijušo metropoli — Lielbritāniju, kura tolaik bija attiecīgi 17. un 18. vietā. Līdz 2008. gada Globālajai finanšu krīzei Īrijas iedzīvotāju skaits pieauga par vidēji 2% gadā.
Uzvaras bulvāris
Uzvaras bulvāris var būt:
Rasels Vestbruks
Karjera
Aizvadīja divas sezonas augstskolu basketbolā, pārstāvot spēcīgo UCLA komandu Bruins. Abās sezonās komanda sasniedza NCAA Final Four.
NBA
Pēc diviem gadiem augstskolā R. Vestbruks pieteicās NBA draftam, kur Sietlas "SuperSonics" viņu izvēlējās 2008. gada NBA drafta pirmajā kārtā ar kopējo 4. kārtas numuru.
Komandai nomainot nosaukumu un atrašanās vietu, kopš savas pirmās sezonas NBA R. Vestbruks pārstāv Oklahomasitijas "Thunder". Jau savā pirmajā NBA sezonā viņš vairumā komandas spēļu devās laukumā sākumsastāvā, aizvadot vidēji 32,5 minūtes spēlē, kas ir ļoti augsts rādītājs debitantam. viņš sasniedza triple double (divciparu skaitlis trijos statistikas elementos), gūstot 17 punktus, savācot 10 atlēkušās bumbas un 10 reizes rezultatīvi piespēlējot. Viņš kļuva par pirmo līgas debitantu, kas savā debijas sezonā ir guvis triple double, kopš Krisa Pola sasnieguma 2005.—2006. gada NBA sezonas laikā. Tāpat šajā sezonā viņš tika iekļauts sezonas labāko debitantu simboliskajā pirmajā izlasē.
2014.—2015. gada NBA sezonā, kad "Thunder" līderis Kevins Durants cīnījās ar traumām (līdz martam piedalījās tikai 27 spēlēs), R. Vestbruks kļuva par komandas vadošo punktu guvēju. 6. februārī viņš aizvadīja rezultatīvāko spēli karjerā, gūstot 48 punktus zaudējumā pret Ņūorleānas "Pelicans". Divas dienas iepriekš, uzvarētā spēlē pret šo pašu komandu, viņš iemeta 45 punktus. 4. martā R. Vestbruks savu karjeras augstāko rezultativitātes rekordu uzlaboja līdz 49 punktiem, tai pašā uzvarā pār Filadelfijas "76ers", uzstādot arī rekordu atlēkušajās bumbās (16). Šis bija spēlētāja ceturtais pēc kārta gūtais tripple double (iepriekšējais spēlētājs, kas sasniedza šādu rādītāju, bija Maikls Džordans 1989. gadā). Pēc šīm spēlēm R. Vestbruks izvirzījās līgas rezultatīvāko spēlētāju ranga pirmajā vietā, apsteidzot Džeimsu Hārdenu. Iespaidīgo sēriju turpinot, 8. martā viņš veica savu jau piekto tripple double pēdējās sešās spēlēs, uzvarā pār Toronto "Raptors" sasniedzot arī savu karjeras rekordu un kluba rekordu rezultatīvajās piespēlēs — 17. 12. aprīlī zaudētajā spēlē pret Indiānas "Pacers" R. Vestbruks guva 54 punktus, atkal uzlabojot savu karjeras rezultativitātes rekordu (tas ir arī atkārtots kluba rekords). Sezonas noslēgumā viņš kļuva par līgas rezultatīvāko spēlētāju (28,1 punkts vidēji spēlē), tomēr komanda pirmo reizi pēc vairākiem gadiem nekvalificējās izslēgšanas spēlēm, paliekot 9. vietā Rietumu konferencē.
2016.—2017. gada NBA sezonas vērtīgākais spēlētājs. Šajā sezonā viņš kļuva par otro spēlētāju vēsturē (aiz Oskara Robertsona 1962. gadā), kas vidējos sezonas rādītājos sasniedza tripple-double (vairāk nekā 10 punktu, atlēkušo bumbu un rezultatīvu piespēļu vidēji spēlē), kā arī uzstādīja jaunu līgas rekordu pēc spēlēm ar sasniegtu tripple-double (42). Līdzīgu sasniegumu R. Vestbrukam izdevās atkārtot arī divās sekojošajās sezonās, atkal sasniedzot vidējos sezonas rādītājos tripple-double. Abos gados viņš kļuva arī par sezonas labāko piespēlētāju līgā.
2019. gada 2. aprīlī, uzvarā pret Losandželosas "Lakers" (119—103) R. Vestbruks guva 20 punktus, savāca 20 atlēkušās bumbas un iedeva 21 rezultatīvu piespēli, tādējādi kļūdams par tikai otro spēlētāju līgas vēsturē (aiz Vilta Čemberlena 1968. gadā), kam izdevies šāds sasniegums.
R. Vestbruks sasniedza tripple-double statistikas rādītājos jau pirmajā spēlē "Wizards" sastāvā un nostiprinājās līgas līderpozīcijās pēc kopējā tripple-double skaita. 2021. gada 30. marta uzvarētā spēlē pret Indiānas "Pacers" (132—124) guva 35 punktus, 14 atlēkušās bumbas un 21 rezultatīvu piespēli, pirmo reizi līgas vēsturē sasniedzot šādu statistiku vienā spēlē. Savukārt 4. maija uzvarā pret Indiānas "Pacers" (154—141) viņš sasniedza citu iespaidīgu tripple-double: 14 punkti, 21 atlēkusī bumba (karjeras rekords) un 24 rezultatīvas piespēles. R. Vestbruka individuāli spožais sniegums sakrita ar "Wizards" labiem rezultātiem sezonas otrajā pusē, kad komanda, no vienas no pēdējām vietām līgas rezultātu tabulā, strauji uzlaboja pozīcijas, kvalificējoties play-in spēlēm. 2021. gada maijā R. Vestbruks kļuva par karjeras laikā visvairāk tripple-double veikušo spēlētāju līgas vēsturē, apsteidzot O. Robertsonu, kura "nepārspējamais" rekords bija 181 šāda spēle.
2021. gada augustā R. Vestbruks pēc vienas aizvadītas sezonas "Wizards" sastāvā tika aizmainīts uz Losandželosas "Lakers" plašā piecu komandu maiņas darījumā.
ASV izlase
Kopā ar ASV izlasi izcīnīja zelta medaļu 2010. gada Pasaules čempionātā un.
Ņemča
Ņemča (pl, vēsturiski arī Nimpča ) - pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē. Uz austrumiem no pilsētas atrodas Vojslavices dendrārijs ar bagātīgu augu kolekciju.
Sena pilsēta. No 1392. līdz 1399. gadam bija atsevišķas kņazistes centrs. No 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji izbrauca vai tika padzīti.
Zbigņevs Stankevičs
Zbigņevs Stankevičs (dzimis Lejasciemā) ir pašreizējais Romas Katoļu baznīcas Rīgas arhibīskaps metropolīts. Priestera kārtā ordinēts, bīskapa kārtā konsekrēts un ievests amatā (ingress).
Biogrāfija
Dzimis Lejasciemā. Mātes un ģimenes valoda bērnībā ir bijusi poļu valoda. Skolas gadus pavadīja Sēlijā, mācījās Eglaines pamatskolā un Ilūkstes 1. vidusskolā (1970—1973). 1978. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu kā diplomēts automatizēto vadību sistēmu inženieris, četrus gadus strādāja par inženieri Rīgas Kuģu remonta rūpnīcā Vecmīlgrāvī, tad Celtniecības bankā, kur bija atbildīgs par tehnisko pārkārtošanu. No 1990. līdz 1996. gadam studēja Ļubļinas Katoļu universitātē, tad Laterāna Pontifikālajā universitātē Romā (2002—2008). Bija Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūta direktors (2008—2010). 2011. gadā atzīts par Eiropas Gada cilvēku Latvijā.
Aicinājums uz priesterību un kalpošana
Jaunieša gados bijis kristietībā vīlies un ticību zaudējis, uzskatot to par novecojušu lietu. Caur jogu nonācis pie pārliecības par Dieva esamību. Uzsācis lasīt Svētos rakstus, atsācis iet pie grēksūdzes un sapņojis kļūt par pasaulē dzīvojušu Evaņģēlija sludinātāju, ko paraktizējis pazīstamu cilvēku lokā desmit gadus, jo Padomju Savienībā sludināt Dieva vārdu bijis atļauts tikai mācītājiem.
2008. gadā atgriezās Rīgā un uzsāka kalpošanu Kristus Karaļa draudzē vikāra amatā un atsāka docētāja darbu Rīgas Teoloģijas institūtā un Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūtā, pasniedzot fundamentālteoloģiju. Tā paša gada decembrī tika apstiprināts par Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūta direktoru un Rīgas metropolijas Garīgā semināra garīgo tēvu, šos pienākumus viņš pildīja līdz konsekrācijai bīskapa kārtā.
Zinātniskā darbība
Astoņas zinātniskās publikācijas, no kurām piecas ir svešvalodās, piedalījies piecās zinātniskās konferencēs, uzstājoties ar referātiem. Viņš pārzina sešas valodas — latviešu, poļu, krievu, lietuviešu, angļu un itāļu –, spēj izmantot literatūru un saprasties arī franču un vācu valodā.
Nominācija
Saskaņa ar Katoļu baznīcas likumiem, sasniedzot 75 gadu vecumu, bīskaps iesniedz pāvestam lūgumu atbrīvot viņu no diecēzes vadītāja pienākumiem, ko arī līdzšinējais arhibīskaps metropolīts Jānis Pujats izdarīja, bet pāvests viņu no šiem pienākumiem tad neatbrīvoja. 2010. gadā Jānim Pujatam apritēja jau 80 gadi, un pēc atkārtota lūguma pāvests atbrīvoja viņu no šī amata. Tika veiktas aptaujas vairākās kārtās kā garīdznieku, kopienu, organizāciju, tā arī katoļticīgo laju vidū, aptauju rezultātā izvirzījās kandidāts Zbigņevs Stankevičs. Pāvests Benedikts XVI par jauno Rīgas arhibīskapu nominēja viņu, tāpēc kardināls Jānis Pujats sasauca ārkārtas tikšanos ar Rīgas arhidiecēzes priesteriem, kuriem paziņoja par nomināciju un nozīmēja jaunā bīskapa konsekrāciju, sākotnēji Rīgas Sv. Jēkaba katedrālē, tad svinības pārcēla uz Rīgas Doma baznīcu.
Ingress
Rīgas Svētā Jēkaba katedrālē, kas ir Rīgas arhibīskapa sēdeklis, noritēja jaunā Rīgas arhibīskapa metropolīta Zbigņeva Stankeviča ingress, kas ir svinīga Svētā Mise, pirms kuras notiek svinīga ieiešana savā katedrālē un kuras laikā norit oficiāla savas diecēzes vadības pārņemšana. Ingresa laikā ikviens Rīgas arhidiecēzes priesteris ar personīgu rokasspiedienu apliecina savu paklausību, uzticību un mīlestību savam virsganam jeb bīskapam. Ingresu vadīja jaunieceltais bīskaps, piedaloties līdzšinējam Rīgas arhidiecēzes arhibīskapam metropolītam kardinālam Jānim Pujatam, Vatikāna pārstāvim – apustuliskajam nuncijam Baltijas valstīs arhibīskapam Luidži Bonaci –, Ķelnes arhibīskapam Joahimam kardinālam Meisneram, kā arī visiem Latvijas un dažiem kaimiņvalstu bīskapiem.
Ingresu arī apmeklēja ārvalstu vēstnieki un diplomātiskā korpusa pārstāvji no Austrijas, Baltkrievijas, Francijas, Grieķijas, Igaunijas, Itālijas, Īrijas, Neatkarīgā militārā hospitālā Maltas bruņinieku ordeņa, Kanādas, Nīderlandes, Polijas, Spānijas un Turcijas. Viesu vidū bija arī Latvijas valsts augstākās amatpersonas, Latvijas citu konfesiju vadītāji, Svētā Krēsla Pontifikālās kultūras padomes direktors priesteris Tomašs Trafnijs un Jeruzalemes Svētā kapa ordeņa kavalēristi.
Interešu loks
Jaunībā Zbigņevs Stankevičs nopietni nodarbojies ar sportu, ir bijis Latvijas vieglatlētu izlasē, ieguvis 1. sporta klasi vieglatlētikā. Interešu lokā bija arī Austrumu kultūra: hinduisms, budisms. 1970. gadu beigās pievērsies cīņas mākslām, nodarbojies ar karatē, praktizējis jogu, nodevies meditācijām, kā vaļasprieks bija arī kalnos kāpšana.
Dispersā sistēma
Dispersā sistēma ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 nm), koloidālajos šķīdumos (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams Tindala efekts, kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.
Tindala efekts
Tindala efekts ir parādība, kas ļauj atšķirt koloidālus šķīdumus no īstiem šķīdumiem. Gan koloidālie šķīdumi, gan īstie šķīdumi ir caurspīdīgi, tomēr tos var atšķirt, ja caur tiem laiž šauru gaismas kūli. Koloidālā šķīdumā būs novērojams izteikts gaišs konuss. Šādu parādību sauc par Tindala efektu. Īstajos šķīdumos Tindala efektu novērot nevar.
Žoanija Rošē
Žoanija Rošē (Joannie Rochette; dzimusi Monreālā, Kanādā) ir Kanādas daiļslidotāja. 2010. gada ziemas olimpisko spēļu laikā divas dienas pirms daiļslidošanas sacensību sievietēm sākšanās viņas māte nomira no sirdslēkmes. Neraugoties uz to, sacensībās viņa uzstādīja jaunus personiskos rekordus un izcīnīja bronzas medaļu. Vēl viņa tika izvēlēta par Kanādas karognesēju Olimpisko spēļu noslēguma ceremonijā. Džoanija ir seškārtēja Kanādas čempione.
Ārons Nimcovičs
Ārons Nimcovičs (dzimis, miris Kopenhāgenā) bija Latvijas ebreju izcelsmes šaha lielmeistars, šaha spēles teorētiķis. Viņa vārdā ir nosaukta viena no pusslēgtajām atklātnēm - Nimcoviča aizsardzība.
Biogrāfija
Jau no deviņu gadu vecuma starptautiski pazīstams ar savām labajām šaha partijām. Studējis filozofiju Berlīnē, tomēr bija biežāk sastopams, spēlējot šahu kafejnīcā "Kaiserhof". No 1920. gada dzīvojis Kopenhāgenā.
Turcijas bruņoto spēku komandieru uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Turcijas bruņoto spēku komandieri, kopš 1920. gada, kad tika izveidots šis amats. Turcijas bruņoto spēku komandieris (turku: Genelkurmay Başkanı) ir Turcijas karaspēka ģenerālis un ģenerālštāba (sauszemes, jūras un gaisa spēku apvienotais štābs) priekšnieks.
Novgorodas krievu karagājiens uz Tērbatu (1262)
Novgorodas krievu karagājiens uz Tērbatu notika Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) laikā, kas notika vienlaicīgi ar Mindauga karagājienu uz Cēsīm.
Atskaņu hronikas vēstījums
Lietuvas ķēniņš Mindaugs 1262. gadā lauza savienību ar Livonijas ordeni un vienojās ar lielkņazu Aleksandru Ņevski par militāru sadarbību.
Kad Zelta Ordas vasaļu Novgorodas, Pleskavas un Vitebskas kņazu vadītais krievu kņazistu karaspēks lielkņaza Aleksandra dēla Dmitrija vadībā iebruka Tērbatas bīskapijas zemēs, Livonijas mestrs Verners fon Breithauzens sūtīja bīskapam palīgā ordeņa bruņiniekus. Tikmēr iebrucēji sakāva vietējo karaspēku un uzbruka Tērbatas pilskalnam. Krievi nodedzināja visu pilsētu līdz pamatiem, bet bīskaps līdz ar domkungiem un karadraudzi patvērās pilī, kuru bija uzcēlis pirmais Tērbatas bīskaps Hermanis fon Bukshēvdens.
Kad palīgā ieradās ordeņa brāļi, tie ar bultām apšaudīja krievu karavīrus, kas bija aplenkuši pili. Pils aizstāvji no jauna ķērās pēc ieročiem. Lai gan krievu "strēlnieki pretī šāva, bet bultas tomēr viņus pļāva, tādēļ tie uzbrukumu beidza. Ar gūstekņiem un mantām steidza tie savā zemē atgriezties." Kad Tērbatā citā rītā ieradās ordeņa mestrs ar karaspēku, "viņš bija gauži noskumis, ka krievu bars tā pamucis."
Viesītes novads
Viesītes novads bija 2009. gadā izveidota un 2021. gada 1. jūlijā likvidēta pašvaldība Sēlijas centrālajā daļā, kurā bija apvienota bijušā Jēkabpils rajona Viesītes pilsēta ar lauku teritoriju un Elkšņu, Rites un Saukas pagasti. Robežojās ar Neretas, Jaunjelgavas, Salas, Jēkabpils un Aknīstes novadiem, kā arī Lietuvas Panevēžas apriņķi. Novada centrs bija Viesītes pilsēta.
2021. gadā Viesītes novadu pievienoja Jēkabpils novadam.
Vēsture
Līdz 13. gadsimtam šeit atradās sēļu Kalves zeme. Livonijas ordeņa valsts laikā novads atradās Sēlpils fogtejas un Daugavpils komturejas teritorijā. Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā te atradās Sēlpils draudzes novads. Kopš 1819. gada ietilpa Sēlpils virspilskunga tiesas Jaunjelgavas apriņķī, kopš 1924. gada Jēkabpils apriņķī, kopš 1949. gada Jēkabpils rajonā. 2009. gadā izveidoja Viesītes novadu. 2021. gadā Viesītes novada teritoriju pievienoja jaunajam Jēkabpils novadam.
Daba
Viesītes novadu šķērso Sēlijas paugurvalnis, austrumos atrodas Aknīstes pacēlums, bet rietumos Taurkalnes līdzenums. Augstākie pauguri ir Ormaņkalns (165 m), Stampānu kalns (141 m) un Sperjāņu kalns (133 m). Vaļņa platākajās vietās glaciālās dobēs vai pie vaļņa pamata atrodas Piksteres, Aumaņa, Viesītes, Klauces, Saukas, Krigānu, Viņaukas un Aizdumbļu ezeri.
Teritoriālais iedalījums
Novadā apvienoti Elkšņu pagasts, Rites pagasts, Saukas pagasts, Viesītes pagasts un Viesītes pilsēta.
Vengliņeca
Vengliņeca (pl, vēsturiski arī Kolfurte ) - pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Zgoželecas. Dzelzceļa mezgls.
Zloti Stoka
Zloti Stoka (pl, vēsturiski arī Reihenšteina ) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Legņicas, pie pašas Čehijas robežas. Sens zelta ieguves centrs. Azbesta (hrizotīla) atradnes.
Pirmoreiz rakstos minēta 1273. gadā. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā. Pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Pēdējā partija
Pēdējā partija ir 2010. gadā izveidota politiskā partija. Tā šobrīd nav pārstāvēta ne Saeimā, ne Eiroparlamentā, ne pašvaldībās.
Vēsture
Vēlēšanās tā nepārvarēja 5% barjeru un tādējādi neieguva nevienu vietu Saeimā. no partijas tika izslēgts viens no tās dibinātājiem — Ansis Ataols Bērziņš.
2022. gada jūlijā tika uzsākta partijas likvidācija.
Vadība
Partijas dibināšanas sanāksmē par tās priekšsēdētāju tika ievēlēts Gints Knoks. Partijas valdē bez viņa strādā arī Natālija Baškirova un Zanda Slava, bet par revidentu tika ievēlēts Kaspars Rolšteins.
Zirsten
Zirsten var būt:
Annenburg
Annenburg var būt:
Cirstu pagasts
Cirstu pagasts bija viena no Cēsu apriņķa administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Pagasta valde atradās Cirstos. 1935. gadā pagasta platība bija 27,2 km² un tajā bija 417 iedzīvotāji. Pagasts tika likvidēts 1936. gadā, tā teritorija pievienota Jumurdas pagastam.
Salas novads
Salas novads bija pašvaldība Sēlijas ziemeļos, kurā apvienoti bijušā Jēkabpils rajona Sēlpils pagasts un Salas pagasts. Robežojās ar Jēkabpils pilsētu, Jēkabpils, Viesītes, Jaunjelgavas novadiem un pa Daugavu ar Pļaviņu un Krustpils novadiem. Novada centrs bija Salas ciems.
2021. gadā Salas novadu pievienoja Jēkabpils novadam.
Skota krasts
Skota krasts ir Viktorijas Zemes piekrastes daļa Rosa jūras krastā starp Vašingtona ragu ziemeļos un Minnas pussalu dienvidos. Nosaukts britu polārpētnieka Roberta Skota vārdā 1961. gadā, nosaukumu ieteica Jaunzēlandes Antarktikas vietvārdu komiteja (NZ-APC).
Piekrastes garums ir ap 500 km. Dienvidos robežojas ar Hilarija krastu un Rosa šelfa ledāju, ziemeļos - ar Borkgrevinka krastu. Iekšzemē, rietumos, paceļas Prinča Alberta kalni. Galvenie ģeogrāfiskie objekti Borkgrevinka krastā ir Deivida glečers ar Drigalska ledus mēli un Teranovas līcis. Skota krastā atrodas vācu polārstacija Gondvana un itāļu Mariocukelli.
Boriss Cilevičs
Boriss Cilevičs (dzimis Daugavpilī) ir ebreju tautības Latvijas politiķis, fiziķis un matemātiķis, partijas "Saskaņa" biedrs. No 1998. gada līdz 2022. gadam ir bijis Saeimas deputāts, kopā darbojies septiņos Saeimas sasaukumos.
Pedele (nozīmju atdalīšana)
Pedele var būt:
Boriss Cilevičs
Biogrāfija
Dzimis Daugavpilī. 1973. gadā ar zelta medaļu pabeidza Daugavpils 3. vidusskolu. 1978. gadā absolvēja Latvijas Valsts universitātes (LVU) Fizikas un matemātikas fakultāti kā fiziķis un no 1981. gada studēja aspirantūrā. No 1982. līdz 1988. gadam strādāja par inženieri valsts uzņēmumā "Alfa", bet no 1988. līdz 1991. gadam par zinātnisko darbinieku LVU Matemātikas un informātikas institūtā. Vairāk kā 30 zinātnisku rakstu autors par matemātiskās modelēšanas pielietojumu.
Pēc Latvijas valstiskās neatkarības atgūšanas strādāja dažādās nevalstiskās organizācijās, kuras nodarbojās ar cilvēktiesību jautājumiem, darbojās arī žurnālistikā un publicistikā. Papildināja savas zināšanas cilvēktiesību jautājumos ārzemēs.
Pārvalda latviešu, krievu un angļu valodu. Precējies, ģimenē divi bērni. Brīvajā laikā aizraujas ar ūdenstūrismu.
Politiskā darbība
Atmodas kustības laikā B. Cilevičs aktīvi iesaistījās Latvijas Tautas frontē (LTF), piedalījās tās priekšvēlēšanu kampaņā pirms Augstākās Padomes vēlēšanām 1990. gadā. 1993. gadā parakstīja uzsaukumu par Latvijas nepilsoņu organizācijas dibināšanu un aizstāvēja savas tiesības uz Latvijas Republikas pilsonību tiesā.
1994. gadā B. Cilevičs bija viens no Tautas Saskaņas partijas (TSP) dibinātājiem un Statūtu autoriem. 1995. gadā no tās saraksta nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās, taču 6. Saeimā darbojās kā deputāta Jāņa Jurkāna palīgs. 1997. gada martā B. Cilēviču ievēlēja Rīgas domē, kur viņš bija TSP frakcijas vadītājs. 1998. gadā ievēlēts 7. Saeimā no Tautas Saskaņas partijas un kopš tā laika ir bijis visu parlamentu deputāts. B. Cilevičs darbojās Saeimas cilvēktiesību un Eiropas lietu komisijās. No 1999. gada viņš ir Eiropas Padomes parlamentāras asamblejas (PACE) biedrs. 2002. gadā ievēlēts 8. Saeimā (no PCTVL saraksta), 2006. gadā ievēlēts 9. Saeimā (no "Saskaņas Centra" saraksta).
Trīs reizes kandidējis Eiropas Parlamenta vēlēšanās (2004, 2009, 2014), bet netika ievēlēts. 2010. gadā ievēlēts 10. Saeimā, bet 2011. gada ārkārtas vēlēšanās — arī 11. Saeimā. 2014. gadā ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta. Vēlētāju atbalstu saņēma arī 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, kļuva par 13. Saeimas deputātu, un šis bija jau septītais Saeimas sasaukums, kurā politiķis darbojies. 2019. gada maijā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts.
2022. gadā B. Cilevičs kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās, taču partija "Saskaņa" pirmo reizi nepārvarēja 5% barjeru.
Cīņa pret skolu reformu
2004. gadā Boriss Cilevičs kopā ar citiem Saeimas opozīcijas deputātiem iesniedza prasību Satversmes tiesā par 2004. gada Latvijas mazākumtautību skolu reformas neatbilstību Satversmei un aizstāvēja to tiesas sēdē. Prasības autors bija arī PCTVL Saeimas frakcijas konsultants Aleksejs Dimitrovs. Tiesa prasību noraidīja, atzīstot, ka jaunajai likuma normai ir leģitīmi mērķi — valsts valodas lietojuma stiprināšana un citu personu tiesību aizsardzība (sprieduma 16. punkts). Tajā paša laikā Satversmes tiesa nosprieda, ka tiesiskās vienlīdzības princips (Satversmes 91. pants) liek vienādi izturēties tikai pret personām, kas ir vienādos un salīdzināmos apstākļos. Šis princips pieļauj un pat prasa atšķirīgu attieksmi pret personām, kas atrodas atšķirīgos apstākļos. Satversmes tiesa piekrīt pieteikuma iesniedzējam, kurš, citastarp norādot uz ECT spriedumu lietā Thlimmenos v. Greece, atzīmē, ka pie mazākumtautības piederoša persona neatrodas vienādos apstākļos ar personu, kura pieder pie pamatnācijas. Starp kritērijiem, kas nosaka šādu atšķirību, var minēt valodu un etnisko piederību (sprieduma 13.punkts).
Satversmes tiesa arī norādīja (p.20.2.3): "Lai gan šobrīd nav pierādāma apstrīdētās normas ietekme uz izglītības un izglītošanas procesa kvalitāti, ir jābūt tādam mehānismam, ar kura palīdzību turpmāk varētu konstatēt kvalitātes izmaiņas. It īpaši tas attiecas uz izglītošanas procesa kvalitāti. Tās izmaiņas šobrīd ne tikai var kontrolēt, bet pat ir aktīvi jākontrolē. To pieprasa Satversmes 112. panta pirmajā teikumā ietvertās tiesības uz izglītību. Bez tam no šā teikuma izriet, ka kvalitātes kontroles mehānismam jābūt objektīvam, vispusīgam, profesionālam, regulāram, kā arī uz zinātniskām atziņām un metodēm balstītam. Valstij ir pienākums nodrošināt tādu datu ieguvi, kurus analizējot varētu pieņemt izsvērtus lēmumus, kā arī sabiedrībai, izglītojamiem un viņu vecākiem sniegt informāciju par izglītības kvalitātes izmaiņām un izglītošanas procesa norisi."
Revolucionāra inovācija
Balstoties uz Kleitona Kristensena secinājumiem, revolucionārās inovācijas parādās labi pārvaldītos uzņēmumos, bet "pareizā" vadības prakse, pateicoties kurai uzņēmumi kļūst par vadošajiem noteiktā jomā, traucē viņiem nākotnē attīstīt šīs tehnoloģijas. Tas notiek tāpēc, ka "pareizs" vadība vērsta uz patērētāju noskaņojumu, pozitīvu jaunas tehnoloģijas novērtēšanu, lielu peļņu un savu preču orientāciju lielā tirgū. Tāpēc tādos uzņēmumos resursu sadale "atbalstinovāciju" labā, kas ir virzītas uz esošo inovāciju un preču pilnveidošanu un attīstību.
Revolucionāro inovāciju piemēri ir telefons (aizstāja telegrāfu un revolucionizēja telesakaru jomu), tvaikonis (pretstatā buru kuģim), elektroniskais pasts (pretstatā tradicionālajam pastam).
Lipmans Berss
Lipmans Berss (en; 1914. gada 22. maijs — 1993. gada 29. oktobris) bija Rīgā dzimis amerikāņu matemātiķis, pazīstams ar saviem darbiem par Rīmaņa virsmām.
Biogrāfija
Dzimis Rīgā, bērnību pavadījis Latvijā. Tēvs — pedagogs un politiķis Īzaks Berss. Studējis Prāgas Universitātē, kur ieguvis doktora grādu (1938). Pārcēlies uz ASV, strādājis Sirakūzu Universitātē (1945—1951), Ņujorkas Universitātē (1951—1964), Kolumbijas Universitātē (1964—1982). Amerikas Matemātikas biedrības prezidents (1975—77)
Soudal–Quick-Step
Soudal–Quick-Step (UCI komandas kods: SOQ) ir Beļģijas UCI ProTour riteņbraukšanas komanda. Komandas ilggadējs sponsors Quick Step ir lamināta grīdas segumu ražotājs.
Komanda tika izveidota 2003. gadā kā Quick Step-Davitamon, apvienojot darbiniekus un sportistus no Domo-Farm Frites un Mapei-Quick Step, kura pēc deviņu gadu pastāvēšanas tika likvidēta. 2003. un 2004. gadā komandas pārstāvis Paolo Betīni ieguva UCI pasaules kausu, kā arī uzvarēja 2004, gada Olimpiskajās spēlēs grupas braucienā. 2005. gada UCI ProTour sezonā komandu pārsauca par Quick Step-Innergetic un tā uzvarēja vairākās klasiskajās sacensībās: Toms Bonens uzvarēja Flandrijas tūrē un Parīze-Rubē, Filipo Pocato HEW Cyclassics braucienā un Paolo Betīni Züri-Metzgete un Giro di Lombardia. 2005. gada beigās T. Bonens uzvarēja Pasaules čempionātā Madridē grupas braucienā un Maikls Rodžerss uzvarēja individuālajā braucienā.
2006. gadā Bonens saglabāja Flandrijas tūres uzvarētāja titulu un Tour de France laikā 4 posmus bija līdera lomā, F. Pozcato uzvarēja Milāna – Sanremo braucienā. Paolo Betīni uzvarēja Pasaules čempionātā Zalcburgā un saglabāja Giro di Lombardia titulu. 2007. gadā Bonens uzvarēja Tour de France sprinteru kategorijā, uzvarot divos posmos. Betīni aizstāvēja savu pasaules čempiona titulu Štutgartē. 2008. gadā Gerts Stēgmanss uzvarēja Tour de France pēdējā posmā Elizejas laukos. Pēc Pasaules čempionāta Varēzē karjeru beidza Paolo Betīni. 2008. un 2009. gadā Steins Devolders uzvarēja Flandrijas tūrē un Toms Bonens Parīze – Rubē.
Zane Eglīte
Zane Eglīte (dzimusi Jūrmalā) ir latviešu basketboliste, spēlē saspēles vadītājas pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. Pašlaik (2015) pārstāv LSBL klubu RSU/Merks.
Karjera
Z. Eglītes pirmā trenere ir Inta Pētersone.
2008.—2009. gada sezonā kopā ar klubu TTT Rīga Z. Eglīte izcīnīja otro vietu Latvijas Sieviešu basketbola līgā (finālā zaudējums SK Cēsis), kvalificējās Final Four turnīram Cēsīs Baltijas Sieviešu Basketbola līgā (4. vieta), FIBA Eirolīgas regulārajā sezonā neizkļuva no grupas.
2009.—2010. gada sezonā kopā ar klubu SK Cēsis izcīnīja otro vietu Latvijas Sieviešu basketbola līgā un piedalījās Lietuvas Sieviešu basketbola līgā. Sakarā ar kluba ierobežotajām finansiālajām iespējām, nestartēja kādā no Eiropas klubu turnīriem.
2010.—2011. gada sezonā startē Itālijas A2 basketbola līgā, kur pārstāv klubu Termocarispe. Tika izcīnīts Itālijas A2 līgas kauss. Tāpat A2 līgā tika sasniegts pusfināls. Termocarispe klubā spēlējusi līdz 2012. gadam, pēc tam karjeru aizvadījusi Latvijā un Beļģijā.
Trinitijas koledža
Trinitijas koledža var būt:
Mārtiņš Cipulis
Mārtiņš Cipulis (dzimis Cēsīs) ir bijušais latviešu hokejists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā. Agrākais Latvijas hokeja izlases spēlētājs.
Karjera
No 2001. gada līdz 2006. gadam viņš spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā HK Rīga 2000. 2006.—2007. gada sezonu M. Cipulis aizvadīja Slovākijas Ekstralīgas klubā Popradas "Aquacity ŠKP", bet 2007.—2008. gada sezonā — Baltkrievijas līgas klubā Žlobinas "Metallurg". Kopā ar HK Rīga 2000 ir kļuvis par trīskārtējo Latvijas čempionu (2003.—2004., 2004.—2005. un 2005.—2006. gada sezonās), kā arī ticis atzīts par līgas labāko uzbrucēju 2003.—2004. gada sezonā.
2008.—2009. un 2009.—2010. gada sezonas pavadīja Rīgas "Dinamo" rindās, 2010.—2011. gada sezonu M. Cipulis pārstāvēja Habarovskas "Amur" klubu. Pirms 2011.—2012. gada sezonas viņš atgriezās Rīgas "Dinamo" sastāvā. 2012.—2013 gada sezonas vidū pievienojās KHL klubam Prāgas "Lev", taču pēc sezonas beigām noslēdza viena gada līgumu ar Rīgas "Dinamo".
Latvijas izlase
Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2005., 2006., 2007., 2008., 2009., 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos, 2006. un 2010. gada Olimpiskajās spēlēs un 2000. gada Pasaules čempionātā junioriem B divīzijā. Pēdējo spēli izlases sastāvā aizvadīja 2018. gada 1. maija pārbaudes spēlē pret Kanādu Arēnā Rīga.
Starptautiskā praktiskās psiholoģijas augstskola
Starptautiskā praktiskās psiholoģijas augstskola (SPPA) bija 1991. gadā dibināta nevalstiskā augstskola. Augstskolas beidzēji varēja iegūt specializāciju datordizaina, psiholoģijas, tulkošanas metodikas un prakses studiju programmās.
Vēsture
Augstskolas dibinātājs un prezidents bija Jānis Mihailovs. Sākotnēji to sauca par "Praktiskās psiholoģijas institūtu", ko 2004. gadā pārdēvēja par "Starptautisko praktiskās psiholoģijas institūtu", bet 2005. gadā par "Starptautisko praktiskās psiholoģijas augstskolu".
2007. gadā Izglītības un Zinātnes ministrija akreditēja SPPA Reklāmas un sabiedrisko attiecību studiju programmu, taču 2008. gadā to pameta daļa docētāju un studentu.
2013. gada maijā IZM Studiju akreditācijas komisija konstatēja, ka studiju virzieniem "Psiholoģija" un "Mākslas" studiju programmu īstenošana ir neapmierinošā līmenī, atteica akreditāciju un vēlāk anulēja licenci šīm studiju programmām.
Starptautisko praktiskās psiholoģijas augstskolu likvidēja 2017. gada 7. februārī.
Kuršu uzbrukumi Klaipēdai (1263)
'''Kuršu uzbrukumi Klaipēdai 1263. gadā''' notika kuršu sacelšanās laikā, aptuveni vienā laikā ar Livonijas ordeņa Kursas karagājienu (1263). Galvenie uzbrucēji bija Krētenes un Impiltes karavīri.
Atskaņu hronikas vēstījums
Mēmeles pils (Mimele, tagadējā Klaipēda) kursu sacelšanās laikā tika izolēta no sauszemes un visa apgāde notika pa jūru. Kurši atkārtoti uzbruka no netālu esošās Krētenes pils (Kretênen, Kretêne), kuras pilsnovads Megavas zemē minēts 1253. gada Kursas zemju dalīšanā. Mēmeles komturs ar lielu ordeņa brāļu pulku devās uzbrukumā pilij, kuras aizstāvji atstāja pils nocietinājumus un devās pretī uzbrucējiem. Ordeņa bruņinieki tika sakauti un atgriezās Klaipēdā, vairāki no viņiem krita, bet Memeles komturs tika sagūstīts un sadedzināts uz sārta. Tad ordenis rīkoja vēl vienu uzbrukumu Krētenes kuršiem, kurā "apkāva tos it patiesi ar sievām, bērniem ar turklāt - tā tikās viņiem atmaksāt par to, ko iepriekš saimnieki no viņiem bija ņēmuši. Bet pils līdz pašiem pamatiem, līdz zemei nodega caur tiem."
Klaipēdu aplenca arī Impiltes (Ampille) kuršu karapulki, kas cīnījās tik prasmīgi, ka "ja brāļiem nelīdzētu Dievs, tie nespētu tur turēties". Impiltes kuršu karaspēks siroja arī Skalavas (Schalowe) zemē Nemunas pietekas Jūras baseinā, kur tie "lietuviešiem brašiem ar cirtieniem jo ašiem tā dažu pulku sakapāja, ka mājās par tiem noraudāja". Zināms, ka Impiltes pilsnovads atradās kuršu Duvzares zemes daļā, kas pēc 1253. gada Kursas dalīšanas bija piedalīta Kurzemes bīskapijai, bet pēc sacelšanās sākuma bija atguvis neatkarību.
2005. gada Pasaules čempionāts hokejā
2005. gada Pasaules čempionāts hokejā A divīzijā notika no 2005. gada 30. aprīļa līdz 15. maijam - Vīne un Insbrukā, Austrijā. Šis bija 69. Pasaules čempionāts hokejā. Čempionāts izvērtās ļoti spēcīgs, jo NHL bija lokauts.
A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
C grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
Izslēgšanas kārta
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
Vācijas un Austrijas izlases tiek nosūtītas uz 1. divīziju un nākamgad šo izlašu vietā A divīzijā startēs Norvēģijas un Itālijas hokeja izlases.
E grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
F grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
A grupa
Ķīnas izlase tiek nosūtīta uz 2. divīziju.
B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
Rumānijas izlase tiek nosūtīta uz 2. divīziju.
A grupa
Turcijas izlase tiek nosūtīta uz 3. divīziju, bet Horvātijas izlase nākamgad spēlēs 1. divīzijā.
B grupa
Īslandes izlase tiek nosūtīta uz 3. divīziju, bet Izraēlas izlase nākamgad spēlēs 1. divīzijā.
3. divīzija
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti
Meksikas un Dienvidāfrikas izlases tiek paaugstinātas un nākamgad spēlēs 2. divīzijā.
Ruāna
Ruāna (Rouen) ir vēsturiskā Normandijas galvaspilsēta, kas atrodas Francijas ziemeļrietumos Sēnas upes krastos. Mūsdienās Ruāna ir Augšnormandijas galvaspilsēta. Savlaik tā bija viena no lielākajām un pārtikušākajām viduslaiku Eiropas pilsētām.
1431. gadā Ruānā tika sadedzināta Žanna d’Arka.
Latvijas Gada balva sportā 2010
Latvijas Gada balvas sportā 2010 ceremonija notika Sapņu fabrikā. Laika posmā no 23. novembra līdz 21. decembrim līdzjutēji var nobalsot par gada populārāko sportistu internetā. Ceremonija tiešraidē tika translēta LTV1 kanālā un Latvijas Radio 1 ēterā. Ceremonijas organizētāji bija Latvijas Olimpiskā komiteja un Igo Japiņa sporta aģentūra, kā arī Izglītības un zinātnes ministrija. 13 nomināciju uzvarētaji saņēma metālmākslinieka Arvīda Endziņa veidoto balvo — piramīda. Balvas "Paraugs sportā" ieguvēju noteica Latvijas Atlētu komisija. Pirmoreiz balva tika pasniegta nominācijā "Labākā Latvijas ekipāža vai komanda".
Tiešraides laikā līdzjutējiem bija iespēja balsot ar telefonu starpniecību par gada populārāko sportistu. Balsojumam tika izvirzīti trīs iepriekš interneta balsojumā noteikti sportisti: Martins Dukurs, Māris Štrombergs un Mārtiņš Pļaviņš. Savukārt balsojumam internetā tika izvirzīti 35 dažādi sportisti, par kuriem varēja balsot portālos delfi.lv un olimpiade.lv laika posmā no 23. novembra līdz 20. decembrim. Sākotnēji tika paredzēts, ka balsojums turpināsies līdz 21. decembrim, taču, ievērojot godīga balsojuma principus, delfi.lv tehniskais personāls atklāja, ka 21. decembrī tika veikts mehānisks balsojums no ārzemju IP adresēm, tāpēc 21. decembra rezultāts tika anulēts. Interneta balsojumā visvairāk balsis savāca M. Štrombergs (3238 balsis), M. Dukurs bija ieguvis 2068 balsis, taču M. Pļaviņš ieguva 1846 balsis.
tika paziņoti kandidāti 8 nominācijās, kā arī tika paziņots, ka par mūža ieguldījumu balvu saņems sporta žurnālists Gunārs Jākobsons. Par gada sportisti tika atzīta 2010. gada Eiropas čempione tāllēkšanā Ineta Radēviča un par gada sportistu tika atzīts 2010. gada Vankūveras Olimpisko spēļu sudraba medaļas laureāts skeletonā Martins Dukurs. Tāpat ceremonijā tika pasniegta īpaša Starptautiskās Olimpiskās komitejas balva LMT prezidentam Jurim Bindem par ieguldījumu jaunatnes sporta attīstībā un Olimpisko vērtību stiprināšanā.
Nomināciju un uzvarētāju noteikšanas žūrija
Kandidātus izvirzīja Latvijas sporta žurnālisti, Latvijas Sporta federāciju padome (LSFP), Latvijas Olimpiskā vienība (LOV) un "Latvijas Gada balva sportā 2010" žūrijas locekļi.
Uzvarētājus noteica žūrija, kuras sastāvā bija:
Lendons Donovans
Lendons Timotijs Donovans (dzimis ) ir bijušais amerikāņu futbolists. Parasti viņš spēlēja atvirzīta uzbrucēja pozīcijā, bet varēja spēlēt arī kā uzbrūkošais pussargs jebkurā flangā.
ASV futbola izlasē spēlējis 2002. gada FIFA Pasaules kausā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
San Jose Earthquakes
LA Galaxy
ASV
Individuālie sasniegumi
Glock 17
Glock 17 pistole pieder pie austriešu firmas GLOCK Ges.m.b.H. GLOCK sērijas pistolēm. Glock 17 bija pirmā šīs firmas pistole, kura 80. gadu sākumā ar militāro apzīmējumu P80 tika radīta Austrijas armijas vajadzībām. Šobrīd eksistē vairāk kā 20 GLOCK pistoļu modeļu un modifikāciju, kuras savā starpā atšķiras ar to izmēriem, kalibru un patronu skaitu magazīnā, kā arī ar atsevišķās "C" modifikācijās iestrādātiem kompensatoriem un stobra garumu "L" modifikācijās. ("L" modifikācijas gan vairs ražotas netiek.) Glock 17 ir pusautomātiska pistole - tas nozīmē, ka pēc tās pielādēšanas, katra nākamā šāviena izdarīšanai ir no jauna jānospiež mēlīti. Glock 17 ir 9 mm kalibra stobrs. Šaujot izmanto standarta 9x19 mm "Parabellum" munīciju. Glock 17 standarta aptveres ietilpība ir 17 patronas, taču var bez problēmām izmantot arī citu GLOCK sērijas modifikāciju aptveres ar lielāku ietilpību, piemēram, Glock 18. Savu popularitāti pasaulē Glock 17 ir ieguvusi ar savu robustumu, vienkārši veicamo nepilno izjaukšanu, kā arī ne mazāk svarīgs faktors daudzām valstīm (domājams arī Latvijai) ir bijusi ražotāja noteiktā cenu politika, salīdzinājumā ar citiem šīs firmas konkurentiem augstas kvalitātes pistoļu segmentā - Walther, Heckler&Koch un pašu dārgāko pistoļu ražotāju SIG Sauer.
Ģeogrāfiskā informācijas sistēma
Ģeogrāfiskā informācijas sistēma (ĢIS) ir ar ģeogrāfiju saistītu datu uzglabāšanai, atjaunošanai, analīzei un attēlošanai izveidots tehnoloğiju kopums.
Šie dati var būt saistīti ar fizisku, ģeoloģisku, kultūras, demogrāfisku vai ekonomisku informāciju, līdz ar to ĢIS var plaši izmantot dažādu nozaru uzņēmumi un organizācijas, piemēram, pašvaldības, inženierkomunikāciju, transporta, telesakaru, medicīnas u.c. organizācijas. Ražošanas un tirdzniecības uzņēmumi ĢIS var pielietot realizācijas vadīšanā, tirgus analīzē, klientu analīzē, plānošanā, īpašumu pārvaldībā, loģistikā, iekārtu pārvaldībā, risku analīzē.
ĢIS skatījumi
ĢIS kā līdzekli var aplūkot no trīs skatījumiem. Kopumā šie trīs skatījumi veido inteliģentu ĢIS un tiek izmantoti dažādos līmeņos ĢIS lietojumos.
ĢIS kā datubāze
Pamatā ĢIS ir balstīta uz strukturētu datubāzi, kurā glabājas ģeogrāfiskie dati, kas saistīti ar zemes virsmu (ģeogrāfiskā datubāze jeb ģeodatubāze). Pirms ģeodatubāze tiek programmēta, lietotājiem jānosaka, kādā veidā noteikti dati tiks attēloti. Katra datu kopa ir saistīta ar reālās vides attēlojumu. Nozīmīgākās datu kopas ietver rastra datu kopas, sakārtotus vektoru datu kopumus (punktu, līniju un poligonu kopas), tīklus, teritorijas un apgabalus, kā arī citu informāciju, piemēram, adreses, kartogrāfisku informāciju u.tml.
Ģeodatubāzēs ietilpst arī objektus aprakstoši atribūtu dati, kuri tiek attēloti tabulu veidā un ir saistīti ar objektiem, izmantojot atslēgas. Tabulārās informācijas kopām un to attiecībām ir liela nozīme ĢIS datu modeļos.
Topoloģijas un tīkli raksturo nozīmīgas telpiskās attiecības ĢIS datubāzē. Topoloģija ir matemātikas nozare, kuras pamatā ir nepārtrauktības ideja. To izmanto, lai pārzinātu robežas starp objektu pazīmēm, definētu un ieviestu datu integritātes noteikumus un uzturētu topoloģiskos vaicājumus un navigāciju, kā arī lai veidotu elementus no nestrukturētas ģeometrijas (piemēram, veidotu poligonus no līnijām). Savukārt tīkli, kas ir specializēti topoloģiju gadījumi, apraksta tīklveida struktūru jeb orientētu vai neorientētu grafu, kas tiek analizēts ģeogrāfisko problēmu risināšanai, izmantojot grafu teorijas algoritmus. Šī īpašība ir svarīga elektrotīklu, kabeļu, cauruļvadu un citu tīklveida objektu modelēšanā.
ĢIS sakārto telpiskos datus tematiskos slāņos un tabulās. Tematiskie slāņi ir analogs reālās vides objektu attēlojums, tie pārklājas. Objektu informācija sakārtota grupās, piemēram, ceļi, purvi, ēku kadastri u.tml. Tematisko slāņu pieeja ļauj skatīt reālās pasaules sarežģītību vienkāršā attēlojumā, labāk saprotot dabiskās attiecības.
ĢIS kā karte
ĢIS satur „inteliģentās” kartes un citus skatījumus, kas attēlo zemes virsmas pazīmes un pazīmju attiecības. Kartes, kuru pamatā ir ģeogrāfiskā informācija, var tikt uzskatītas kā „logi uz datubāzi”, lai veidotu vaicājumus, veiktu analīzi un rediģētu informāciju. To sauc par ģeovizualizāciju, kas šaurākā nozīmē ir darbs ar kartēm un citiem ģeogrāfiskās informācijas attēlošanas veidiem, tajā skaitā trīsdimensionāliem attēliem, interaktīvām kartēm, kopsavilkuma tabulām un grafikiem, shematiskiem tīkla attiecību attēlojumiem u.c.
Lielākajā daļā ĢIS lietojumprogrammu lietotāju saskarnes pamatā ir interaktīvās kartes. Šīs kartes var būt pieejamas vairākos līmeņos — kā kartes mobilajās ierīcēs, Interneta kartes u.tml.
Kartes tiek izmantotas ne tikai, lai attēlotu ģeogrāfisko informāciju, bet arī dažādu uzdevumu veikšanai, piemēram, kartogrāfijai, analīzei, vaicājumiem u.tml. ĢIS kartes ir līdzīgas parastajām papīra kartēm, taču atšķiras ar to, ka ar tām var veikt dažādas interaktīvas darbības, piemēram, atslēgt konkrētam uzdevumam nevajadzīgus tematiskos slāņus, iekrāsot kādus objektus, norādīt uz objektiem, iegūstot par tiem informāciju no datubāzes, turklāt iespējams arī kartēs izdarīt labojumus, ja nepieciešams. Šādu darbību iespējamība palīdz veikt situāciju analīzi un pieņemt pareizākus lēmumus.
ĢIS kā modelis
Ģeogrāfiskās informācijas sistēmās ietilpst informācijas transformācijas līdzekļi, kas no esošajām ģeogrāfisko datu kopām izveido jaunas. Šī ģeoapstrādes funkcija izpaužas tā, ka tiek ņemta informācija no esošām datu kopām, veikta analīze un rezultāti ierakstīti jaunā atvasinātā datu kopā. Ģeoapstrāde tiek izmantota, lai modelētu datu plūsmas procesu, izpildot dažādus ĢIS uzdevumus, piemēram, integrējot datus informācijas sistēmā, importējot dažādu formātu datus un izpildot importēto datu standarta kvalitātes pārbaudes. Ģeoapstrādi izmanto praktiski visās ĢIS fāzēs datu automatizēšanai, kompilēšanai, kā arī datu pārvaldīšanā, analīzē un modelēšanā.
ĢIS elementi
Kā galvenās ĢIS elementu grupas ir datortehnika, programmatūra, dati un cilvēki.
Datortehnika
Minimālais ĢIS datortehnikas risinājums sastāv no darbstacijas, datu glabāšanas ierīcēm, ievadierīcēm, izvadierīcēm.
Galvenā datortehnikas sastāvdaļa ir darbstacija, kura, nodrošināta ar nepieciešamo programmatūru, ir saistošs elements pārējām ierīcēm. Būtiskākais darbstacijas komponents ir centrālais procesors, jo tas datu apstrādes gaitā veic instrukciju interpretāciju un vada citu datora bloku darbību.
Ļoti svarīgas sastāvdaļas ir operatīvā un palīgatmiņa. Operatīvajā atmiņā līdz pārsūtīšanai palīgatmiņā glabājas izpildāmā programma, starprezultāti un dati. Ņemot vērā, ka ĢIS lietošanas laikā jāapstrādā miljoniem darbību, jo datu apjoms ir milzīgs, operatīvajai atmiņai kā minimums jābūt 64 Mb lielai. Palīgatmiņa ir nepieciešama lielu pastāvīgo failu glabāšanai, tās ietilpība ir lielāka nekā operatīvajai atmiņai, taču arī ilgāks piekļuves laiks. Šo atmiņu sastāda tādas ierīces kā cietie diski, disketes, magnētiskās lentes, optiskie diski. ĢIS veiksmīgai darbībai cietā diska apjomam jābūt vismaz 1 Gb apjomā.
Kā ievadierīces darbstacijai pievieno standarta tastatūru, peli, kā arī citas ierīces, kas nepieciešamas darbam konkrēti ar kartēm un telpisko, ģeogrāfisko informāciju — attēlu skeneri, ciparkameru, ciparotāju (ciparošanas planšeti) u.c. Ar ciparotāja vai ciparošanas planšetes palīdzību iespējams cietās kopijas, piemēram, papīra kartes, pārveidot ciparattēlos. Izvēloties skeneri vai ciparotāju datu ievadei, jāpievērš uzmanība ierīces izšķirtspējai, jo no tās atkarīga datu precizitāte.
Pamata izvadierīces sastāv no augstas kvalitātes un labas izšķirtspējas vairāk nekā 256 krāsu monitora un printera. Liela izmēra karšu un plakātu izdrukai izmanto ploterus. Arī projektorus var izmantot kā izvadierīces datu un karšu attēlošanai uz ekrāna.
Programmatūra
ĢIS lietojumpakotne nodrošina instrumentus ģeogrāfiskās informācijas glabāšanai, analizēšanai, efektīgai attēlošanai un izplatīšanai. Ar ĢIS lietojumprogrammu palīdzību iespējams pārskatīt un nepieciešamības gadījumā labot telpisko informāciju, kā arī apstrādāt to, lai veidotu un atlasītu informāciju, kura ir nepieciešama.
Galvenie lietojumprogrammas elementi ir instrumenti ģeogrāfisko datu ievadei un apstrādei, datubāzes pārvaldības sistēma, instrumenti, kas atbalsta ģeogrāfiskās informācijas vaicājumus, analīzi un vizualizāciju, grafiska saskarne ar ērti pieejamiem instrumentiem.
Dažkārt ĢIS lietojumprogrammai ir papildinājumi, kas paplašina tās iespējas. Tiek izstrādātas arī atsevišķas ĢIS lietojumprogrammas komponentes, kuras izmantojot iespējams veidot ĢIS lietojumprogrammas atbilstoši lietotāju nepieciešamībai. Utilītprogrammas darbojas patstāvīgi un paredzētas specifisku funkciju izpildei, piemēram, lai pārveidotu vienu ĢIS failu citā. Datu lietošanai caur Interneta pārlūku ir izveidota Web-ĢIS programma.
Papildus ĢIS lietojumprogrammai, iespējams, ir nepieciešams atsevišķi instalēt arī dažādas citas programmas, piemēram, skenerim paredzētu.
Dati
Ģeogrāfiskie dati iespējams ir vissvarīgākais ģeogrāfiskās informāciju sistēmas komponents, jo neviena telpiskā analīze nevar tikt veikta un būt izmantojama, ja netiek izmantoti aktuāli un precīzi telpiskie dati.
Ar ĢIS saistītie dati tiek iedalīti telpiskos un atribūtu datos.
Ir divi ĢIS telpisko datu pamatmodeļi: vektoru dati un rastra dati. Abi šie datu modeļi tiek izmantoti, lai vizuāli attēlotu objektus vai vietas uz zemes virsmas, taču starp modeļiem ir arī nelielas atšķirības. Vektoru datu modelis objektus vai vietas vizuāli attēlo ar punktiem, līnijām un poligoniem. Savukārt rastra datu modelis izmanto pikseļu vai šūnu matricas.
Visvairāk ģeogrāfiskās informācijas sistēmās tiek izmantoti vektora dati. Tas saistīts ar to, ka šos datus ir ērti glabāt, tie neaizņem daudz vietas uz cietā diska un tiem ir augsta reprezentācijas precizitāte. Taču vislabākā vektoru datu īpašības atklājas to funkcionalitātē — spējā veikt karšu projekcijas maiņu, pārklāšanos un analīzi.
Rastra datiem ģeogrāfiskā telpa ir sadalīta šūnās un datu piesaistīšana koordinātēm notiek definējot apakšējās labās šūnas koordinātas un augšējās kreisās šūnas koordinātas. Rastra datus vairāk izmanto ĢIS, kur ir saistība ar satelītuzņēmumiem un aerofoto. Šim datu veidam sliktākās īpašības ir tās, ka tie ir ļoti apjomīgi un grūti uzglabājami, kā arī nav analizējami un viegli modificējami, kas ir ārkārtīgi svarīgi aktualizējot informāciju.
Ir vēl trešais datu modeļa tips — TIN dati, kas sastāv no nepārklājošu un topoloģiski saistītu trijstūru kopām, taču šis datu modeļa tips ir diezgan sarežģīts pēc uzbūves un netiek tik bieži izmantots kā vektoru vai rastra dati.
Atribūtu dati ir tikpat svarīgi kā telpiskie dati. Tos parasti var aplūkot tabulu formā, kā arī tie var ietvert skaitļus, attēlus, CAD zīmējumus. Atribūtu dati apraksta objektus, to īpašības un ir saistīti ar telpiskajiem datiem.