cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andrejs Belousovs
2006. gada 8. februārī pēc Krievijas ekonomiskās attīstības ministra Germana Grefa uzaicinājuma Andrejs Belousovs kļuva par viņa vietnieku. Vienlaikus viņš aizgāja no visiem pārējiem amatiem. Tajā pašā gadā Belousovs ieguva ekonomisko zinātņu doktora grādu, aizstāvot doktora disertāciju "Krievijas ekonomikas atražošanas sistēmas pretrunas un attīstības perspektīvas" (specialitātē "ekonomika un tautsaimniecības pārvalde"). Ārlietu ministrijā viņš uzraudzīja makroekonomisko bloku, tostarp investīciju klimata uzlabošanas jautājumus, federālo mērķprogrammu realizāciju, Vnešekonombank bankas investīciju darbību. Viņa vadībā tika izstrādāta ilgtspējīgas sociālās attīstības koncepcija un likumprojekts "Par tirdzniecību" (pieņemts 2009. gada 28. decembrī).
2008. gada 17. jūlijā valdības priekšsēdētājs Vladimirs Putins iecēla Belousovu par Krievijas valdības aparāta Ekonomikas un finanšu departamenta direktoru. Neilgi pirms tam, 2007. gada vasarā, Belousovam tika piešķirts Krievijas Federācijas nopelniem bagātā ekonomista nosaukums. Valdībā viņš atbildēja par jautājumiem, kas saistīti ar budžeta veidošanu, valsts investīcijām, investīciju klimata uzlabošanos. Viņā laikā tika izveidota Stratēģisko iniciatīvu aģentūra un uz tās pamata tika sākta tā saucamā "Nacionālā uzņēmējdarbības iniciatīva".
2012. gada 21. maijā Andrejs Belousovs kļuva par Krievijas ekonomiskās attīstības ministru Dmitrija Medvedeva valdībā. 2013. gada 24. jūnijā Belousovs tika iecelts par Krievijas prezidenta palīgu ekonomiskajos jautājumos. No 2015. gada 17. jūnija līdz 2017. gada 29. septembrim viņš bija uzņēmuma Rosneft direktoru padomes priekšsēdētājs.
2020. gada 21. janvārī Belousovs kļuva par Krievijas valdības priekšsēdētāja pirmo vietnieku Mihaila Mišustina jaunajā valdībā. 2020. gada martā Belousovs kļuva par valsts uzņēmuma Krievijas dzelzceļš direktoru padomes priekšsēdētāju. 2020. gada 30. aprīlī Mihails Mišustins paziņoja, ka ir inficējies ar COVID-19 vīrusu, un par valdības priekšsēdētāja pienākumu izpildītāju tika iecelts Andrejs Belousovs. 19. maijā pēc atveseļošanās no COVID-19 Mišustinam tika atjaunotas Krievijas premjerministra pilnvaras.
Apšinīki (Gaigalavas pagasts)
Apšinīki (arī Apšinieki) ir ciems Gaigalavas pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 243 km attālumā no Rīgas.
Prahova
Prahova (ro) ir 193 kilometrus gara Jalomicas kreisā krasta pieteka Rumānijas dienvidu daļā.
Izteka - no Bučedžu kalniem. Tek dienvidaustrumu virzienā. Augštecē Prahovai kalnu upes raksturs, lejtecē tek pa Lejasdonavas līdzenumu. Lielākā pieteka - Teljažena. Prahovas krastos atrodas Predjala, Azuga, Bušteni, Sinaja, Komarnika.
Kiss Kiss Bang Bang
Kiss Kiss Bang Bang ir 2005. gada ASV neo-noir kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Šeins Bleks. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Vels Kilmers un Mišela Monagana.
Pēc tam, kad Ņujorkas zaglis tiek sajaukts ar aktieri, viņš tiek nosūtīts uz Holivudu, lai trenētos potenciālai lomai filmā, taču kopā ar privāto detektīvu un grūtībās nonākušu aktrisi tiek iesaistīts slepkavībā.
Kiss Kiss Bang Bang pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā. Tā saņēma pozitīvus kritiķu vērtējumus un nopelnīja 15,8 miljonus ASV dolāru.
Abavas Velnakmens
Abavas Velnakmens (arī Melderu Velna akmens, Baltā kroga Velnakmens, Kalnmuižas Velnakmens, Matkules Velnakmens) ir dižakmens un sena kulta vieta Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies Abavas ielejas dienvidu malā pie Kalnmuižas—Aizdzires ceļa netālu no Melderu mājām. Netālu, Abavas ielejas sāngravā, atrodas Abavas Velnala. Viens no tūristu visbiežāk apmeklētajiem dižakmeņiem Latvijā.
Akmens virszemes daļai ir nošķelta elipsoīda forma, augstums — 2,1 m, apkārtmērs — 15 m, virszemes tilpums — 18 m³. Abavas Velnakmens ir aizsargājams dabas piemineklis un kopš 1983. gada arī arheoloģijas piemineklis — sena kuršu kulta vieta. Pie akmens veikti arheoloģiskie izrakumi, atrasta agrā dzelzs laikmeta bronzas aproce.
Garkalnes novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Garkalnes novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes
Garkalnes novads
Garkalnes novada centrs atrodas Garkalnē. Garkalnes novadā atrodas 14 ciemi, no tiem 3 lielciemi, 8 vidējciemi, 2 mazciemi un 1 skrajciems.
Tiesības nogalināt
"Tiesības nogalināt" (en) ir 1989. gada Eon Productions producēta Džeimsa Bonda filmu sērijas sešpadsmitā filma, kā arī otrā un pēdējā filma, kurā MI6 aģentu 007 Džeimsu Bondu attēlo britu aktieris Timotijs Daltons. Filma nebija īpaši ienesīga, taču tas skaidrojams ar citu populāru franšīžu filmu iznākšanu vienā laikā. Filmas režisors ir Džons Glens, kas režisējis arī iepriekšējās četras Džeimsa Bonda filmas. Šī ir pirmā Bonda filma, kuras nosaukums nav ņemts no Iana Fleminga romāna.
Filmā Bonds tiek atstādināts no MI6, jo viņš vajā narkotiku oligarhu Fransu Sančesu, kurš ir pasūtījis Bonda drauga CIP aģenta Fēliksa Laitera un vuņa sievas slepkavību pēc viņu kāzām.
Galvenās lomas attēlo Timotijs Daltons, Kerija Louella, Roberts Davi, Talisa Soto un Entonijs Zerbe.
Pijs VII
Pāvests Pijs VII (, dzimis, miris ), īstajā vārdā Barnaba Nikolo Marija Luidži Kjaramonti (Barnaba Niccolò Maria Luigi Chiaramonti), bija Romas Katoļu baznīcas priesteris un Romas pāvests no līdz savai nāvei.
1756. gadā, 16 gadu vecumā, Kjaramonti pievienojās Benediktīniešu ordenim. 1765. gadā kļuva par priesteri. 1782. gadā pāvests Pijs VI viņu iecēla Tivoli bīskapa amatā, bet vēlāk kļuva par Imolas bīskapu. 1785. gadā pāvests Pijs VI Kjaramonti iecēla jau kardināla amatā. 1800. gada 14. martā viņš kļuva par Romas pāvestu un pieņēma vārdu Pijs VII. 1804. gadā viņš Parīzē kronēja Napoleonu Bonapartu par Francijas imperatoru.
Gorīcija
Gorīcija (it,, sl) ir pilsēta un komūna Itālijas ziemeļaustrumos, Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā pie Itālijas un Slovēnijas robežas (otrpus robežai atrodas slovēņu pilsēta Nova Gorica). 2018. gadā Gorīcijā dzīvoja 34,4 tūkstoši iedzīvotāju.
Ankoridža
Ankoridža (en) ir pilsēta ASV, Aļaskas štata lielākā pilsēta ar 291 247 iedzīvotājiem 2020. gadā. Tā četras reizes tikusi nosaukta par All-America pilsētu (1956, 1965, 1984/85, 2002).
Ankoridža atrodas dienvidcentrālajā Aļaskā. Tā atrodas vairāk uz ziemeļiem nekā Sanktpēterburga, Oslo, Stokholma un Helsinki. Pilsētā ir novērojams subarktisks klimats, taču ar spēcīgu jūras ietekmi uz temperatūru.
Sadraudzības pilsētas
Ankoridžas sadraudzības pilsētas ir:
1633. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1633. gada notikumi Latvijā''', kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Teikums
Teikums ir pēc gramatikas likumiem savienotu vārdu virknējums vai viens vienīgs vārds, kas izsaka relatīvi noslēgtu viedokli, kurš var izpausties kā atziņa, spriedums, ideja vai pieņēmums. Rakstot teikumu, to parasti noslēdz ar punktu, bet nereti ar izsaukuma zīmi, jautājuma zīmi, daudzpunkti vai citu pieturzīmi. Pēc struktūras teikumus iedala nepaplašinātos un paplašinātos, kā arī vienkāršos un saliktos teikumos. Pēc mērķa tos iedala stāstījuma, jautājuma, rosinājuma, vēlējuma un izsaukuma teikumos.
Viesturs Reņģe
Viesturs Reņģe (dzimis Madonā, miris ) bija latviešu psihologs, profesors.
Liginiški
Liginiški jeb Liginišķi ir Daugavpils pilsētas daļa Daugavas kreisajā krastā. Tā robežojas ar Grīvu un Augšdaugavas novada Laucesas pagastu. 1953. gadā Liginiškus pievienoja Daugavpilij. Galvenās rajona ielas ir Liginišku, Baznīcas un Brjanskas ielas, uz Liginiškiem kursē 15. maršruta autobusi.
Viesturs Reņģe
1975. gadā absolvējis M. Lomonosova Maskavas Valsts universitātes Psiholoģijas fakultāti. Laikā no 1978. līdz 1991. gadam bijis Latvijas PSR Tautas saimniecības speciālistu kvalifikācijas celšanas institūta (vēlākais Latvijas Tautsaimniecības vadītāju valsts institūts) docētājs, no 1983. līdz 1991. gadam vadījis Vadības sociālpsiholoģijas metožu katedru. 1991. gadā V. Reņģe kļuva par Latvijas Universitātes docētāju, īsu brīdi vadījis Psiholoģijas katedru (1991—1993), 2004. gadā kļuva par profesoru. Bijis Latvijas Psihologu apvienības valdes loceklis. Viņš ir publicējis vairāk nekā 80 zinātniskus rakstus, sarakstījis vairākas mācību grāmatas.
1913. gada pasaules čempionāts cīņas sportā
1913. gada pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā notika 27. un 28. jūlijā Vācijas impērijas pilsētā Breslavā.
Mācītājmuiža (Džūkstes pagasts)
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1450 (Lancenieki–Džūkste–Lestene).
Edgards Kolle
Biogrāfija
1920. gados bijis labākais Beļģijas šahists. Sešas reizes uzvarējis Beļģijas šaha čempionātos (1922, 1924, 1925, 1926, 1928, 1929). Savas aptuveni 10 gadus ilgās šahista karjeras laikā piedalījies vairāk nekā 40 starptautiskajos šaha turnīros. 1924. gada neoficiālā šaha olimpiādē pārstāvējis Beļģijas komandu un galvenajā turnīrā, kas reizē bijis arī Pasaules amatieru čempionāts, izcīnījis 3. vietu aiz Hermaņa Matisona un Friča Apšenieka. 1926. gada neoficiālās šaha olimpiādes individuālajā turnīrā dalījis 7.-8. vietu ar Rihardu Reti. Tajā pašā 1926. gadā uzvarējis šaha turnīros Amsterdamā un Merano (Itālija). 1929. gadā dalījis 1. vietu tradicionālajā jaungada šaha turnīrā Hastingsā (Anglija), bet 1930. gadā uzvarējis Skarboro (Anglija) šaha turnīrā. Lielākus panākumus šahā liegusi sasniegt vājā veselība. Pārdzīvojis trīs smagas kuņģa čūlas operācijas, taču pāragri miris ceturtās operācijas rezultātā.
Atstājis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Izstrādājis oriģinālu balto figūru attīstības sistēmu dāmas bandinieka atklātnē (d2-d4, Zg1-f3, e2-e3, c2-c3, Zb1-d2, Lf1-d3 ar turpmāko e3-e4), kuru vēlāk papildinājis cits beļģu šahists Džordžs Koltanovskis, tāpēc šaha literatūrā tā nereti tiek dēvēta arī par Kolles—Koltanovska sistēmu. Arī mūsdienās šī attīstības sistēma nav zaudējusi savu popularitāti, jo ļauj baltajiem izvairīties no sarežģītiem atklātņu variantiem un ir iespējama uz visiem melno figūru izvietojumiem. No mūsdienu šaha lielmeistariem to bieži ir lietojuši Pīa Kramlinga un Arturs Jusupovs.
Apšukolns
Apšukolns ir ciems Vīksnas pagastā, Balvu novadā. Atrodas 227 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Sprogu ezers.
Frederiks Ogists Bartoldi
Frederiks Ogists Bartoldi (dzimis, miris ) bija franču tēlnieks. Pazīstamākais darbs ir ASV Brīvības statuja.
Dzimis Kolmarā. Mācījies Parīzē, Nacionālajā Daiļo Mākslu augstskolā. Francijas—Prūsijas kara laikā bija Garibaldi adjutants. 1871. gadā pirmoreiz apmeklēja ASV. 1886. gada 28. oktobrī ASV tika atklāta Bartoldi veidotā Brīvības statuja. Pirms tam to tika plānots uzstādīt Suecas kanāla sākumā Portsaīdā, tomēr Ēģiptes valdība no tās atteicās. Bartoldi darbi atrodas arī citur Francijā un ASV. Viena no viņa monumentālajām skulptūrām ir "Belforas lauva" (1880).
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Horvātijā
Sarakstā apkopotas tās vietas Horvātijā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. UNESCO sarakstā no Horvātijas ir iekļautas 8 vietas (7 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 18 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Horvātija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1992. gada 6. jūlijā.
Sarakstā iekļautie objekti
{{Legend|#D0E7FF| — Pārrobežu objekts|outline=silver}}
Kandidātu sarakstā esošie objekti
{{Legend|#D0E7FF| — Pārrobežu objekts|outline=silver}}
Bens Mī
Bens Mī (en, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Mī pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Brentford. No 2012. līdz 2022. gadam spēlējis Anglijas komandā Burnley, kur bijis arī komandas kapteinis. 2022. gada aprīlī, kad no komandas galvenā trenera amata tika atcelts Šons Daičs, Bens Mī un treneri Maiks Džeksons un Konors Kings tika iecelti par galvenā trenera vietas izpildītājiem.
Sasniegumi
Burnley
Man nav žēl (dziesma par Ērikonkuli)
Man nav žēl (dziesma par Ērikonkuli) ir Normunda Rutuļa, Raimonda Paula un Guntara Rača kārtējais sadarbības singls, kas izdots 2018. gada 23. aprīlī. Tas ir pirmais singls no divpadsmit jaunu Raimonda Paula dziesmu albuma, kas klajā nāca 2019. gada septembrī. Aranžējumu autori un skaņu ieraksta producenti Lotars Lodziņš, Jānis Kalve un Kārlis Indrišonoks. Producēja Normunds Rutulis un MicRec.
Dokumentālā filma
Dokumentālā filma ir viens no kinofilmu veidiem, kas veidota, filmējot īstus notikumus. Sākotnēji dokumentālās filmas tika uzņemtas vienīgi kinolentēs, taču mūsdienās filmu uzņemšanas iespējas ir paplašinājušās. Dokumentālā kino attīstība Latvijā ir aizsākusies 1920. gados. Par vienu no izcilākajiem latviešu dokumentālo filmu režisoriem tiek uzskatīts Juris Podnieks, viena no viņa slavenākajām filmām ir "Vai viegli būt jaunam?".
Svings (deja)
Svings ārpus ASV apzīmē vienu vai vairākas no sekojošām dejām: lindijs, Rietumkrasta svings, Austrumkrasta svings, džaivs, rokenrols un citām, kas attistījās ASV 1920.-1950. gados kopā ar svinga mūziku.
Svings balles dejās
Ballēs ir pieņemts dejot Austrumkrasta svinga paveidu – vienkāršo svingu. Tā ir cirkulāra deja, to jādejo ar šūpošanos (baunsu) un tuvu pie zemes, nevis izstieptās kājās. Šūpošanās ir jāizpilda ļoti plūstoši, nelēkājot.
Ķīmija (Daugavpils)
Ķīmija jeb Ķīmiķu ciemats ir Daugavpils pilsētas daļa Daugavas labajā krastā. Tā robežojas ar Jauno Forštati, Jaunajiem Stropiem, Jaunbūvi un Dzelzceļnieku. Rajonu sāka būvēt 1960. gados, nosaukumu tam piešķīra Daugavpils ķīmiskās šķiedras rūpnīca. Galvenās rajona ielas ir Aizpilsētas, Butļerova, Cialkovska, Jātnieku, Mendeļejeva, Valkas un Zeļinska ielas, uz Ķīmiķu ciematu kursē 1. un 2. maršruta tramvaji, kā arī 2., 19., 20A/2., 20B., 22. un 24 maršruta autobusi. Ķīmija ir lielākais daudzstāvu dzīvojamais rajons Daugavpilī, tajā atrodas Gubiščes ezers, Rīgas Tehniskās universitātes Daugavpils filiāle, Daugavpils 11. pamatskola un Daugavpils Kultūras pils.
Samteņu cilts
Samteņu cilts (Satyrini) ir samteņu apakšdzimtas (Satyrinae) cilts, kas apvieno apmēram 25% no visiem raibeņu dzimtas tauriņiem. Informācijas avotos pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas, jo attīstoties ģenētiskajiem pētījumiem, klasifikācija ir ļoti mainīga un nenoteikta. Šajā rakstā attēlota sistemātika saskaņā ar 2006. gada un 2007. gada pētījumiem. Par vairākām sugām un ģintīm sistemātiķu viedoklis ir atšķirīgs, līdz ar to sistemātikas nav viennozīmīgas un noteiktas, kā arī ir vairākas sugas, kuru piederība vienai vai otrai ciltij nav izprasta un noteikta.
Senās Romas imperatori
Senās Romas imperatori (la) jeb Senās Romas ķeizari bija Senās Romas valdnieki no 27. gada p.m.ē. līdz 476. gadam m.ē. tās rietumu daļā un līdz 1453. gadam tās austrumu daļā. Austrumromas imperatori tiek dēvēti arī par Bizantijas imperatoriem. Romas imperatoru kults bija viens no Romas impērijas civilizācijas pamatiem.
Severa dzimta
== "Karavīru imperatori" (Trešā gadsimta juku periods) ==
== Četru valdnieku periods (tetrarhija) ==
Valentiniāna-Teodosija dzimtas
== Rietumromas imperatori ==
Pēteri (Džūkstes pagasts)
Pēteri ir apdzīvota vieta Tukuma novada Džūkstes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 9,4 km no pagasta centra Džūkstes, 34,6 km no novada centra Tukuma un 67,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Pienavas upes. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko muižu (Peterhof).
Arhipiški
Arhipiški ir ciems Tabores pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 243 km attālumā no Rīgas.
Māris Korsiets
2002. gadā Kiprā apmeklējis vasaras kursus antīkajā traģēdijā. 2003. gadā absolvējis Daugavpils universitāti un ieguvis profesionālā bakalaura grādu aktiera un kultūras pasākumu organizētāja specialitātē. 2000. gadā kļuvis par Daugavpils teātra aktieri.
1634. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1634. gada notikumi Latvijā''', kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Nadruva
Nadruva (la) jeb Nadrava (de) bija viena no senprūšu zemēm, kas atradās Prēgeles (Pregoļjas) upes augštecē, robežojās ar Sembas un Notangas (rietumos), Bārtas (dienvidos), Skalvas (ziemeļos) un Sudavas (austrumos) zemēm.
Nadruvas teritorijas pamatdaļā mūsdienās ir Kaļiņingradas apgabala Gusevas, Čerņahovskas un Ozjorskas rajoni.
Krusta kari
1253. gadā Lietuvas karalis Mindaugs dāvināja Vācu ordenim Livonijā par solīto palīdzību cīņā pret žemaišu kunigaiti Vikintu viņa pārvaldīto Žemaitijas daļu un jātvingu apdzīvotās Dainavas, kā arī visu Nederavu (Nadruvu?), Vizaini un Vangu abos Nemunas lejteces krastos. Vācu ordenis Nadruvu iekaroja un kristianizēja tikai pēc Lielās prūšu sacelšanās apspiešanas 1276. gadā.
Turpmākajos gadsimtos Nadruvā notika vietējo iedzīvotāju pakāpeniska pārtautošana. Pēc Vācu ordeņa sakāves 15. gadsimtā šeit ieceļoja žemaiši un lietuvieši, bet pēc 1710. gada Lielā mēra epidēmijas to no jauna kolonizēja vācu ieceļotāji.
Imre
Imre (hu, ; dzimis 1174. gadā, miris ) bija Ungārijas karalis no 1196. gada līdz savai nāvei 1204. gadā.
Tika kronēts 1184. gadā tēvam Bēlam III dzīvam esot. 1195. gadā tika iecelts par Horvātijas un Dalmācijas valdnieku. Pēc tēva nāves kļuva par valdnieku. Valdīšanas iesākumā karoja ar brāli Andrāšu II, līdz piešķira viņam valdīšanā Horvātiju un Dalmāciju.
Tofola
Tofola (kos) ir apdzīvota vieta Mikronēzijas Federatīvajās Valstīs, Kosraes pavalsts galvaspilsēta. Izvietojusies salas austrumu piekrastē pie Lelu līča, ietilpst Lelu municipalitātē, kuras kopējais iedzīvotāju skaits ir 2160 iedzīvotāji (2010).
Tofolā atrodas galvenokārt pavalsts administratīvās un infrastruktūras iestādes — pavalsts parlaments, tiesa, Mikronēzijas koledžas filiāle, vidusskola, slimnīca, sporta centrs, elektrostacija u.c. Iedzīvotāji apmetušies galvenokārt vēsturiskajā salas galvaspilsētā un municipalitātes centrā Lelu salā līča pretējā krastā. Kosraes lidosta un osta atrodas 12 km no Tofolas salas ziemeļrietumu krastā.
Galīcijas-Volīnijas kņaziste
Galīcijas-Volīnijas kņaziste (, senkrievu: Князьство Галичьскоє и Волыньскоє), kopš 1253. gada pazīstama kā Krievzemes karaliste (senkrievu: Королєвство Русь,, ), bija viduslaiku valsts Austrumeiropā, kas pastāvēja no 1199. līdz 1349. gadam. Tās teritorija pārsvarā atrodas mūsdienu Ukrainā, bet neliela daļa atrodas Baltkrievijā, Polijā, Moldovā un Lietuvā. Kopā ar Novgorodu un Vladimiru-Suzdaļu tā bija viena no trim ietekmīgākajām austrumslāvu valstīm, kas izveidojās pēc Kijivas Krievzemes sabrukuma. Valstī runātā valoda bija senkrievu valoda, mūsdienu austrumslāvu valodu priekštece, un oficiālā reliģija bija pareizticība.
13. gadsimta mijā Romāns Mstislavičs apvienoja Galīcijas un Volīnijas kņazistes. Pēc tam, kad Kijivas Krievzemē 1239.-1241. gadā notika mongoļu iebrukums, 1246. gadā Galīcijas kņazs Daniels un citi Krievzemes kņazi solīja uzticību Zelta Ordas hanam Batijam. Polijas iebrukums 1349. gadā noveda pie tās pilnīgas iekļaušanas katoliciskās Polijas Karalistes sastāvā. 1349. gadā Polijas karalis Kazimirs III Lielais pēc aneksijas pieņēma Polijas un Krievzemes karaļa titulu, un 1434. gadā šī teritorija tika pārveidota par Rutēnijas vojevodisti (latīņu: Palatinatus Russiae).
Ģeogrāfiski Galīcijas-Volīnijas rietumu daļa stiepās starp Sanas un Vepšas upēm tagadējās Polijas dienvidaustrumos, savukārt tās austrumu teritorijas aptvēra Pripetes purvus mūsdienu Baltkrievijā un Dienvidbugas upes augšteci mūsdienu Ukrainā. Savas pastāvēšanas laikā Galīcijas-Volīnijas teritorija robežojās ar Lietuvas lielhercogisti, Turovas-Pinskas kņazisti, Kijivas kņazisti, Zelta Ordu, Ungārijas Karalisti, Polijas Karalisti, Moldāviju un Vācu ordeņa valsti.
Vēsture
Divas līdz šim atsevišķās Volīnijas un Galīcijas kņazistes tiek apvienotas 1199. gadā, cenšas nostabilizēties un atvairīt ārējos uzbrukumus. Galīcijas-Volīnijas kņaziste no 1238. gada līdz 1340. gadam sasniedz savas varas augstāko punktu. Tas sākas ar kņaza Danilo valdīšanu un beidzas ar karalistes sadalīšanu starp Poliju un Lietuvu.
Pēc pēdējā Rostislava dinastijas kņaza nāves Kijivas lielkņaza dēls Volīnijas kņazs Romāns Mstislavičs 1199. gadā pievienoja Galīcijas kņazisti saviem īpašumiem. Viņa dēlu Danielu Romanoviču no Galīcijas 1206. gadā padzina Novgorodas-Severskas kņazs Vladimirs Igorjevičs, kas līdz 1211. gadam valdīja pārmaiņus ar savu brāli Romānu Igorjeviču. Pēc tam uz brīdi varu ar ungāru un poļu palīdzību atguva Daniels Romanovičs un viņa sabiedrotais Mstislavs Jaroslavičs.
1214. gadā ungāru karalis Andrāšs II iekaroja Galīciju un 1215. gadā panāca, ka viņa dēlu Kolomanu Romas pāvests Inocents III ļāva kronēt par "Galīcijas un Lodomērijas karali" (rex Galiciae et Lodomeriae). Savukārt Novgorodas kņazs Mstistlavs Mstistlavičs Veiksmīgais (Удатный) noslēdza savienību no varas atstumto kņazu Danielu Romanoviču un 1215.-1216. gadā, pēc tam 1219. un 1221. gadā atkārtoti atņēma Galīciju ungāriem.
1219. gadā tika noslēgts miera līgums ar bijušā Kijivas lielkņaza Romāna Mstislaviča dēliem Volīnijas kņaziem Danielu un Vasiļko un Lietuvas kunigaišiem. Lietuviešu pusi pārstāvēja 21 karadraudžu vadītāji kunigaiši, starp 5 vecākajiem (lielkungiem) minēts arī Mindaugs.
1238. gadā kņazs Daniels Romanovičs devās karagājienā uz ziemeļiem pret Vācu ordeni un iekaroja Drohičinas pili, par ko hronikā esot saglabājies ieraksts "Mūsu dzimteni nenākas turēt krustnešiem Templiešiem, kurus sauc par Zālamana dēliem" (Не идёт держать нашу родину крижевникам, темпличам, которых называют соломоновичами). 1239. gadā viņš pakļāva arī Turovas-Pinskas kņazisti un 1240. gadā ieņēma Kijivu, kļūdams par pēdējo no mongoļiem vēl neatkarīgo Kijivas lielkņazu.
Pēc Galīcijas mantojuma kara Galīciju 1349. gadā pakļāva Polijas karalis Kazimirs III Lielais, bet Lietuvas dižkunigaitija 1392. gadā ieguva Volīnijas un Luckas kņazistes.
Ranka (nozīmju atdalīšana)
Ranka var būt:
Abstraktā algebra
Abstraktā algebra, arī vispārīgā algebra un universālā algebra, ir algebras nozare, kas izveidojusies no vienādojumu pētīšanas un skaitļu teorijas. Savu pašreizējo formu abstraktā algebra sāka iegūt 20. gadsimtā. Nodarbojas galvenokārt ar sistēmu izpēti, kuru elementus var kombinēt pēc dažādiem noteikumiem, rezultātā iegūstot jaunus elementus, neatkarīgi no pašu elementu konkrētās dabas. Abstraktajai algebrai ir arvien lielāka loma dažādās matemātikas nozarēs kā ģeometrijā, topoloģijā, matemātiskajā analīzē un diferenciālvienādojumos. Pat sociologiem un analītiķiem, kas strādā biznesa jomā, rodas nepieciešamība vismaz pavirši iepazīties ar matricu teoriju, kas ir daļa no abstraktās algebras. Faktiski šobrīd ir izveidojusies tāda situācija, ka svarīgākie nav tie abstraktās algebras sasniegumi, kas veicina mūsu zināšanu padziļināšanu šajā jomā, bet tie, kuri piedāvā jaunus pētniecības rīkus citām matemātikas nozarēm.
2017. gads sportā
Šajā lapā apkopoti 2017. gada sporta notikumi.
Jaunlaiviņu senkapi
Jaunlaiviņu senkapi jeb Kapu kalns ir aizsargājams valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Alūksnes novada Alsviķu pagastā, uz dienvidrietumiem no Alsviķiem, uz dienvidiem no Torņa kalna. Kapus savulaik pētījis muzejnieks Jānis Greste.
Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes
"Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes" (en) ir 1976. gada Apvienotās Karalistes zinātniskās fantastikas drāmas filma, kuras režisors ir Nikolass Rougs. Filmā galvenās lomas atveido Deivids Bovijs, Rips Torns, Kendija Klārka, Baks Henrijs un Bērnijs Keisijs. Filma ir balstīta uz Voltera Tevisa 1963. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.
Filma stāsta par humanoīdu citplanētieti Tomasu Džeromu Ņūtonu (Bovijs), kurš nosēžas uz Zemes, meklējot veidu, kā nogādāt ūdeni uz savu planētu, kas cieš no liela sausuma, bet nonāk cilvēku netikumu un korupcijas ielenkumā.
"Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes" pirmizrāde notika. Tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām zinātniskās fantastikas filmām, kā ar par vienu no Rouga labākajām filmām. Filma ir ieguvusi kulta statusu sirreālo ainu dēļ, kā arī tāpēc, ka tā ir Deivida Bovija pirmā kinoloma.
Oglenis
Oglenis (arī Baložu ezers) ir ezers Tukuma novada Džūkstes pagasta dienvidrietumu daļā. Ezeru caurtek Jāņukroga grāvis.
Rietumbaltkrievija
Rietumbaltkrievija (baltkrievu: Заходняя Беларусь) ir Baltkrievijas teritorijas vēsturiskais nosaukums, kas saskaņā ar 1921. gada Rīgas miera līgumu tika nodota Polijas Republikai. 1939. gadā tā tika pievienota Padomju Savienībai.
Vēsture
Saskaņā ar Versaļas līguma noteikumiem Polijas Republikas austrumu robežai bija jābūt gar Kerzona līniju. Galīgais jautājums par robežas noteikšanu starp starpkaru Poliju un Baltkrievijas PSR, Ukrainas PSR tika atrisināts Rīgā 1921. gadā, KPFSR, Ukrainas PSR un Polijai parakstot Rīgas miera līgumu. Pēc padomju iebrukuma Polijā 1939. gada septembrī Rietumbaltkrievija tika pievienota PSRS. 1939. gada 4. decembrī Belostoka kļuva par Baltkrievijas Padomju Sociālistiskās Republikas Belostokas apgabala centru. Tomēr pēc Otrā pasaules kara Belastoka tika atdota atpakaļ Polijai.
Polonizācija
1921. gada Rīgas miera līgums Polijas varas iestādēm uzlika par pienākumu nodrošināt krieviem, ukraiņiem un baltkrieviem "brīvu savas kultūras, valodas un reliģisko rituālu attīstību". Polijas konstitūcijas 109. pants pasludināja tiesības saglabāt valodu un tautību. Tomēr no 1921. līdz 1934. gadam tika īstenota polonizācija. Ir bijuši gadījumi, kad no darba tika atlaisti pareizticīgie kristieši.
Tāšu-Padures muiža
Tāšu-Padures muiža (de) bija muiža Kalvenē Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā.
Vēsture
Muižas kungu māja celta 19. gadsimta pirmajā pusē. Šeit savu bērnību un jaunību tēva īpašumos pavadīja rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs Eduards fon Keizerlings, par ko liecina Vācijas vēstniecības sagādātā piemiņas plāksne uz parādes fasādes.
Grodņas guberņa
Grodņas guberņa bija Krievijas Impērijas administratīvi teritoriālā vienība, kas izveidota pēc Lietuvas guberņas sadalīšanas 1801. gadā un likvidēta 1918. gadā.
Tāšu-Padures muiža
Vēsture
Kopš 1922. gada pils ēkā atrodas Kalvenes pamatskola.
Windows 3.1x
Windows 3.1x (kodētais nosaukums Janus) ir 16 bitu operētājsistēmu virkne, kuru izmantoja uz personālajiem datoriem. Virkne sākās ar Windows 3.1, kurš pirmoreiz tika pārdots 1992. gada aprīlī kā Windows 3.0 turpinājums. Nākamās versijas tika publicētas starp 1992. un 1994. gadu, līdz brīdim, kad virkni pārtrauca Windows 95.
Grodņas guberņa
Kopā ar Viļņas, Kauņas, Minskas, Mogiļevas un Vitebskas guberņām veidoja impērijas Ziemeļrietumu apgabalu. Guberņas teritorija bija 38 671,5 km2 ar 1,509 miljoniem iedzīvotāju (1891). Mūsdienās guberņas lielākā daļa atrodas Baltkrievijas un Polijas teritorijā, nedaudz arī Lietuvas un Ukrainas teritorijā.
Windows 3.1x
Windows 3.1
Windows 3.1 tika izlaists 1992. gada 6. aprīlī, iekļāva TrueType fontu sistēmu. Windows 3.1 tika izveidots, lai nodrošinātu saderību ar vecākām versijām. Kā Windows 3.0 tas iekļāva File Manager un Program Manager. Windows 3.1 Multimedia PC versijā (tikai beta versija, izlaists 1992. gada novembrī) iekļāva multivides atskaņotāju, kas ļāva atskaņot video failus.
Grodņas guberņa
Vēsture
1795. gada 25. decembrī ķeizariene Katrīna II Krievijas Impērijas anektētajā Polijas-Lietuvas kopvalsts daļā pavēlēja izveidot Sloņimas guberņu. 1796. gada 8. augustā izveidoja Viļņas un Sloņimas vietniecības, kuras pēc Katrīnas II nāves 1796. gada 12. decembrī ķeizars Pāvils I lika apvienot Lietuvas guberņā. Pēc Pāvila I nāves 1801. gada 9. (21.) septembra un 1802. gada 28. augusta (9. septembra) dekrētiem Lietuvas guberņā izveidoja Viļņas un Grodņas guberņas.
1842. gadā Grodņas guberņai pievienoja Belostokas apgabalu, bet atdalīja Ļidas apriņķi (kuru pievienoja Viļņas guberņai) un Navahrudakas apriņķi (kuru pievienoja Minskas guberņai).
Windows 3.1x
Windows 3.11
Windows 3.11 tika izlaists 1993. gada 8. novembrī. Šis atjauninājums nepievienoja jaunas funkcijas, tikai izlaboja kļūdas. Microsoft nomainīja visas tirdzniecības Windows 3.1 versijas ar Windows 3.11, un piedāvāja bezmaksas atjauninājumus jebkuram Windows 3.1 īpašniekam.
Internet Explorer
Windows 3.1 operētājsistēmai tika izstrādātas Internet Explorer 2, 3, 4, 5 versijas.
Bu Sjandži
Bu Sjandži (zh, ; dzimis Cjindao) ir Ķīnas starptautiskais lielmeistars šahā (2000).
Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt sešu gadu vecumā. 1998. gadā Spānijā kļuvis par Pasaules junioru šaha čempionu U14 vecuma grupā. 2000. gadā Ņujorkā pārliecinoši uzvarējis mačā Azerbaidžānas lielmeistaru Teimuru Radžabovu ar 6½:1½. 2002. gadā dalījis 1. vietu Ķīnas šaha čempionātā. 2003. gadā dalījis 2. vietu Veikanzē (Nīderlande) turnīrā Corus Invitation Tens un dalījis 1. vietu Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīrā. 2004. gadā uzvarējis Ķīnas šaha čempionātā. 2005. gadā dalījis 2. vietu starptautiskajā šaha turnīrā Dubaijā. 2006. gadā Lagosā uzvarējis Pasaules studentu šaha čempionātā. 2007. gadā Bilbao uzvarējis Pasaules šaha čempionāta "aklajā" spēlē, kad pretinieki sacenšas, neskatoties uz galdiņu. 2008. gadā pēc papildu pārspēles palicis otrais aiz Hikaru Nakamuras Gibraltāras šaha festivālā Gibtelecom Masters un uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Antverpenē. 2012. gadā Gimarainšā atkārtoti uzvarējis Pasaules studentu šaha čempionātā. 2014. gadā dalījis 1. vietu lielmeistaru šaha turnīrā Hainaņā un uzvarējis Kopenhāgenas starptautiskajā šaha turnīrā Politiken Cup.
Sekmīgi pārstāvējis Ķīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Orlīkas pils
Orlīkas pils (cs) ir 13. gadsimta otraja pusē celta pils Dienvidčehijas apgabalā. Atrodas Vltavas upes Orlīkas ūdenskrātuves pussalā. Pirms ūdenskrātuves izveides 1962. gadā pils atradās 60 metrus augstas klints virsotnē.
Pili šajā vietā uzcēla Otokārs II Pšemisls, lai aizsargātu Vltavas upes braslu. Gadsimtu gaitā vairākkārt pārbūvēta, tostarp renesanses stilā pēc 1508. gada ugunsgrēka. 1719. gadā pils nokļuva Švancerbergu dzimtas īpašumā. Pēc Čehoslovākijas republikas nodibināšanās pils tika konfiscēta, tomēr pēc 1989. gada Samta revolūcijas atkal atrodas dzimtas īpašumā.
Kapteinis Filipss: Somālijas pirātu gūstā
Filma ir 2009. gada notikumiem 440 km no Somālijas krastiem, kad somāliešu pirāti Abduvali Muses vadībā sagrāba kuģi MV Maersk Alabama, kā ķīlnieku paturot kuģa kapteini Ričardu Filipsu. Filmā galvenās lomas attēlo Toms Henkss un Berkhads Abdi.
"Kapteinis Filipss: Somālijas pirātu gūstā" pirmizrāde notika. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta apbalvojumiem dažādās kategorijās.
Abavas Velnala
Abavas Velnala (arī Melderu Velna ala, Matkules Velnala, Kandavas Velnala, Kretuļa ala) ir ala Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojusies Abavas ielejas kreisā krasta sāngravā pie Kalnmuižas—Aizdzires ceļa netālu no Melderu mājām Abavas senlejas dabas parka teritorijā, apmēram 7 km lejpus Kandavas. Iecienīts tūrisma objekts, tomēr vairums apmeklētāju alā iekšā nedodas dubļu dēļ. Ala un atsegums kopš 1957. gada ir aizsargājams ģeoloģisks objekts, bet kopš 1998. gada — valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.
Ala izveidojusies gaišajos smilšakmeņos zem dolomītu slāņkopām. Tā ir 6,5 m (pēc 1994. gada mērījumiem, dažādi citi avoti nosauc arī garumu līdz 8,6 m) gara, ap 2,4 m plata un līdz 1,7 m augsta, ar šauru un zemu dubļainu ieeju. Alas samazināšanos un ieejas aizsprostošanos veicina nobiras no kraujas un nokrišņu ūdens ieskalotās smiltis.
Virs alas pļavā atrodas Abavas Velnakmens, pie kura 1976. gadā veikti arheoloģiskie izrakumi, kuru rezultātā atrastas senlietas no 2.—4. gadsimta.
Pēc 1924. gadā publicētajām K. Veinberga ziņām vietējie iedzīvotāji to saukuši arī par Kretuļa alu, jo tur savā laikā esot slēpušies Kretuļa vadīti partizāni.
Teika vēstī, ka Velns gribējis akmeni iesviest Abavā, bet nelaikā gailis iztraucējis ar savu dziedāšanu, tādēļ Velns nosviedis akmeni un iemucis alā.
Žanna Lubgāne
Žanna Lubgāne (dzimusi ) ir latviešu aktrise.
No 1974. līdz 1984. gadam mācījusies Daugavpils 5. vidusskolā. No 1984. līdz 1987. gadam apguvusi kultūras darbinieka un masu pasākumu režisora specialitāti Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumā. 1994. gadā absolvējusi Latvijas Mūzikas akadēmiju kino un aktiera specialitātē.
No 1987. līdz 1990. Latvijas Kultūras centrā strādājusi par kultūras darbinieci un masu pasākumu režisori. 1991. gadā kļuvusi par Daugavpils teātra aktrisi.
Lāču strauts
Lāču strauts var būt:
Marts Lārs
Marts Lārs (, dzimis ) ir igauņu vēsturnieks un politiķis. 1992. gadā, kad tika ievēlēts pirmais Igaunijas parlaments kopš valstiskuma atjaunošanas, Lārs, kurš pārstāvēja nacionālkonservatīvo Tēvzemes savienību, kļuva par pirmo premjerministru, paliekot amatā līdz 1994. gadam. Viņa vadībā tika realizēta valsts īpašuma privatizācija un radikālas ekonomiskās reformas, ar kurām tiek saistīti vēlākie Igaunijas ekonomikas panākumi. Otro reizi valsts vadītāja amatā viņš bija no 1999. līdz 2002. gadam. No 2011. gada aprīļa līdz 2012. gada maijam Lārs bija aizsardzības ministrs Andrusa Ansipa valdībā. Pēc izglītības vēsturnieks (kopš 2005. gada doktors), vairāku desmitu grāmatu, publikāciju autors.
Dana Avotiņa-Lāce
Dana Avotiņa-Lāce (dzimusi Preiļos) ir latviešu aktrise.
Mācījusies Līvānu ģimnāzijā. 2005. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļas dramatiskā un leļļu teātra aktierkursu. Pēc tam kļuvusi par Latvijas Leļļu teātra aktrisi. Vairākas reizes piedalījusies citu teātru izrādēs.
Vadījusi raidījumus "Super Bingo" un "Šāvējgurķi". Ir filmējusies filmās "Kailums" (2005) un "Revolūcija" (2022), kā arī atveidojusi Evelīnu TV seriālā "UgunsGrēks", Kristīni "Divi vienā".
Lija Brīdaka
Lija Brīdaka (dzimusi Alūksnē, mirusi ) bija latviešu dzejniece.
Dzīvesgājums
Dzimusi 1932. gadā Alūksnē grāmatveža Jāņa Brīdaka un viņa sievas skolotājas Rozālijas Brīdakas ģimenē, māsa Māra kļuva par rakstnieci. Mācījās Alūksnes septiņgadīgajā skolā un Alūksnes vidusskolā, studēja Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļā, kuru absolvēja 1956. gadā, studiju laikā 1953. gadā sāka publicēt savus literāros darbus. Strādāja par skolotāju Bauskas 1. vidusskolā (1956–1958), tad no 1958. līdz 1963. gadam Latvijas televīzijas Literāri dramatisko raidījumu redakcijā. 1962. gadā viņu uzņēma Rakstnieku savienībā.
1966. gadā absolvēja Augstākos scenāristu kursus Maskavā. No 1967. līdz 1972. gadam bija Rakstnieku savienības valdes sekretāre. No 1976. līdz 1978. gadam izdevniecības "Liesma" galvenā redaktora vietniece. No 1982. līdz 1987. gadam Rīgas Kinostudijas galvenā redaktore. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas darbojās Latvijas Rēriha biedrībā.
Mirusi slimnīcā 2022. gadā.
Darbi
Kopā ar Ruti Lediņu tulkojusi Somijas zviedru rakstnieces M. Tikanenes romānu dzejā "Gadsimta mīlas stāsts" (1997). Sastādījusi Annas Ahmatovas dzejas izlasi "Baltie gājputni" (1983), Bellas Ahmaduļinas dzejas izlasi "Noslēpums" (1987, abām arī līdzatdzejotāja), krājumu "Hilda Vīka atmiņās, mākslā, rakstniecībā" (1997), Valdas Moras dzejas krājumu "Jāsteidzas dzīvot" (1997) un Ilzes Kalnāres dzejoļu izlasi "Īsas vasaras rasa" (1998).
Veidojusi scenārijus filmām "Stari stiklā" (1970), "Pilsētas atslēgas" (1974), "Agrā rūsa" (1979) un "Maija un Paija" (1990).
Datu privātums
Datu privātums ir jēdziens, kas attiecināms uz informācijas tehnoloģijām (IT) un tiek saistīts ar to, kādus personas datus organizācija vai persona caur datorsistēmu var glabāt un nodot trešajām pusēm. Privātums nozīmē tiesības izvēlēties, kam ļaut zināt par savu dzīvi, darbību un saziņu. Privātums var tikt iedalīts vairākos veidos — Personas, Teritorijas, Kompānijas un Digitālais privātums.
Datu privātumu var nodrošināt ar datu aizsardzības procesiem un regulām, kas veiciba privāto datu drošību un ierobežo šo datu vākšanu un tālāku izplatīšanu personai nelabvēlīgu mērķu īstenošanai.
Privātums internetā
Amerikas Savienotajās Valstīs tiesību akti par datu privātumu ir ieviesti nozaru veidā, kas nozīmē, ka katrs likums vai atbilstības regulējums ir izveidots, reaģējot uz vajadzībām kādā konkrētā nozarē vai uz noteiktu iedzīvotāju daļu. Piemēram: Katra darbība, kas tiek veikta internetā, tiek fiksēta, iegūstot informāciju par darbības veicēju. Parasti tā ir datora IP adrese un meklētās informācijas dati. Tas nozīmē, ka ir viegli iespējams noskaidrot, ko katrs lietotājs ir apskatījis, kādas darbības veicis. Vispasaules tīmeklis ir vieta, kur nekad nevar būt drošs, kādi dati tiek iegūti un kur tie nokļūst, kā arī, kādiem nolūkiem tie var tikt izmantoti, tāpēc katram pašam jāatbild par saviem datiem, kas tiek ievietoti tīmeklī un jābūt informētam par iespējamām sekām.
Datu privātuma saglabāšana
Ir vairāki veidi, kā censties saglabāt savu privātumu internetā un nenodrošināt informācijas nokļūšanu 3. personas rīcībā.
Datu šifrēšana
Datu šifrēšana ir viens no veidiem, kā saglabāt datu privātumu un nodrošināt datu slepenību. Tiek izmantotas dažādas šifrēšanas metodes, kas pārveido oriģinālos datus pēc noteikta algoritma vai shēmas, tādējādi padarot tos nelasāmus, līdz ar to ļaujot datus droši nosūtīt pa elektroniskajiem kanāliem. Ja dati tiek pārtverti, ir ļoti grūti vai pat neiespējami atšifrēt oriģinālos datus, ja nav zināma šifrēšanas metode. Datu šifrēšanu var iedalīt vairākos veidos — vēsturiskajā, modernajā, simetriskajā un asimetriskajā šifrēšanā.
Vēsturiskā šifrēšana
Šī šifrēšanas metode tika izmantota agrāk, veicot šifrēšanu uz rakstiskos dokumentos. Šajā kategorijā var iekļaut Rot 13 un Rail Fence Cipher.
Simetriskā šifrēšana
Šī metode strādā pēc principa — viena un tā pati atslēga šifrēšanai un atšifrēšanai. Tas nozīmē, ka tekstu var atšifrēt jebkurš, kam ir atslēga. Šī metode ir nedroša, jo atslēgu viegli var iegūt personas, kam uz to nav tiesību, tādējādi iegūstot datus un tālāk izmantojot tos ļaunprātīgos nolūkos. Lai saglabātu drošību, atslēga ir jātur slepenībā un tai jābūt pieejamai tikai tām personām, kuras savā starpā komunicē, izmantojot konkrēto šifrēšanas atslēgu. Piemēri — DES un AES.
Asimetriskā šifrēšana
Šajā metodē šifrēšanai tiek izmantots atslēgu pāris. Viena atslēga tiek izmantota šifrēšanai, otra — atšifrēšanai. Šifrēšanai tiek izmantota publiskā atslēga — tā pieejama visiem, kas vēlas šifrēt datus. Privātā atslēga ir pieejama tikai saņēmējam, kuram šie dati ir jāatšifrē, lai iegūtu sākotnējo datu jēgu un kontekstu. Asimetriskās šifrēšanas metode patērē daudz vairāk laika, nekā simetriskā šifrēšana, tāpēc, jo lielāks šifrējamo datu apjoms, jo vairāk laika tiks patērēts. Šī metode ir efektīva, ja ir nepieciešams šifrēt nelielu datu apjomu, un pārsvarā metode tiek izmantota, lai šifrētu simetriskās šifrēšanas rezultāta atslēgu. Piemēri — Diffle-Hellman, DSA un RSA.
Augstākā tiesa
Augstākā tiesa var būt:
Inaugurācija
Inaugurācija (no la — 'iesvētīt') ir valsts galvas (prezidenta) vai citas augstas amatpersonas amatā stāšanās ceremonija.
Par inaugurāciju mēdz saukt arī rituālu Senajā Romā, kurā jaunievēlētais valdnieks kļuva arī par augstāko priesteri, kā arī Eiropā viduslaikos investitūras daļu vai tās aktu, kurā senjors un tā vasalis deva viens otram savstarpējas uzticības zvērestu.
Epizoda u životu berača željeza
Epizoda u životu berača željeza (en) ir 2013. gada Bosnijas drāmas filma. Filmas scenārija autors un režisors ir Daniss Tanovičs. Galveno lomu atveido Nazifs Mujičs.
Filmas pirmizrāde notika 63. Berlīnes starptautiskā kinofestivāla konkursa programmā, kur tā ieguva Žūrijas Grand Prix un Nazifs Mujičs ieguva Sudraba lāci kā labākais aktieris. Filmu demonstrēja pasaules filmu atlasē 2013. gada Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Bosnija to izvirzīja 86. Kinoakadēmijas balvas atlasei kategorijā "Labākā starptautiskā spēlfilma", bet balvai netika nominēta. Daniss Tanovičs par filmas režiju saņēma Ivica Matiča balvu.
Domo-Farm Frites
2002. gada sezonas beigās komanda apvienojās ar paliekām no izjukušās Mapei komandas, kļūstot par Quick Step-Davitamon, Lefeveram kļūstot par vadītāju. Sponsors Domo apvienojās ar Lotto, kopīgi sponsorējot Lotto-Domo komandu ar Marku Serženu vadībā un paņemot līdzi vairākus braucējus.
Komandas sastāvs
Savos divos pastāvēšanas gados komandā bija vairāki izceļami braucēji. Pirmajā gadā bijušie Mapei braucēji Johans Musēvs, viņa super-gregari Vilfrīds Pēterss, amerikānis Fredijs Rodrigess un Aksels Merkss. Bez tā, komanda spēja piesaistīt tābrīža Pasaules čempionu Romānu Vainšteinu, sprinteri Robiju Makjūenu, klasiku speciālistu Servaisu Knavenu un francūzi Rišāru Viranku, kurš bija tikko atgriezies no diskvalifikācijas par dopinga lietošanu. Komandā bija arī talantīgi jaunie braucēji kā Leifs Hoste, Andrejs Kašečkins un Gerts Stēgmanss.
Nākamajā gadā komandai pievienojās klasiku speciālists Franks Vandenbruks un jaunieši Niks Neienss un Johans Vansummerens.
Sofija Prentniece
Sofija Prentniece (1820—1907) bija latgaliešu izglītības un sabiedriskā darbiniece, 1840. gadā viņa kļuva par Stružānu muižnieka Benislavska dibinātās skolas skolotāju. Apprecējās ar ērģelnieku Pēteri Latkovski un pārcēlās uz Varakļāniem, kur rosināja kora un sabiedriskās dzīves atdzimšanu. Viņu meita Ģertrūde bija viena no pirmajām sava novada sievietēm, kas ieguva augstāku izglītību.
Nepālas futbola izlase
Nepālas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Nepālu starptautiskās futbola sacensībās. Nepālas futbola izlasi pārvalda Visas Nepālas futbola asociācija.
Pidiķu senkapi
Pidiķu senkapi ir aizsargājams valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Alūksnes novada Alsviķu pagastā, uz dienvidaustrumiem no Karvas.
Atomu emisijas spektroskopija
Atomu emisijas spektroskopija (AES) ir atomu spektroskopijas apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir elementanalīze.
Atomu spektroskopijā paraugs ir jāsadala par atsevišķiem atomiem, bet AES gadījumā šie atomi ir arī jāierosina. Tā kā emisijas nodrošināšanai paraugā ir jāsasniedz liela temperatūra, parasti izmanto elektrisko izlādi, kam gāzveida paraugā ir jārada pietiekami liela jonu koncentrācija. To var izdarīt ar ārējiem avotiem (liesma, jonizējošā starojuma lampa); tādā gadījumā izlādi sauc par nepatstāvīgu. Lai izlādes process kļūtu patstāvīgs, gāzē jārada apstākļi sekundāro jonu radīšanai – tas iespējams, ja brīvā noskrējiena laikā gāzes jons iegūst pietiekamu kinētisko enerģiju, lai jonizētu citu molekulu sadursmes laikā. Tas nozīmē, ka zemākā spiedienā izlādes inducēšanai ir nepieciešams mazāks uzliktais spriegums; tiesa, pat pie relatīvi zemiem spriegumiem (~ 10…100 V) šīs atšķirības manāmi izpaužas tikai, ja spiediens paraugā pārsniedz atmosfēras spiedienu vairākas reizes.
Klasiskā AES, kurā izmanto dzirksteļizlādi un lokizlādi, parasti pēta metālu sakausējumus. Gāzu pētīšanai tradicionāli izmanto lokizlādi un mirdzizlādi, kā arī bezelektrodu izlādi augstfrekvences laukā. Ar gāzu hromatogrāfiem mēdz savienot detektorus, kas izmanto mikroviļņu inducēto plazmu, jo abām iekārtām piemērota nesējgāze ir hēlijs. Šķidru un vispār nevadošo (tai skaitā organisko vielu) paraugu analīzei mūsdienās visbiežāk izmanto iekārtas, kurās ierosināšanai lieto gredzenveida izlādi induktīvi saistītajā plazmā. Kopš 1990. gadiem aizvien aktīvāk attīstās metodes, kas balstās uz mirdzizlādi atmosfēras spiedienā; perspektīvā tā ļaus veikt analīzi arī ārpus laboratorijas.
Dzirksteļizlāde
Dzirksteļizlādes pielietošanu spektrālajā elementanalīzē, neskatoties uz augstu sasniedzamo temperatūru, apgrūtina procesa nestabilitāte. To ievērojami mazina elektrotehniskie triki, piemēram, ja svārstību kontūrā (kas ietver izlādes spraugu, kondensatoru un indukcijas spoli) ietver vēl vienu izlādes spraugu, kam paralēli ieslēdz lielu pretestību. Šajā otrajā spraugā izlāde sākas pirmā (bez potenciālu starpības, ko nodrošina paralēli ieslēgtā pretestība); izlādes laikā caur lielo pretestību spriegums nepaspēj izlīdzināties impulsa laikā, un darba spraugā notiek kontrolēta izlāde. Pēc kanāla izveidošanas (10–100 ns) spriegums ievērojami krītas un līdzinās lokizlādes spriegumam 40–70 V. Otrās stadijas ilgumu nosaka svārstību kontūras īpašības, un tā var sasniegt 100 μs.
Dzirksteļizlādes kanāls pastāv diezgan īsu brīdi, jo izlādei telpā nepieciešams ļoti liels spriegums, pie kam tiek izdalīta ļoti liela enerģija. Tas viss liek izmantot kondensatorus kā enerģijas avotus, un pēc to izlādes izzūd arī dzirkstele, joniem rekombinējot zemā lauka apstākļos. Tādēļ dzirksteles kanāls veidojas no jauna katru reizi, kad uz kāda no katoda virsmas defektiem atkal var sākties gāzes caursite. Ja elektrodi it pietiekami tuvu viens otram, kas nodrošina ļoti lielu lokālo lauka intensitāti arī pie pastāvīgi uzturama sprieguma, kanāls nepaspēj sabrukt un sākas lokizlāde. Tajā galvenais elektronu avots ir termiskā emisija, un praktiski visa gāze starp elektrodiem ir jonizētajā (plazmas) stāvoklī. Elektrodi sakarst tādēļ, ka intensīvajā elektriskā laukā paātrinātie elektroni vai joni lielos daudzumos triecas pret vienu un to pašu elektroda virsmas punktu. Elektroniem pie vienāda paātrinošā sprieguma U ir daudz lielāks kustības ātrums nekā daudz smagākiem katjoniem, jo kinētiskā enerģija Ek = eU, kas ir proporcionāla šim spriegumam, abiem ir vienāda (ja apskata vienkārt lādētus jonus); tādēļ anods, pret kuru triecas elektroni, sakarst vairāk. Izmantojot grafīta elektrodus un lielus neoksidējošas gāzes spiedienus, var iegūt loka temperatūras līdz 50 000 K; lietojot metāla elektrodus, temperatūras ir mazākas, jo metāli spēcīgi iztvaiko, atdzesējot šajā procesā elektrodu. Tādēļ šajā pēdējā gadījumā visaugstākās temperatūras ir iegūstamas dzirksteļizlādē.
Lokizlāde
Loka plazmas temperatūru nosaka arī vielas jonizācijas enerģija; tā, piemēram, atmosfēras spiedienā grafīta elektrodam loka plazmas temperatūra ir ap 8 000 K, cinka elektrodam ap 7 000 K, bet nātrija elektrodam tikai ap 4 000 K. Tas skaidrojams, ņemot vērā, ka temperatūras vērtības tiek mērītas pie vienāda strāvas stipruma; lai to nodrošinātu, lokā ir jārada brīvie lādiņnesēji, respektīvi, jāveic jonizācija – kam ir nepieciešama lielāka vai mazāka termiskā enerģija. Šīs temperatūras atšķirības, protams, apgrūtina iespējas tieši salīdzināt dažādu paraugu spektrus, tādēļ paraugam pievieno viegli disociējošo sārmu metālu halogenīdu pārākumu. Tas ievērojami pazemina jutību pret paša parauga sastāvu; pēc analoģijas ar buferšķīdumiem to dēvē par spektroskopisko buferu. Jāpiebilst, ka šo savienojumu disociācijas enerģija arī ietekmē loka temperatūru, taču mazāk nekā katjona elementa jonizācijas enerģija.