cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Latviskā dzīvesziņa
Mūsdienas
Par pieminekli latviskajai dzīvesziņai, tās ainaviskajā un arhitektoniski estētiskajā izpausmē, tiek uzskatīts Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs, kur iespējams gūt pilnīgu priekšstatu par Latvijas Kultūras kanonā iekļauto latviešu tradicionālo viensētu.
Avoti
Anta Rudzīte grāmatā „Latviešu tautas dzīvesziņa 1” par galvenajiem latviskās dzīvesziņas avotiem uzskata: Irēna Saprovska savā grāmatā „Saules gadskārta latviskajā dzīvesziņā” raksta, ka Latviskā dzīvesziņa spoguļojas Saules laikritī, kas lasāms vismaz četros līmeņos, proti, pirmais līmenis — Pasaules laišana; otrais — Saules gadskārtas astoņi svinamie laiki, kas atkārtojas gadu no gada; trešais — 26 000 gadu laikmeti — Zelta, Sidraba, Bronzas un Dzelzs; ceturtais — cilvēka mūža godi. Uzsver, ka latviešu Saules gadskārtā gads ir sadalīts astoņos laikos un to nosaukumi izteic izpausmes dabā: Ziemas vai sala laiks, Sērsnu laiks, Pavasara vai sulu laiks, Sējas vai ziedu laiks, Siena vai lapu laiks, Rudens vai viršu laiks, Veļu laiks un gadu noslēdzošais Ledus laiks.
Tas viss arī ir pamatā neopagānu panteiskajai reliģijai dievturībai, ko savulaik Ernests Brastiņš izdalīja no tradicionālā kultūras mantojuma kā atsevišķu sakrālo sadaļu.
Spiegu tilts
Filma uzņemta, balstoties uz patiesiem notikumiem saistībā ar U-2 incidentu 1960. gadā Aukstā kara laikā, kad PSRS notrieca ASV U-2 spiegu lidmašīnu. PSRS gūstā nokļuva ASV lidmašīnas pilots. Tai pašā laikā ASV cietumā atradās PSRS spiegs Rūdolfs Ābels. Amerikāņu advokātam Džeimsam Donovanam nācās uzņemties vadīt neoficiālas pārrunas par spiegu apmaiņu starp abām valstīm. Pārrunas notika Berlīnē laikā, kad tika uzbūvēts Berlīnes mūris.
Filmas scenārija autori ir Mets Čarmens un brāļi Koeni. Galvenās lomas tajā attēlo Toms Henkss, Marks Railenss, Eimija Raiena un Elans Alda.
Filmas pirmizrāde notika Ņujorkas kinofestivālā. Filmu atzinīgi novērtēja kritiķi. Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām. Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās, arī kā labākā filma. Vienā no kategorijām balva tika piešķirta — par labāko aktieri otrā plāna lomā tika atzīts Marks Railenss, kurš filmā tēloja Rūdolfa Ābela lomu. Filmu nominēja arī BAFTA kino balvai astoņās kategorijās, no kurās balvu par otrā plāna lomu saņēma Marks Railenss.
Korenzālisa
Korenzālisa (de) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Leipcigas apriņķī. Tā atrodas 14 kilometru attālumā no Bornas, 31 kilometra attālumā no Kemnicas un netālu no Čehijas robežas. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 2 750 iedzīvotāju padarot to par vienu no mazākajām Saksijas federālās zemes pilsētām.
Vēsture
Tā rakstos pirmoreizi ir minēta 974. gadā.
No 1942. gada 1. novembra līdz 1945. gadam pilsētā atradās bērnu nams, kuru vadīja nacistu organizācija. Bērni galvenokārt nāca no Norvēģijas, tos sākumā atveda šeit, lai vēlāk varētu nodot adopcijā uz ģimenēm, kuras ir lojālas nacistu sistēmai.
Lietuvas lielhetmaņi
Lietuvas lielhetmaņi bija Lietuvas dižkunigaitijas karaspēka virspavēlnieka tituls no 1476. līdz 1794. gadam.
Kara laikā viņi uzņēmās karagājienu vadīšanu, bet miera laikā uzturējās Lietuvas dižkunigaišu Viļņas galmā, atbildot par armijas apgādi. Miera laikā karaspēku komandēja Lietuvas lauka hetmaņi. Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts izveides Lietuvas lielhetmaņus varēja iecelt arī par apvienotā poļu-lietuviešu karaspēka virspavēlniekiem, tomēr poļu vienības arī šajos gadījumos komandēja Polijas Kroņa lielhetmaņi.
Daudzi Lietuvas lielhetmaņi piederēja dižciltīgajām Hodkeviču, Radvilu un Sapehu dzimtām.
Košas
Košas ir ciems Vaidavas pagastā, Valmieras novadā. Atrodas 105 km attālumā no Rīgas.
Şamaxı FK
Şamaxı FK ir Azerbaidžānas futbola klubs, kas spēlē Azerbaidžānas premjerlīgā. Iepriekš šī komanda bija pazīstama kā Baku "Inter".
Košas
Ciema apkārtnē atrodas Krēslinieku muzejs, Gāršenieku attekas.
Pauri (Kantinieku pagasts)
Pauri ir ciems Rēzeknes novada Kantinieku pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Liužas, 16 km no novada centra Rēzeknes un 188 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V552 (Ciskādi_Dricāni).
Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Pauru viduslaiku kapsēta.
Īstā madara
Īstā madara (Galium verum) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, Latvijā, sausās pļavās, mežmalās, kāpās un gar dzelzceļu uzbērumiem.
Īstā madara var sakrustoties ar balto madaru, tādējādi izveidojot retu hibrīdu — Pomerānijas madaru.
Morfoloģija
Īstā madara ir daudzgadīgs, 30—60 cm augsts lakstaugs ar stāvu, apaļu stublāju, kurš parasti nezaro.
Uz stublāja lapas ir izvietotas neīstos mieturos pa 8—12. Lapas ir šauri lineāras, 1—3 cm garas un 0,1—0,3 cm platas, to virspuse ir spīdīga un tumši zaļa, bet apakšpuse blāva un matēta. Lapu apakšpusē ir labi redzama vidusdzīsla.
Īstā madara ir vienīgā Latvijā sastopamā madaru suga ar dzelteniem ziediem. Ziedi ir izvietoti stublāja augšdaļā blīvās skarveida ziedkopās. Auglis ir kails divu riekstiņu skaldauglis. Ziedēšanas sezona ir no jūnija līdz oktobrim.
Pīrss Brosnans
Pīrss Brendans Brosnans (en; dzimis Drohedā, Īrijā) ir īru aktieris ar ASV un Īrijas valstu pilsonību. Viņš ir pazīstams pēc galvenajām lomām filmās par Džeimsu Bondu.
Biogrāfija
Brosnans piedzima 1953. gadā Īrijā namdara Tomasa Brosnana ģimenē. Tēvs ģimeni drīz pameta. Kad Pīrsam Brosnanam bija četri gadi, viņa māte pārcēlās uz Londonu, lai strādātu par medmāsu. Viņš palika Īrijā, dzīvoja pie mātes vecākiem, bet pēc viņu nāves — pie citiem radiem. Vēlāk tika nosūtīts dzīvot pansijā. 1964. gadā Brosnans pārcēlās dzīvot uz Londonu pie mātes un viņas vīra. Mācījās skolā Londonas dienvidrietumos. 16 gadu vecumā nolēma kļūt par gleznotāju, iestājās Svētā Mārtina mākslas koledžā Londonā. Viņš izmēģināja arī "uguns rijēju" profesiju. Bet vēlāk trīs gadus mācījās Teātra mākslas centrā Londonā un atrada savu aicinājumu aktiera profesijā.
Aktiera karjeru Brosnans uzsāka 1977. gadā kā teātra aktieris. Vēlāk sāka filmēties kinofilmās un televīzijā. Kļuva pazīstams ar lomu TV seriālā "Remingtons Stīls" (Remington Steele, 1982—1987). Attēlojis galveno lomu TV miniseriālā "80 dienās apkārt zemeslodei" (Around the World in 80 Days, 1989) pēc Žila Verna romāna motīviem. Attēlojis lomas tādās filmās kā "Ceturtais protokols" (1987), "Mūžīgā aukle" (1993). Filmējies četrās Džeimsa Bonda filmās laika posmā no 1995. līdz 2002. gadam — "Zeltacs" (1995), "Rītdiena nemirst" (1997), "Ar pasauli nepietiek" (1999), "Mirsti citu dienu" (2002).
Brosnans ir piedalījies tādās veiksmīgās filmās kā "Marss uzbrūk!" (1996), "Dantes smaile" (1997), "Tomasa Krauna afēra" (1999), "Matadors" (2005), "Mamma Mia!" (2008) un "Rēgu rakstnieks" (2010).
Brosnans kopā ar amerikāņu kinoproducenti Bo St.Klēru 1996. gadā Losandželosā nodibināja producēšanas kompāniju Irish Dream Time. Brosnans producējis vairāk nekā 10 filmas.
Brosnans piedalās sabiedriskajās aktivitātēs, kā arī vides aizsardzības kustībā. Kopš 2001. gada viņš ir UNICEF sūtnis no Īrijas. Piedalās labdarības darbā.
Bruklina (filma)
"Bruklina" (en) ir 2015. gada drāma, kuras režisors ir Džons Kroulijs. Filmas sižets veidots pēc Kolma Toibina (Colm Tóibín) romāna Brooklyn.
Filma ir par jaunu īrieti, kas emigrē uz Bruklinu Ņujorkā, kur ātri iemīlas. Vēlāk viņai ir jāveic izvēle starp divām valstīm. Tajā galvenās lomas attēlo Sērša Runena, Emorijs Koens, Domnels Glīsons, Džims Brodbents un Džulija Voltersa.
Filmas pirmizrāde notika 2015. gada Sandensas kinofestivālā 26. janvārī. Kinoteātros filmas izrādīšana tika sākta 2015. gada novembrī. Vairāki kritiķi šo nosauca par vienu no gada labākajām filmām. "Bruklina" ir nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai trijās nominācijās, tai skaitā kā labākā filma.
Šackas rajons
Šackas rajons ir Volīnijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Volīnijas apgabala Ratnes, Staras Viživkas un Ļubomļas rajoniem, kā arī Poliju un Baltkrieviju.
Vēderkājas
Vēderkājas jeb pleopodi ir ekstremitātes, kas atrodas augstāko vēžu vēdera segmentu apakšpusē. Vēderkājām ir divzaraina uzbūve, un tās pārsvarā funkcionē kā peldkājas, kas nodrošina vēzīšu pārvietošanos ūdenī. Bez to, šīs ekstremitātes tiek izmantotas olu iznēsāšanai un perēšanai, kā arī barības ķeršanai un pārvietošanai uz muti. Atsevišķām sugām vēderkājas ir ar žaunām un pilda elpošanas funkciju. Vēl dažu taksonu tēviņiem viens vai divi priekšējie pleopodu pāri ir specializēti mātīšu apaugļošanā un saucas par gonopodiem. Krabjiem un dažiem citiem desmitkājvēžiem vēderkājas ir reducējušās.
Apes iela (Rīga)
Apes iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Teikā. Tā sākas pie krustojuma ar Brīvības gatvi un beidzas krustojumā ar Ropažu ielu. Ielas garums ir 256 metri.
Ielu savienojumi
Apes iela krustojas ar:
Dotais lielums: mana māte
"Dotais lielums: mana māte" ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Ieva Ozoliņa.
Sižets
Raitis ir talantīgs matemātiķis, kuram nav pārāk liela paredze saskarē ar pretējo dzimumu. Raitis izjūt psiholoģisku atkarību no mātes, tāpēc viņš viņu par emocionālu šantāžu iesūdz policijā.
Apes iela
Apes iela var būt:
IPS
IPS var būt:
Bināri kodēta decimāla pierakste
Bināri kodēta decimāla pierakste, bināri kodēta decimāla notācija jeb BCD ir bināri kodēta notācija, kurā ar bināru numerāli atsevišķi kodēts katrs decimālcipars. Parasti viena decimālcipara pierakstam izmanto 4 vai 8 bitus. Piemēram, skaitlis 31110 binārajā sistēmā tiks pierakstīts kā 1 0011 01112, bet 8421-BCD (izplatītākais variants, 4 biti uz decimālciparu) pierakstā kā 0011 0001 0001BCD.
Apraksts
Bināri kodēta decimāla pierakste izmanto apstākli, ka jebkura decimālcipara pierakstam pietiek ar četriem bitiem. Vispopulārākajā paveidā 8421-BCD decimālciparus uz binārām vērtībām konvertē pēc sekojošas tabulas:
1999. gada pasaules čempionāts cīņas sportā
Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3.—4. vietu — 8 punktus, 5.—6. vietu — 6 punktus, 7. vietu — 4 punktus, 8. vietu — 3 punktus, 9. vietu — 2 punktus un 10. vietu — 1 punktus.
Bināri kodēta decimāla pierakste
Apraksts
Tā kā vairums datoru apstrādā 8 bitu baitus, iespējami divi bināri kodēta decimāla pierakstes paveidi:
Košeļova
Košeļova ir ciems Griškānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 251 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Dudinkas (Glušanka) ezers, Bižu ezers.
Instrukcijas sekundē
Instrukcijas sekundē datoru procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus tūkstots instrukcijas sekundē, miljons instrukcijas sekundē un miljards instrukcijas sekundē.
Kəpəz PFK
Kəpəz PFK (az — ‘Kəpəz Profesionālais futbola klubs’) ir Azerbaidžānas futbola klubs, kas spēlē Azerbaidžānas futbola otrajā līmenī — Pirmajā divīzijā.
Surinamas pipa
Surinamas pipa (Pipa pipa) ir bezmēles varžu dzimtas (Pipidae) abinieku suga, kas sastopama Dienvidamerikas tropu un subtropu zemieņu lietus mežos un purvos. Sugas pastāvēšanu apdraud mežu izciršana un piemērotu dzīves platību izzušana.
Izplatība
Plaši sastopama Amazones baseinā Kolumbijā, Venecuēlā, Gajanā, Surinamā, Franču Gviānā, Ekvadorā, Peru. Bolīvijā un Brazīlijā. Atsevišķas populācijas izkaisītas Trinidadas dienvidos un austrumos.
Izskats
Surinamas pipai ir plakans ķermenis un plata, trīsstūraina galva. Garumā parasti 10—13 cm, taču var sasniegt arī 20 cm. Ķermeņa virspuses krāsa atgādina raibi brūnganu vai olīvkrāsas lapu, apakšpuse gaišāka. Tāpat kā citiem dzimtas pārstāvjiem, arī Surinamas pipai ir sīciņas acis, iztrūkst mēle un zobi. Pakaļkāju pēdas platas, pirkstus savieno peldplēve, priekškāju pirksti gari, bez peldplēvēm un atgādina zvaigžņu starus.
Barība
Pārtiek no tārpiem, kukaiņiem, vēžveidīgajiem un mazām zivtiņām. Medī un meklē barību naktīs.
Vairošanās
Pipām ir ļoti neparasts vairošanās process. Tēviņš no augšas satver mātīti, un pāris atkārtoti griežas augšpēdus un atpakaļ. Ikri tiek iznērsti, apaugļoti un noturēti spraugā starp mātītes muguru un tēviņa vēderu. Tad tie iespiežas mātītes muguras ādā. Šāds nārsts var atkārtoties 15 — 18 reizes, kura laikā tiek iznērsti un apaugļoti ap 100 ikru. Pēc nārsta mātītes un tēviņi dzīvo atsevišķi.
Sātikvalks
Sātikvalks ir Lonastes kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.
Surinamas pipa
Vairošanās
Ikru attīstība noris kapsulās mātītes mugurā. Tur tie pārvēršas no ikriem kurkuļos, no kurkuļiem krupjos. Kad mazuļi paaugušies, tie pašu spēkiem pārplēš kupolu virs kabatiņas, pārrāpjas pāri mātes raupjajai, caurumotajai mugurai un ieslīd ūdenī, kur spēj ātri un sparīgi peldēt un nirt. Tās ir sīciņas, ap 2 cm garas pieaugušu pipu kopijas. Akvārijos mātes neēd jaunās vardītes, pat ja tās peld gar viņas muti vai tai pieskaras.
Sātikvalks
Iztece - uz dienvidiem no Kārlmuižas. Tek ziemeļu virzienā, paralēli valsts autoceļam V1342 (Lonaste–Kārļamuiža). Ietek Lonastes upē pie Lonastes ciema.
Augštecē upi šķērso valsts autoceļš V1318 (Virpe–Pāce), tās krastos atrodas Lonaste.
Paralēlās mātes
"Paralēlās mātes" (es) ir 2021. gada Spānijas drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pedro Almodovars. Filmā galvenās lomas atveido Penelope Krusa un Milena Smita.
Filma stāsta par divām vientuļām mātēm, starp kurām izveidojas cieša saikne, pēc tam, kad viņas dzemdē vienā dienā.
Filmas "Paralēlās mātes" pirmizrāde notika 78. Venēcijas kinofestivālā, kur tā bija festivāla atklāšanas filma. Penelope Krusa saņēma Volpi Cup balvu kā festivāla labākā aktrise. Filmu nominēja 94. Kinoakadēmijas balvai divās kategorijās, "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Krusa) un "Labākā oriģinālmūzika". Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes saņemot 97% vērtējumu.
Marklēberga
Marklēberga ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Leipcigas apriņķī uz dienvidiem no Leipcigas.
Vēsture
1813. gada oktobrī Marklēbergas vietā notika liela daļa no Leipcigas kaujas gaitas. Pilsēta izveidota 1934. gadā, apvienojot Ečas-Marklēbergas un Graučas ciemus.
Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Pie pilsētas, pie ezera, kas izveidots bijušā brūnogļu karjera vietā, izveidota mākslīgā kanoe slaloma trase Kanupark Markkleeberg.
Cilvēki
Marklēberga ir riteņbraucēja Roberta Ferstera (Robert Förster, 1978) dzimtā pilsēta.
Koškovci
Koškovci ir ciems Piedrujas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 303 km attālumā no Rīgas.
Omaha
Omaha (en, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Nebraskas štatā, Daglasa apgabala administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Vidējos Rietumos, Misūri upes krastā. Ar 478 tūkstošiem iedzīvotāju tā ir lielākā pilsēta Nebraskas štatā un 40. lielākā Amerikas Savienotajās Valstīs.
Nosaukuma izcelsme un vēsture
Pirms eiropiešu ierašanās mūsdienu Omahas teritorijā dzīvoja dažādas Amerikas pamatiedzīvotāju grupas. Kopš 17. gadsimta starp šīm grupām bija arī omahi (angl. Omaha) un ponka (angl. Ponca), Delihu-Sjū (angl. Dhelihan-Siouan) valodas grupas cilvēki, kas bija cēlušies no Ohaio upes lejteces ielejas un pārcēlušies uz šejiem 17. gadsimtā. Vārds "omaha" (omahu valodā: Umoⁿhoⁿ or Umaⁿhaⁿ) omahu valodā nozīmē "Ļaudis, kas dzīvo upes augštecē" vai "Pret straumi".
19. gadsimta vidū vieta, kur mūsdienās atrodas Omaha Misūri rietumu krastā, bija vārti uz ASV Rietumiem. Caur šo vietu uz rietumiem devās pētnieki, tirgotāji, zelta meklētāji un jaunas dzīves meklētāji. Tā bija pēdējā pieturvieta, lai uzkrātu krājumus un iegūtu aprīkojumu, lai šķērsotu līdz tam neizpētītās teritorijas rietumos. Omaha tika dibināta 1854. gadā. Par pilsētu tā tika pasludināta 1857. gadā.
Iedzīvotāji
2019. gadā Omahā dzīvoja 478 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākā daļa Omahas iedzīvotāju (76,7%) ir baltādainie, 12,8% iedzīvotāju ir afroamerikāņi.
Ievērojamas personības
Omahā dzimuši vai dzīvojuši:
Saimniecība
Omaha ir viens no pasaulē lielākajiem lopkopības tirgiem un gaļas apstrādes centriem.
Izglītība
Omahā atrodas vairākas universitātes un koledžas. No tām ievērojamākās ir Nebraskas Universitāte, Kreigtona Univeristāte (Creighton University), Nebraskas Universitātes Medicīnas centrs (University of Nebraska Medical Center) un Svētās Mērijas koledža (College of St. Mary).
Eiromaidans
Eiromaidans (uk) jeb Pašcieņas revolūcija (uk) ir apzīmējums pret Ukrainas valdību vērstajai protesta kustībai, kas sākās 2013. gada 21. novembrī, kad Ukrainas prezidents Viktors Janukovičs paziņoja, ka vairs nevēlas parakstīt asociācijas un tirdzniecības līgumu ar Eiropas Savienības valstīm. Protestus pastiprināja ziņa, ka prezidents Janukovičs 17. decembrī Maskavā noslēdza līgumu par vairāku miljardu dolāru aizdevumu un lētākām Krievijas dabasgāzes piegādēm. Bruņotas sadursmes ar cilvēku upuriem sākās pēc tam, kad 16. janvārī Ukrainas parlamenta prezidentu atbalstošais vairākums pieņēma pret protesta akcijām vērstu likumu, kas atļāva krimināli sodīt pret valdību vērsto demonstrāciju dalībniekus.
Pēc valdības "pretterorisma operācijas" izgāšanās 2014. gada 22. februārī Augstākā Rada nobalsoja par V. Janukoviča atlaišanu no prezidenta amata, pieņēma lēmumu par 2004. gada konstitūcijas atjaunošanu un atgriešanos pie parlamentāri prezidentālas iekārtas, kā arī rezolūciju par apcietinātās ekspremjeres Jūlijas Timošenko atbrīvošanu.
Sākums (28. novembrī—6. decembrī)
Kad 2013. gada 28.—29. novembrī Austrumu partnerības Viļņas samita laikā Ukrainas valdība atteicās parakstīt sagatavoto līgumu, sākās plašas pret valdību vērstas demonstrācijas Ukrainas galvaspilsētas Kijivas Neatkarības laukumā (uk).
28. novembrī laukumā sapulcējās ap 100 000 protestētāju, mītiņa laikā dziedātāja Ruslana Ližičko nolasīja paziņojumu, kurā pieprasīja prezidenta Janukoviča atkāpšanos no amata. Ukrainas opozīcijas līderi Arsēnijs Jaceņuks un Vitālijs Kličko nespēju parakstīt asociācijas līgumu nodēvēja par valsts nodevību, kas "nolaupīja cerību dzīvot modernā Eiropas valstī". Mītiņa dalībnieki ierosināja dibināt koordinācijas padomi "Eiromaidans", kas nodrošinātu dialogu starp Ukrainas un Eiropas pilsonisko sabiedrību. Varas iestādes Kijivas centrā koncentrēja lielus milicijas spēkus.
Naktī no 30. novembra uz 1. decembri protesta demonstrācijās Kijivā piedalījās vairāk kā 100 000 cilvēku. Milicijas specvienības uzbruka protestētājiem, sadursmēs ar drošības struktūrām ievainoja vairāk nekā 300 cilvēku. Kijivas galvenā administratīvā tiesa tūlīt pēc tam aizliedza rīkot protestus Neatkarības laukumā un vēl citās vietās Kijivas centrā līdz 7. janvārim. Slimnīcā tika nogādāti 35 cietušie, 35 protestētāji tika apcietināti. 2. decembrī lielākā daļa protestētāju no Neatkarības laukuma organizētā kolonā devās valdības nama virzienā, automašīnas un protestētāji nobloķēja valdības kvartālu. Ministru kabineta pagalmā bija izvietota specvienība "Berkut".
Vienošanās ar Krieviju (7.—19. decembrī)
7. decembrī Sočos notika sarunas starp Krievijas prezidentu Putinu un Ukrainas prezidentu Janukoviču, kurās panāca vienošanās, ka Ukrainas iestāsies Krievijas izveidotajā Muitas savienībā. Noslēgtā vienošanās paredzēja, ka Krievija piešķirs Ukrainai vismaz piecus miljardus ASV dolāru un krasi samazinās gāzes cenu. 8.—10. decembra mītiņā sapulcējās vairāk kā 500 000 protestētāju, Kijivas centrā tika nogāzts PSRS izveidotāja Ļeņina piemineklis. 14. decembrī Viktors Janukovičs par vardarbības pieļaušanu atstādināja Kijivas mēru Aleksandru Popovu. Kijivā ieradās ASV senators Džons Makeins, kas tikās parlamenta opozīcijas līderi Vitāliju Kličko, partijas «Batkivščina» («Tēvzeme») līderi Arsēniju Jaceņuku un Ukraiņu nacionālistu partijas Visukrainas savienība «Svoboda» («Brīvība») parlamenta frakcijas vadītāju Oļegu Tjagņiboku. Kijivas centrā sanākušajiem demonstrantiem senators Makeins paziņoja visai Ukrainai, ka Amerika ir kopā ar jums. 17. decembrī prezidents Janukovičs atkārtoti devās uz Krieviju, lai Maskavā slēgtu līgumu par vairāku miljardu dolāru aizdevumu un lētākām Krievijas dabasgāzes piegādēm.
Eskalācija (19. decembrī—18. janvārī)
Ukrainas parlaments 19. decembrī pieņēma likumu par negatīvo seku novēršanu saistībā ar vajāšanu un sodīšanu par pasākumiem, kas notika miermīlīgu protesta akciju laikā, kas paredzēja, ka visas krimināllietas pret akciju dalībniekiem tiks slēgtas, bet aizturētās personas tiks atbrīvotas, turklāt tiks dzēsta šo personu sodāmība. Naktī uz 24. decembri netālu no Kijivas nenoskaidroti uzbrucēji smagi piekāva žurnālisti un Eiromaidana protestu kustības aktīvisti Tatjanu Čornovilu, kas pirms tam opozīcijas laikrakstā «Ukrainska Pravda» publicēja pret Iekšlietu ministru Vitāliju Zaharčenko vērstu fotoreportāžu. Pie Ukrainas Iekšlietu ministrijas notika pikets, kura dalībnieki pieprasīja V. Zaharčenko atkāpšanos. 29. decembrī Vitālijs Kličko paziņoja, ka Ukrainas opozīcija izsludinās Visukrainas streiku pēc Jaunā gada svētkiem.
Pēc pareizticīgo Ziemassvētkiem 2014. gada 6. janvārī demonstrācijas Kijivas centrā atsākās. V. Kličko paziņoja, ka ar ES morālo atbalstu vien nepietiek un vajadzētu noteikt sankcijas pret Ukrainas valsts amatpersonām. 11. janvāra naktī opozīcijas aktīvisti bloķēja autobusus ar specvienības «Berkut» dalībniekiem. Sadursmē cieta 11 cilvēki, kas tika aizvesti ar ātrās palīdzības transportu uz slimnīcām, ievainots tika arī bijušais Ukrainas iekšlietu ministrs un kustības «Trešā Ukrainas republika» vadītājs Jurijs Lucenko. 16. janvārī Ukrainas parlaments ar 235 balsīm no 450 pieņēma pret protesta akcijām vērstu likumu, kas atļāva krimināli sodīt pret valdību vērsto demonstrāciju dalībniekus.
Bruņotās sadursmes (19.—22. janvārī)
2014. gada 19. janvārī Neatkarības laukumā, neraugoties uz auksto laiku un noteiktajiem pulcēšanās ierobežojumiem pulcējās no 100 000 līdz 200 000 Ukrainas opozīcijas atbalstītāju. Aptuveni 500 agresīvu jauniešu grupa iesaistījās sadursmē ar iekšējā karaspēka karavīriem, aizdedzināja vismaz divus milicijas autobusus, meta akmeņus un degmaisījuma kokteiļus. V. Kličko kopā ar savas partijas aktīvistiem mēģināja viņus aizkavēt un aicināja protestētājus saglabāt mieru. Sadursmes izraisījās, kad milicijas un iekšlietu karaspēka ķēdes pie «Dinamo» stadiona apturēja protesta gājienu uz parlamenta (Augstākās Radas) ēku. Ukrainas Iekšlietu ministrija un Kijivas pilsētas dome informēja, ka šajās sadursmēs cieta vairāk nekā 200 cilvēku, tostarp aptuveni 100 likumsargu, no tiem slimnīcā ievietots 61. Medicīnisko palīdzību sniedza 103 demonstrantiem, no tiem 42 tika hospitalizēti ar smagiem miesas bojājumiem. Aizturēti 20 demonstranti. 21. janvārī ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns aicināja izvairīties no tālākas vardarbības eskalācijas un atbalstīt vārda brīvības un mierīgas pulcēšanās demokrātiskās vērtības. Viņš vērsās pie pusēm ar lūgumu piedalīties dialogā un atgādināja par nepieciešamību rast savstarpēju sapratni starp ukraiņiem par viņu valsts nākotnes ceļu. 22. janvārī protestu kustības mediķi paziņoja, ka sadursmēs ar drošības spēkiem Kijivā dzīvību zaudējuši pieci, bet ievainoti 300 aktīvisti. Lielāko sadursmju vietā Gruševska ielā pie «Dinamo» stadiona protestētāji uzbūvēja otru barikāžu līniju. Ukrainas Iekšlietu ministrija paziņoja, ka Kijivā nošautie protestētāji nogalināti ar munīciju, kādas milicijas bruņojumā neesot. Mežā netālu no Kijivas atrada demonstrāciju dalībnieka ļvivieša Jurija Verbicka līķi. Protesti pārņēma arī citus Ukrainas apgabalus, kur opozicionāri 22. janvārī ieņēma Ļvivas, Ternopoles un Čerkasu vietējo administrāciju ēkas. Ukrainas parlamenta opozīcijas deputāti izveidoja Ukrainas Tautas radu un paziņoja par nodomu sākt gatavot Visukrainas tautas balsošanu par neuzticību Janukovičam un Augstākajai radai, kā arī vietējo tautas padomju un municipālās milicijas veidošanu.
Stabilizācijas mēģinājumi (23. janvāris—17. februāris)
23. janvāra vakarā opozīcijas līderi Vitālijs Kličko un Oļegs Tjagņiboks saviem atbalstītājiem paziņoja, ka ir panākuši vienošanos par vairāku desmitu aizturēto protestētāju atbrīvošanu. Varas iestāžu pārstāvji paziņoja, ka nepielietos spēku gadījumā, ja opozīcijas atbalstītāji pārtrauks vardarbīgas akcijas. Opozīcija Janukovičam izvirzīja trīs prasības: ārkārtas prezidenta vēlēšanu sarīkošanu, valdības atkāpšanos un pret protestiem vērstā likuma atcelšanu. Premjers Azarovs paziņoja, ka ir gatavs atkāpties no amata, ja par to nobalsos parlaments.
24. janvāra sarunu laikā prezidents Janukovičs piedāvāja premjerministra amatu opozīcijas partijas "Batkivščina" ("Tēvzeme") līderim Arsentijam Jaceņukam, bet vicepremjera amatu partijas UDAR dibinātājam Vitālijam Kličko. Janukovičs piekrita arī grozīt konstitūciju, mainot valsts iekārtu uz "parlamentāri-prezidentālu republiku". 27. janvārī Eiropas Savienības augstā ārlietu pārstāve Ketrina Eštone paziņoja, ka pēc 28. janvāra sarunām ar Krievijas prezidentu Putinu dosies uz Kijivu un Rīgu. 28. janvārī premjers Azarovs paziņoja, ka ir pieņēmis personīgu lēmumu lūgt Ukrainas prezidentam pieņemt manu atkāpšanos no premjerministra amata ar mērķi radīt papildu iespēju politiskam kompromisam miermīlīgi atrisināt konfliktu. Tajā pašā dienā Ukrainas parlaments atcēla deviņus 16. janvārī pieņemtos likumus, kas ierobežoja pilsoņu tiesības un brīvības un kas izraisīja spriedzes palielināšanos sabiedrībā un jaunu protestu vilni. Par likumu atcelšanu nobalsoja 361 likumdevējs, bet pret bija tikai divi deputāti. ES augstā ārlietu pārstāve Eštone savas vizītes laikā Kijivā 29. janvārī pēc tikšanās ar Ukrainas prezidentu Janukoviču paziņoja, ka vardarbība un iebiedēšana, lai no kuras puses tā nāktu, ir jāpārtrauc. Viņa norādīja, ka dialogam, kurš šad un tad noticis, jābūt īstam dialogam. Opozīcijas līderi tūlīt noraidīja arestēto protesta dalībnieku amnestijas likuma nosacījumus, kas paredzēja vispirms atbrīvot ieņemtās valdības ēkas. Maidana demonstrantu nometnes komendants norādīja, ka laukuma apsardze tiks pastiprināta, lai apgrūtinātu mēģinājumus demonstrantus izdzenāt ar spēku.
Valdības "pretterorisma operācija" (18. februārī—20. februārī)
18. februārī Augstākās Radas opozīcijas partijas mēģināja iesniegt pieprasījumu atcelt spēkā esošo Ukrainas konstitūciju un atgriezties pie 2004. gadā pieņemtās konstitūcijas, kas tika noraidīts. Opozīcijas partiju pārstāvji tomēr piespieda reģistrēt šo pieprasījumu. Vairāki opozīcijas deputāti sarīkoja protesta gājienu uz Ukrainas parlamenta ēku, kas atdūrās pret milicijas novietotām kravas automašīnām un uzsāka ielu kaujas. Marijas parkā protestētāji sāka celt jaunas barikādes un ieņēma Kijivas virsnieku namu, kurā iekārtoja medicīnisko punktu ievainotajiem. Pēcpusdienā demonstranti iebruka valdošās Reģionu partijas ēkā. Pievakarē specvienības "Berkut" kaujinieki atspieda protestētājus no valdības ēku kvartāliem un Ukrainas iekšlietu ministrija paziņoja, ka līdz 18.00 ir jāpārtrauc nemieri, savādāk būs jāieved kārtība ar likumā paredzētajiem paņēmieniem. Augstākā Radas priekšsēdis Vladimirs Ribaks paziņoja, ka sarunas ar opozīciju ir iespējamas vienīgi pēc radikālo darbību pārtraukšanas, kas novedusi līdz asinsizliešanai. Savukārt Vitālijs Kličko aicināja nekavējoties izsludināt pirmstermiņa prezidenta un parlamenta vēlēšanas, kā arī izvest specvienības no Kijivas centra. 16.00 apturēja metro darbību un ierobežoja automašīnu iebraukšanu Kijivas pilsētā. 20:00 specvienību un iekšlietu karaspēka vienību karavīri sāka "pretterorisma operāciju" Neatkarības laukumā ar ūdens lielgabaliem un trokšņu granātām, uz ko protestētāji atbildēja ar akmeņiem, petardēm un degšķidruma pudelēm. Tika ziņots par deviņiem ielu kaujās kritušajiem, no kuriem divi ir iekšlietu karaspēka vienību dalībnieki. Ļvivā protestētāji ieņēma apgabala administrācijas ēku, prokuratūru un iekšlietu ministrijas ēkas.
Pēc nakts kaujām 19. februāra rītā valdības pārstāvji ziņoja par 10 mirušajiem protestētājiem un 9 kārtību sargājošo orgānu darbiniekiem. Nemiernieki atkal ieņēma Kijivas pilsētas administrācijas ēku. Ukrainas aizsardzības ministrs Pāvels Ļebedevs paziņoja, ka devis pavēli nosūtīt uz Kijivu 25. speciālo gaisa desanta brigādi "ieroču noliktavu aizsardzībai". Pēcpusdienā masu mediji ziņoja, ka Ukrainas galvaspilsētā opozīcijas un milicijas sadursmēs bojāgājušo skaits sasniedzis 25, bet ievainoto skaits sniedzas tūkstošos un Ukraina tuvojas pilsoņkaram. Prezidenta V. Janukoviča interneta vietnē tika ievietota viņa uzrunu, kurā viņš apgalvoja, ka esot uzstājīgi aicinājis atturēties no radikālām darbībām, bet neesot sadzirdēts. Opozīcijas līderi esot pārkāpuši likumu, aicinot cilvēkus pie ieročiem, un par to viņiem jāstājas tiesas priekšā. Viņš arī pauda uzskatu, ka opozīcijas līderi nav ievērojuši demokrātijas pamatprincipu, ka varu iegūst nevis protestos, bet tikai vēlēšanu rezultātā.
Ukrainas drošības dienesta vadītājs Aleksandrs Jakimenko paziņoja, ka visā valstī tiks sākta pretterorisma operācija, jo "ekstrēmisms un radikālo grupējumu pretlikumīgā darbība reāli apdraud miljoniem Ukrainas pilsoņu dzīvību". Savukārt Ukrainas Aizsardzības ministrija paziņoja, ka Ukrainas varasiestāžu izsludinātajā pretterorisma operācijā var tikt iesaistīti arī bruņoto spēku karavīri. Pēc opozīcijas informācijas otrais uzbrukums Neatkarības laukumam tika plānots 18.00 vakarā, opozīcija mudināja ļaudis aizstāvēt barikādes. Krievijas ārlietu ministra vietnieks Grigorijs Karasins Kijivā tikās Ukrainas Ārlietu ministrijas pārstāvjiem un paziņoja par Krievijas premjerministra vietnieka Dmitrija Rogozina ārkārtas vizīti Ukrainā 20. februārī. Arī Francijas ārlietu ministrs Lorāns Fabiuss paziņoja, ka Francijas, Vācijas un Polijas ārlietu ministri dosies uz Kijivu, lai novērtētu situāciju pirms Eiropas Savienības ārlietu ministru apspriedes par sankciju noteikšanu Ukrainai.
NATO ģenerālsekretārs Anderss Fogs Rasmusens paziņoja, ka "stingri aicina Ukrainas valdību atturēties no tālākas vardarbības. Ja iejauksies armija, Ukrainas attiecības ar NATO tiksi nopietni sabojātas," ar līdzīgu aicinājumu iepriekš nāca klajā arī ASV prezidents Baraks Obama. Viktors Janukovičs atcēla no amata Ukrainas bruņoto spēku virspavēlnieku un ģenerālštāba priekšnieku Vladimiru Zamanu, kuru opozīcija vērtēja atzinīgi par atteikšanos izmantot spēku pret protestētājiem. 19. februāra vakarā opozīcijas partiju līderiem, Janukovičam un citām augstākajām amatpersonām izdevās vienoties par pamieru un sarunu uzsākšanu. Par spīti prognozētajam, situācija Kijivas Neatkarības laukumā un galvaspilsētas centrālajās ielās saglabājas mierīga.
Ukrainas Veselības aizsardzības ministrija oficiāli apstiprināja, ka "pretterorisma operācijas" laikā vardarbīgajās sadursmēs dzīvību kopumā zaudējuši vismaz 80 cilvēki, bet cietuši vēl 577 cilvēki, no kuriem hospitalizēti 369. 20. februāra vakarā Ukrainas parlamenta deputāti aizliedza varasiestādēm izpildīt terorisma apkarošanas programmas pasākumus. Parlamenta lēmumā bija pieprasīts pārtraukt uguni un armijas un iekšējā karaspēka karavīriem jāatgriežas pastāvīgās dislokācijas vietās.
Krīzes atrisinājums (21.—22. februārī)
21. februāra rītā prezidenta Viktora Janukoviča administrācijas mājaslapā parādījās paziņojums, ka "noslēgušās sarunas par politiskās krīzes noregulēšanu, kurās piedalījās Ukrainas prezidents Viktors Janukovičs, opozīcijas līderi, Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas pārstāvji. Puses vienojās parafēt vienošanos par krīzes noregulēšanu." Ukrainas iekšējā karaspēka karavīri atkāpās no pozīcijām ap valsts parlamenta ēku Kijivā, pirms tam parlamenta deputāte no opozīcijas partijas karavīriem nolasīja lēmumu par "pretterorisma operācijas" apturēšanu. Ukrainas bruņoto spēku virspavēlnieka vietnieks ģenerālis Jurijs Dumanskis televīzijā paziņoja par atkāpšanos no amata. Tajā pašā dienā prezidents Janukovičs paziņoja, ka "iniciē prezidenta pirmstermiņa vēlēšanas un atgriešanos pie 2004. gada konstitūcijas ar pilnvaru pārdali par labu parlamentārai republikai".
Ukrainas prezidents Janukovičs, opozīcijas līderi Jaceņuks, Kličko un Tjagņiboks prezidenta pilī parakstīja vienošanos par Ukrainas konflikta noregulējumu, klāt esot Vācijas, Polijas ārlietu ministriem, Francijas Ārlietu ministrijas Kontinentālās Eiropas departamenta vadītājam. Krievijas cilvēktiesību ombuds Vladimirs Lukins, kuram Krievijas prezidents Vladimirs Putins bija uzticējis uzņemties starpnieka lomu sarunās, vienošanās parakstīšanas brīdī nebija klāt. Ukrainas parlaments pieņēma likumu par 2004. gada konstitūcijas atjaunošanu.
2014. gada 22. februārī Augstākās Radas spīkers Vladimirs Ribaks un viņa pirmais vietnieks Igors Kaļetņiks atkāpās no amata, par parlamenta spīkeru ar 288 balsīm no 326 ievēlēja Aleksandrs Turčinovu no opozīcijas partijas "Batkivščina" (Tēvzeme). Ukrainas parlaments nobalsoja par V. Janukoviča atlaišanu no prezidenta amata un izsludināja jaunas prezidenta vēlēšanas 25. maijā. Tikmēr uz Harkivu aizbēgušais Janukovičs šo parlamenta lēmumu nosauca par pretlikumīgu valsts apvērsumu un pasludināja, ka turpinās pildīt prezidenta pienākumus. Ukrainas dienvidaustrumu apgabalu un Krimas deputāti sanāksmē Harkivā paziņoja, ka atsauc Kijivai deleģētās valsts pārvaldes pilnvaras un paši uzņemas visu varu savos apgabalos. ASV prezidents Baraks Obama telefoniski vienojās ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu, ka nav pieļaujamas turpmākas sadursmes un upuri. Ukrainas Veselības ministrija publicēja datus, ka 18.-19. februāra sadursmēs bojā gājušo skaits sasniedzis 82, bet ievainoto skaits 405, kopumā mediķu palīdzība bijusi nepieciešama 622 cilvēkiem.
Ukrainas parlaments 22. februārī pieņēma arī lēmumu par 2004. gada konstitūcijas atjaunošanu un atgriešanos pie parlamentāri prezidentālas iekārtas, kā arī rezolūciju par apcietinātās ekspremjeres Jūlijas Timošenko atbrīvošanu. Timošenko pēcpusdienā parlamenta deputātu pavadībā pa milicijas norobežotu ceļu izveda no Harkivas slimnīcas un aizveda uz Kijivas Neatkarības laukumu, kur viņa uzrunāja sapulcējušos ļaudis, uzsverot, ka Ukrainā ir sākusies brīvu cilvēku, brīvas valsts un eiropeiskas valsts ēra.
Diskusija par apšaušanas iemesliem un izpildītājiem
Viens no prezidenta Janukoviča atstādināšanas iemesliem bija daudzie cilvēku upuri 18. februāra "pretterorisma operācijas" laikā, turklāt lielu daļu no upuriem apšāva snaiperi. 5. martā interneta portālos parādījās ziņa par it kā Ukrainas drošības dienesta darbinieku nelegāli noklausītas 26. februāra telefona sarunas fragmentiem, kuros Igaunijas ārlietu ministrs Urmass Paets Eiropas Savienības ārlietu pārstāvei Ketrīnai Eštonei atstāstīja vizītes laikā Kijivā dzirdēto versiju par snaiperu saistību ar kādu jaunās koalīcijas pārstāvi. Raidsabiedrība Euronews informēja par Igaunijas Ārlietu ministrijas viedokli, ka nopludinātas ir atsevišķas sarunas daļas, kas izrautas no konteksta. Krievijas valdības pozīciju atbalstošie masu informācijas līdzekļi protestētāju apšaušanā mēģināja vainot opozīcijas līderus un ar noklausītās sarunas palīdzību radīt šķitumu, ka šādās domās ir arī ES amatpersonas.
Savukārt jauno koalīciju atbalstošais Ukrainas milicijas ģenerālleitnants Genādijs Moskaļs paziņoja, ka protestu apspiešanai Kijivā pielietotas divas VDK laikos izplānotās operācijas. Operāciju masu nekārtību apspiešanai "Volna" (Vilnis) īstenojuši Ukrainas Iekšlietu ministrijas spēki, bet operāciju "Bumerangs" Ukrainas drošības dienests. Operācijas "Bumerengs" laikā snaiperiem tikusi dota pavēle šaut ne tikai uz protestētājiem, bet arī uz miličiem, lai attaisnotu spēka pielietošanu "Eiromaidana" izklīdināšanai. Pēc Moskaļa teiktā operāciju veica Ukrainas drošības dienesta vienība "Alfa" un iekšlietu karaspēka vienība "Sokol" pēc atļaujas saņemšanas no prezidenta Janukoviča.
Kapitālsabiedrība
Kapitālsabiedrība ir komercsabiedrība ar juridiskas personas tiesībām, kuras pamatkapitālu veido īpašnieku (dalībnieku vai akcionāru) ieguldītais kapitāls. Kapitālsabiedrība par savām saistībām atbild ar tām piederošo mantu. Kapitālsabiedrība neatbild par dalībnieka/akcionāra saistībām, kā arī kapitālsabiedrības dalībnieki/akcionāri neatbild par kapitālsabiedrību saistībām.
Izšķir divu veidu kapitālsabiedrības:
Par dalībniekiem sauc SIA vai AS daļu īpašniekus, bet par akcionāriem sauc tikai AS īpašniekus. SIA ir slēgta sabiedrība, kuras daļas nav publiskā apgrozībā. AS var būt gan slēgta, gan atklāta sabiedrība, kuras daļas jeb akcijas ir vai nav pubilskā apgrozībā.
Atsauces
Gunnars Hofs Biznesa Ekonomika SIA Jāņa Rozes apgāds 2002
Istaba (filma)
Filma ir par māti un viņas piecus gadus veco dēlu, kas tiek brīvībā pēc nebrīvē pavadītiem ilgiem gadiem. Tajā galvenās lomas attēlo Bri Lārsone, Džeikobs Tremblejs, Džoana Allena, Sons Bridžers un Viljams H. Meisijs.
Filmas pirmizrāde notika. "Istaba" tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās, arī kā gada labākā filma. Īpašu ievērību ir izpelnījusies Bri Lārsone ar savu galvenās lomas tēlojumu, par lomu šajā filmā viņa ir arī saņēma Zelta globusa balvu un Amerikas Kinoakadēmijas balvu.
Stokholmas Ārlandas lidosta
Stokholmas Ārlandas lidosta (sv) ir starptautiskā lidosta Stokholmas lēnē, Zviedrijā, netālu no Mēštas pilsētas, apmēram 37 km uz ziemeļiem no Stokholmas un 40 km uz dienvidaustrumiem no Upsālas. Tā ir lielākā lidosta Zviedrijā un trešā lielākā Ziemeļvalstīs. 2017. gadā pasažieru skaits tajā sasniedza gandrīz 27 miljonus (21,2 miljoni starptautisko pasažieru). Viens no lielākajiem lidsabiedrību Scandinavian Airlines un Air Shuttle mezgliem. Otra Stokholmas lidosta (Stokholmas Brommas lidosta) atrodas uz ziemeļrietumiem no pilsētas centra, bet ir spējīga uzņemt mazāka izmēra lidaparātus.
Elektriķa diena
"Elektriķa diena" ir 2018. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Vladimirs Leščovs.
Aizsila iela
Aizsila iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Teikā. Tā sākas krustojumā ar Stūrīša un Dzērbenes ielu un beidzas krustojumā ar Lielvārdes ielu. Ielas garums ir 491 metrs.
Elektriķa diena
Filma saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā īsmetrāžas filma", kā arī Vladimirs Leščovs saņēma balvu nominācijā "Labākais animācijas režisors".
Ievads epilogam
"Ievads epilogam" ir 2018. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Indra Sproģe.
Elektriķa diena
Sižets
Pie psihiatriskās slimnīcas rit remontdarbi. To laikā notiek nelaimes gadījums, kā rezultātā kāds elektriķis zaudē samaņu un nonāk otrpus sienai.
Aizsila iela
Ielu savienojumi
Aizsila iela krustojas ar:
Ievads epilogam
Sižets
Filma ir veidota par bailēm no nāves. Tajā pamazāk tiek nonākts līdz sapratnei, ka bailes no nāves ir narcistiskas, jo katras beigas ir kā jauna sākums.
Nabagupe
Nabagupe ir Vēršādas labā krasta pieteka Saldus novadā, uz ziemeļiem no Saldus. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Vēršādā augšpus Emburgas. Nabagupi šķērso valsts autoceļi V1430 (Vāne–Saldus), A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja) un V1152 (Bērzi–Brocēnu stacija).
Morelos 3
Morelos 3 jeb Mexsat 2 ir Meksikas Sakaru un transporta sekretariāta sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2015. gada oktobrī. Pavadonis paredzēts mobilo un fiksēto sakaru nodrošināšanai Meksikā un apkārtējā reģionā militārajām un valdības organizācijām, kā arī citiem lietotājiem.
Morelos 3 izgatavoja ASV uzņēmums Boeing Satellite Systems uz platformas BSS-702HP bāzes. Tam ir L joslas raidītāji ar 22 m diametra antenu mobilajiem sakariem un Ku joslas raidītāji ar 2 m antenu.
Morelos 3 tika palaists 10:28 UTC ar nesējraķeti Atlas V/421 (sērijas numurs AV-059) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa SLC-41.
Ģeostacionārajā orbītā pavadonis novietots punktā 116,8° rietumu garuma. 3. novembrī tam izvērsts 22 m diametra antenas reflektors.
Kotāni (Rušonas pagasts)
Kotāni ir ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā. Atrodas 214 km attālumā no Rīgas.
BogoMIPS
BogoMIPS (no en — ‘neīsts’ un MIPS) ir nezinātnisks centrālā procesora ātrdarbības mērījums, ko palaišanas laikā veic Linux kodols. To mēdz definēt kā "cik miljonus reižu sekundē procesors var izdarīt neko". BogoMIPS izgudroja Līnuss Tūrvaldss, tas parādījās ar Linux kodola versiju 0.99.11. Tas noderēja atkļūdošanā, piemēram, lai noteiktu, vai datorā nav nospiesta turbo poga. Mērījumu var izmantot, lai salīdzinātu līdzīgas arhitektūras un paaudzes procesorus, mērījumu ietekmē procesora taktsfrekvence un kešatmiņa. Tas nav izmantojams, lai objektīvi salīdzinātu ļoti atšķirīgus procesorus.
ASV 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
ASV olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta ar 78 sportistiem, kuri startēja 10 dažādos sporta veidos. No šiem sportistiem, 71 bija vīrietis un 7 sievietes. ASV pirmoreiz bija pārstāvēta airēšanā, burāšanā, golfā, paukošanā, polo un regbijā. Lielākā daļa no sportistiem, 43 sportisti, startēja vieglatlētikā.
Šajās olimpiskajās spēlēs ASV sportisti izcīnīja kopā 48 olimpiskās medaļas — 19 zelta, 14 sudraba un 15 bronzas medaļas. Medaļu kopvērtējumā ASV šajās spēlēs bija 2. vietā. Pirmās olimpiskās medaļas tika izcīnījas airēšanā, burāšanā, golfā, riteņbraukšanā un tenisā Lielākā daļa no medaļām, 39 medaļas (16 zelta, 13 sudraba un 10 bronzas medaļas), tika izcīnītas vieglatlētikā. Ērvings Baksters un Volters Tjūksberijs bija medaļām bagātākie ASV sportisti, katrs no viņiem spēlēs izcīnīja piecas olimpiskās medaļu. Vairāki ASV sportisti izcīnīja olimpiskās medaļas arī Jauktās komandas sastāvā.
20px Riteņbraukšana
OR — Olimpiskais rekords
20px Vieglatlētika
OR — Olimpiskais rekords; WR — Paasaules rekords
Septabene
Septabene ir Slovēnijā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto kā pretiekaisuma, pretsāpju un antiseptisku medikamentu vietējai lietošanai mutes dobumā. Septabene dezinficē mutes dobumu un rīkli un mazina rīkles iekaisuma pazīmes, piemēram, sāpes, apsārtumu, pietūkumu, karstuma sajūtu un funkciju traucējumus.
Sastāvs
Septabene aktīvā viela ir benzidamīna hidrohlorīds un cetilpiridīnija hlorīds, kas attiecīgi atrodas 3 mg un 1 mg daudzumos katrā sūkājamajā tabletē.
Citas Septabene tablešu sastāvdaļas ir piparmētru eļļa, levomentols, sukraloze (E955), citronskābe (E330), kurkumīns (E100), hlorofila vara kompleksi (E141).
Lietošana
Septabene ieteicams lietot 3—4 reizes dienā ar 3—6 stundu starplaiku, bet bērni līdz 6 gadu vecumam to nedrīkst lietot. Nav ieteicams lietot Septabene tabletes ilgāk par 7 dienām. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, un, ja pēc 3 dienām simptomi pastiprinās vai nemazinās, vai rodas citi simptomi, ir nepieciešams konsultēties ar ārstu.
Klaukala
Klaukala (fi; sv) ir ciems Somijā, agrākās Dienvidsomijas provinces Ūsimā reģionā, Nurmijerves pašvaldības dienvidu daļā. Tas atrodas 30 km attālumā no Helsinkiem un ietilpst Helsinku aglomerācijā. Blakus ciematam ir Valkjervi ezers, kura izmērs ir aptuveni 1,5 km2 un kas kā Luhtajoki upe noplūst Vantā upē.
Klaukalas iedzīvotāju skaits ir vislielākais pašvaldībā — vairāk nekā 17 000. Ciemats ir pusstundas brauciena attālumā no Helsinku centra.
Klaukalā ir divas baznīcas: moderna Klaukalas baznīca ar vara pārklājumu, kas uzcelta 2004. gadā, un Svētā Nektārija no Eginas pareizticīgo baznīca, celta 1995. gadā.
Klaukala ieguva plašu atpazīstamību Somijā 1899. gadā, kad kāds strādnieks ar cirvi nogalināja 7 cilvēkus viņu mājsaimniecībā. Tā kļuva par asiņaināko miera laika slepkavību Somijas vēsturē un radīja ciemam ilgstošu negatīvu reputāciju.
Elpojiet dziļi
"Elpojiet dziļi..." ir 1967. gada Latvijas PSR mākslas filma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Gunāra Priedes lugas "Trīspadsmitā" motīviem. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš. Pazīstama arī ar kontrolējošo iestāžu neatzīto sākotnējo nosaukumu "Četri balti krekli".
2018. gada aprīlī filmas restaurētā versija tika iekļauta 2018. gada Kannu kinofestivāla prestižajā Kannu klasikas (Cannes Classics) programmā, kas uzskatāms pat par sensacionālu vēsturisku notikumu Latvijas kinomākslas attīstībā.
Sižets
Telefonu montieris Cēzars Kalniņš no darba brīvajā laikā sacer dziesmas, muzicēdams kopā ar draugiem izveidotajā ansamblī. Tomēr, lai ansamblis nonāktu līdz publikai, jāiziet garš atļauju saņemšanas ceļš. Kultūras komisijas locekle Anita Sondore pavirši noklausās Cēzara dziesmas un nokritizē tās, bet vēlāk vairs gribēdama nevar apstādināt dažādu sabiedrisko apspriešanu dzirnakmeni, kuru pati iekustinājusi.
Mūzika
Divdaļīgajā izlasē "Dziesmu izlase "60."" iekļautas trīs filmas dziesmu oriģinālversijas: "Viņi dejoja vienu vasaru" (Nr. 1, 2005), "Dziesma par krekliem" un "Es esmu bagāts" (Nr. 2, 2006).
Balsis: Līga Liepiņa (1), Pauls Butkēvičs (1-3, 6-8), Juris Strenga (5, 9).
Ansamblis "Zvaigznīte" (filmā "Optimisti"):
Epizodēs:
Rostislavs Gorjajevs, Ernests Karelis, Antonija Kleimane, Armīns Lejiņš, Irēna Lagzdiņa, Jāzeps Pīgoznis, Renāte Stūrmane, Severīns Vilsons, Pēteris Šiliņš, Anda Zaice, Oļģerts Kroders, Edgars Liepiņš, Āris Rozentāls, Natālija Vītoliņa, Eduards Plataiskalns, Imants Kalniņš, Viktors Kalniņš, Roberts Ligers un ansamblis “Rīgas Pantomima”.
Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
Uzskaitījums
{{legend| brown| Brenguļi Beverīnai |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| orange| Tālava |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| gold| Beverīnas spēks |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| yellow| Novadam |border=1px solid #AAAAAA}}
Armagedona laiks
"Armagedona laiks" (en) ir 2022. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Grejs. Filmā galvenās lomas atveido Anna Hetaveja, Džeremijs Strongs, Benkss Repeta, Džeilins Vebs un Entonijs Hopkinss.
Šī ir daļēji autobiogrāfiska filma un stāsta par jaunu zēna attiecībām ar savu ģimeni un draudzību ar afroamerikāņu klasesbiedru, augot 1980. gadu ASV.
Trolejbusu satiksme Tallinā
Trolejbusu satiksme Tallinā ir viens no sabiedriskā transporta veidiem Igaunijas galvaspilsētā, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu Tallinas pilsētas robežās. Pārvadājumus ar trolejbusiem veic pašvaldības uzņēmums "Tallinna Linnatranspordi AS". Visus maršrutus apkalpo viens tolejbusu parks.
Džalalabada
Džalalabada (ky vai Жалалабат) ir apgabala pakļautības pilsēta Kirgizstānā, Džalalabadas apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala dienvidos Fergānas ielejas austrumu malā Kekartas upes krastā pie Uzbekistānas robežas. Pilsētas iedzīvotāju skaits ap 89 tūkstoši (2009), kopā ar pilsētai pakļautajām lauku apdzīvotajām vietām — ap 97 tūkstoši. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kirgīzi (54,7%) un uzbeki (38%), kā arī krievi (3,4%), tatāri (1,2%), uiguri u.c.
Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies kā kišlaks pie dziednieciskajiem minerālūdeņu avotiem Ajubto kalnā. 19. gadsimta sākumā Kokandas haniste šeit uzbūvēja cietoksni. Vietējie iedzīvotāji nodarbojās galvenokārt ar lauksaimniecību un svētceļnieku apkalpošanu. 1870. gadā šeit tika izvietots Krievijas garnizons un kopā ar to ieradās ieceļotāji no Krievijas. 1877. gadā Džalalabadai piešķirts pilsētas statuss. 1915. gadā savienota ar privātu dzelzceļa līniju no Andidžonas. No 1939. līdz 1959. gadam apgabala centrs, līdz 1991. gadam — rajona centrs. Pilsētā vairāki pārtikas rūpniecības un minerālu pārstrādes uzņēmumi, kā arī trīs universitātes. Darbojas balneoloģiskais kūrorts.