cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2012)
European Hit Radio Top 40 ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus EHR mājas lapā internetā vai e-pastā. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2012. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu. Topu vadīja raidījuma vadītājs Roberts Lejasmeijers, bet, sākot ar gada trešo nedēļu, Top 40 tika atskaņots automātiskā režīmā bez raidījuma vadītāja.
Top 40 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 40 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti raidījumā "European Hit Radio Top 40". Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, par kurām ir balsots European Hit Radio mājas lapā — sadaļās Top 5 / Top 9 un Top 40, Padomdevēju aptaujā un ar e-pasta starpniecību. Neatkarīgi no tā, kādā veidā ir balsots par dziesmām, visas balsis, pēc noteikta algoritma, tiek summētas kopā, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skan katru piektdienu plkst. 17.00 ar atkārtojumu svētdienā plkst. 10.00. Sākot ar 3. februāri, Top 40 ēterā skan katru piektdienu plkst. 11.00 un 18.00, ar atkārtojumu svētdienā plkst. 10.00.
Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām var vairākos veidos:
European Hit Radio mājas lapā, sadaļās Top 5 / Top 9 un Top 40, ir iespējams nobalsot par trijām dziesmām, savukārt reģistrējoties kā European Hit Radio Padomdevējam, katru nedēļu uz lietotāja norādīto e-pasta adresi tiek nosūtīts 40 dziesmu saraksts, kurā katra no dziesmām ir jānovērtē ar atzīmi no 1 līdz 5 (1 ir zemākais vērtējums, kas nozīmēs, ka dziesma pavisam nepatīk, 5 — augstākais vērtējums, kas nozīmēs, ka dziesma ļoti patīk). Jāatzīmē, vai dziesma ir pazīstama vai nē, kā arī jāatzīmē, vai dziesma jau ir apnikusi vai nē. Papildus šīm izvēlnēm, katrai dziesmai ir iespējams noklausies tās fragmentu, uzklikšķinot uz saites. Pēc dziesmu vērtēšanas papildus ir jāatbild uz 2 aptaujas jautājumiem par dažādām tēmām. Lai gan Padomdevēju aptaujas ir angļu valodā, tomēr atbildēt uz jautājumiem var arī latviešu valodā.
Balsojot European Hit Radio mājas lapā, sadaļā Top 5 / Top 9, balsojuma rezultāts tiek apkopots raidījumā Top 5, kas ēterā skan katru darba dienu plkst. 16.40 un raidījumā Top 9, kas skan no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 21.20.
Dagijs Pointers
Dugijs Pointers ir basists un vokālists britu pop roka / pop panka grupā McFly. Kopā ar viņu grupā spēlē Toms Flečers(ģitāra, balss), Denijs Džouns(ģitāra, balss) un Harijs Džads(bungas). Grupa slavu ieguva 2004. gadā ar albumu Room On The Third Floor. Dugijs Pointers ir grupas jaunākais dalībnieks. Viņš bija tikai 15 gadus vecs, kad pievienojās grupai.
Biogrāfija
Dugijs Pointers ir dzimis Orsetas slimnīcā, netālu no Koringemas. Viņš uzauga kopā ar savu māti Semu un jaunāko māsu Džeziju. Viņu tēvs ģimeni pameta neilgi pirms Dugija pievienošanās McFly.
Dugijs brīvi runāja grieķu valodā, kad bija jaunāks. Viņam ir daudz dažadu mājdzīvnieku, ieskaitot ķirzakas un iguānas.
12 gadu vecumā, vēlēdams līdzināties saviem elkiem Tomam Delondžam un Markam Hopusam no Blink - 182, sāka mācīties spēlēt basģitāru. 15 gadu vecumā viņš nolēma iesaistīties kādā grupā. mūzikas žurnālā NME viņš ieraudzīja sludinājumu, ka kāda grupa meklē basistu un bundzinieku. Atlasi grupai rīkoja Denijs Džouns un Toms Flečers. Dugijam tika basģitārista vieta, bet Harijs Džads kļuva par grupas bundzinieku. Vēlāk grupa pieņēma nosaukumu McFly.
McFly
Dugijs ir grupas basists un fona vokālists. Dažreiz viņš dzied arī solo. Viņš ir līdzautors ļoti daudzām McFly dziesmām. Kopā ar grupu viņš ir saņēmis dažādus apbalvojumus, kā arī uzstājis kopā gan ar Rodžeru Daltriju no The Who un Braienu Meju no Queen.
Privātā dzīve
Dugijs ir grupas klusākais dalībnieks, maz runājot intervijās. Viņa grupas biedri viņu bieži vien par to izsmej, sakot, ka viņš bieži runā nedomājot, tāpēc ir labāk, ka viņš uzvedas klusi.
2006. gadā viņš saņēma Virgin Award balvu kā pievilcīgākais vīrietis.
Kopš 2009. gada maija viņš satiekas ar Frenkiju Stefordu no The Saturdays.
Televīzijas un filmu pieredze
Dugijs kopā ar saviem grupas biedriem ir piedalījies daudz dažādos TV šovos. 2005. gada janvārī viņi bija viesmākslinieki Britu TV seriāla Casualty sērijā.
Tāpat grupa atveidoja paši sevi filmā jauniešu komēdijā Just My Luck.
Drustu pagasts
Drustu pagasts ir Smiltenes novada teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas Drustos. Robežojas ar sava novada Launkalnes un Variņu pagastiem, Gulbenes novada Rankas pagastu, Cēsu novada Jaunpiebalgas, Zosēnu un Dzērbenes pagastiem.
Upes
Dzestrene, Gauja, Naucupīte, Palsa, Pērļupe, Stādiņupīte, Ubeja.
Ezeri
Pagasta teritorijā ir 22 ezeri un 25 ūdenskrātuves ar platību lielāku par 1 ha.
Aldaru ezers, Auļukalna ezers, Brengūzis, Draudzesskolas ezers, Duniju ezers, Dūķis, Jaundrustu ezers, Jēcu ezers, Kreiļu ezers, Krogus ezers, Līnaizis, Naucu ezers, Nesaules ezers, Papalsis, Raudu ezers, Seisums, Slepkavu ezers, Stādiņu ezers, Tabiņu ezers, Valdieris un Vieslavēnu ezers.
Ūdenstilpes
Bumberģa dīķis, Glāznieku dīķi, Lībiešu dīķis, Tulču dīķis.
Vēsture
Drusti pirmoreiz minēti 13. gs. 1262. gadā tie kļūst par bīskapa Alberta īpašumu. Dzērbenes—Drustu draudzes novads bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem. 1935. gadā pagasta platība bija 120 km² un tajā bija 1521 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Drustu un Pērļupes ciema padomes. 1951. gadā Drustu ciemam pievienoja daļu Pērļupes ciema, 1956. gadā Launkalnes ciemu, 1975. gadā Gatartas ciemu. 1990. gadā Drustu ciems pārdēvēts par pagastu. 2009. gadā Drustu pagasts apvienots ar Raunas pagastu izveidojot Raunas novadu. 2021. gadā Raunas novadu iekļāva Smiltenes novadā.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Auļukalns, Baižas, Briņģi, Drusti, Dūķi, Gatarta, Jaundrusti, Mīlakšas, Skripsti, Tulči, Vāgāni.
Neonacisms
Neonacisms ir termins, kuru attiecina uz nacionālsociālisma ideju sekotājiem pēc Otrā pasaules kara.
Starp neonacisma piekritējiem pastāv dažādi strāvojumi, jo ne visi piekrīt dažādiem nacionālsociālisma aspektiem, piemēram, holokausta noliegšanai, rasismam un citiem uzstādījumiem. Tomēr raksturīgi uzskati starp neonacisma piekritējiem ir rasisms, ksenofobija, antisemītisms, imperiālisms, nacionālisms, konservatīvisms, antikomunisms, antiliberālisms, kā arī citi līdzīgi uzskati. Neonacisma uzskatu pārstāvji bieži vien neizmanto šo terminu savos nosaukumos. Atsevišķās Eiropas valstīs pastāv likumi, kuri ierobežo vai aizliedz neonacisma propagandēšanu vai atbalstīšanu, kā arī pašas neonacistu kustības. Daudzi skinhedi ir neonacisma piekritēji.
Sēme
Sēme ir apdzīvota vieta Tukuma novada Sēmes pagastā, pagasta centrs. Atrodas pagasta dienviddaļā, Lāčupītes krastos. Sēmē atrodas pagasta administrācija, pamatskola, bibliotēka, tautas nams, 1,4 km uz ziemeļrietumiem — Sēmes luterāņu baznīca. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Kulves pusmuižu (Vorwerk Kulwen). Vēsturiskā Sēmes muiža atradās Sēmes ezera ziemeļu krastā kādus 3 kilometrus uz ziemeļrietumiem no mūsdienu Sēmes.
Inešu pagasts
Inešu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Kaives un Vecpiebalgas pagastiem un Madonas novada Jumurdas un Liezēres pagastiem. Pagasta centrs atradās Inešos.
Upes
Dzirnavupīte, Laskate, Liedes strauts, Nedzīte, Ogre, Orisāre, Pāvīte, Sustala.
Ezeri
Bezdibens, Briņģu ezers, Ilzītes ezers, Inesis, Kumeļezers, Nedzis, Pāvītes ezers, Sivēns, Tauns, Vārnezers.
Vēsture
1945. gadā Vecpiebalgas pagasta dienvidu daļā izveidoja Inešu ciema padomi. 1954. gadā Inešu ciemam pievienoja daļu likvidētā Cirstu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vecpiebalgas novadā. 2021.gada Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.
Cirstu muižas kungu māja. To 1886. gadā ķieģeļu neogotikas stilā cēlis pēdējais muižas īpašnieks M. fon Strandmanis. Iekārtota viesu māja.
Apdzīvotās vietas
Alitēni, Bitēni, Briņģi, Cirsti, Čolēni, Grinēni, Ineši, Kaļvi, Kauguļi, Krūmēni, Ļavāni, Naurēni, Paulēni, Raunas, Reinkaļvi, Sāvas, Sviļi, Ūdrēni.
Sūzana Zontāga
Sūzana Zontāga (en, dzimusi Rozenblata (en), mirusi ) bija ebreju izcelsmes ASV esejiste, literatūrkritiķe, rakstniece un politiskā aktīviste. Zontāga tiek saistīta ar kreisajām, antiglobālisma, feminisma kustībām.
Biogrāfija
Kā Sūzana Rozenblata dzimusi Ņujorkā ebreju izcelsmes kažokādu tirgotāja ģimenē. Kad Sūzanai bija pieci gadi, tēvs nomira. Septiņus gadus vēlāk māte apprecējās vēlreiz, un Sūzana pieņēma patēva uzvārdu.
Zontāga uzauga Arizonas štata Tūsonā un Losandželosā. Sāka studēt Bērkli, vēlāk pārgāja uz Čikāgas Universitāti, kur ieguva bakalaura grādu. 17 gadu vecumā, mācoties Čikāgas Universitātē, apprecējās ar sociologu Filipu Rīfu. Viņi bija precējušies astoņus gadus, 1952. gadā viņiem piedzima dēls Deivids Rīfs, kurš vēlāk kļuva par mātes redaktoru.
Vēlāk Zontāga studēja filozofiju, literatūru un teoloģiju Hārvardā, Oksfordā un Sorbonnā.
Zontāga kļuva par Ņujorkas intelektuālās dzīves redzamu pārstāvi. 1966. gadā tika publicēts Zontāgas eseju krājums "Pret interpretāciju" (Against Interpretation), kurš kļuva plaši pazīstams. Zondāga bija biseksuāle, vispazīstamākās kļuva viņas attiecības ar fotogrāfi Anniju Leibovicu.
Savulaik Zontāga apmeklēja Ziemeļvjetnamu, atbalstot to cīņā. Tomēr Zontāga bija kritiski noskaņota pret Austrumeiropas sociālismu, nosaucot to par "fašismu ar cilvēcīgu seju".
Bosnijas kara Sarajevas aplenkuma laikā ilgstoši uzturējās Sarajevā, iestudējot tur Semjuela Beketa lugu "Gaidot Godo", tāpēc šajā pilsētā viņas vārdā nosaukta iela.
1976. gadā Zontāgai diagnosticēja krūts un dzemdes vēzi. Pēc ķīmijterapijas un radiācijas kursa viņai izdevās izveseļoties, tomēr, iespējams ārstniecības dēļ, 1998. gadā viņai atklāja leikēmiju, no kuras viņa mira 2004. gadā. Apglabāta Parīzē, Monparnasas kapsētā.
Bibliogāfija (nepilna)
Daudz eseju publicēts periodikā.
Keita Mosa
Katrīna Anna Mosa (en, dzimusi Londonā, Lielbritānijā), plašāk pazīstama kā Keita Mosa (en), ir angļu modele, viena no bagātākajām un pieprasītākajām modelēm pasaulē.
Karjera
Keita modeles karjeru sāka 14 gadu vecumā, pēc tam, kad viņu Ņujorkas lidostā pamanīja "Storm Model Management" dibinātāja Sāra Doukas (Sarah Doukas). Atceroties šo dienu, Sāra kādā intervijā atzīst: "Keitai bija ēterisks izskats, tāda kā caurspīdība. Un viņai bija fenomenāla kaulu struktūra. Viņa bija jauna un neapšaubāmi skaista." Tomēr sākotnēji Keitai bija grūti atrast darbu: būtiskais šķērslis bija viņas nelielais, meitenīgais augums, kas nemaz nelīdzinājās tālaika supermodeļu Sindijas Kraufordes, Klaudijas Šiferes un Naomi Kempbelas garajām un sievišķīgajām figūrām, kas tika uzskatītas par skaistuma etalonu. Tādēļ Keita līdz vidusskolas beigšanai par modeli strādāja tikai periodiski.
1992. gadā Keita piedalījās slavenā dizainera Calvin Klein jaunākās kampaņas provēs un galu galā kļuva par šīs kampaņas reklāmas seju. Kā atceras dizainers: "Viņai piemita kaut kas bērnišķīgs un vienlaicīgi arī sievišķīgs. Tas ir tāds jutekliskums, kas, manuprāt, ir ļoti aizraujošs."
Kampaņas bildes pirmoreiz tika publicētas 1993. gada pavasarī. Keitas tievums radīja plašas debates sabiedrībā, daži Keitu vainoja anoreksijas propagandēšanā. Savukārt kampaņas bildes izpelnījās nosodījumu no Amerikas Savienoto Valstu prezidenta Billa Klintona, kurš uzskatīja, ka bildes popularizē jau tā izplatīto "heroīna šiku" (modes virziens 1990. gados) Par spīti īsajam augumam, Keita izpelnījās atzinību modes industrijā un tika uzaicināta demonstrēt vairāku elitāru modes namu tērpus. Keita ir sadarbojusies ar tādiem pasaulslaveniem modes namiem kā Gucci, Dolce & Gabbana, Louis Vuitton, Versace, Roberto Cavalli, Chanel, Missoni, David Yurman, Dior, Yves Saint-Laurent, Burberry, Stella Mcartney, viņa ir arī Longchamp, Bvlgari un kosmētikas ražotāja Rimmel reklāmas seja.
2005. gada nogalē Keita piedzīvoja būtisku triecienu savai karjerai. 15. septembrī Londonas laikraksts Daily Mirror publicēja fotogrāfijas, kurās Keita Mosa bija redzama lietojam kokaīnu. Keitas tābrīža draugs Pīts Dohertijs (Pete Doherty) apgalvoja, ka fotogrāfijas laikrakstam pārdevis viņa bijušais menedžeris, par to saņemot 150 000 Lielbritānijas mārciņu lielu atlīdzību. Kokaīna skandāla rezultātā vairāki modeles sponsori un modes nami atsacījās no turpmākās sadarbības ar Keitu. To vidū bija arī Zviedrijas apģērbu ražotājs H&M un modes nami H Stern un Burberry. Chanel paziņoja, ka neatjaunos ar Keitu noslēgto līgumu, kurš bija spēkā līdz 2005. gada oktobrim. Skandāls Keitai radīja aptuveni 4 miljonu mārciņu lielus zaudējumus. Galu galā Keita publiski atvainojās un jau oktobrī sāka ārstēties rehabilitācijas klīnikā. Lai arī Lielbritānijas policija turpināja izmeklēt šo lietu, 2006. gada 16. jūnijā lieta tika izbeigta pierādījumu trūkuma dēļ.
2007. gada jūlijā Keita izšķīrās ar Dohertiju, un viņas pašreizējais dzīvesbiedrs ir The Kills ģitārists Džeimijs Hinss.
Valdgales pagasts
Valdgales pagasts ir teritoriāla vienība Talsu novada vidusdaļā. Robežojas ar Talsu pilsētu un Dundagas, Īves, Laidzes, Ģibuļu, Puzes un Ārlavas pagastiem.
Upes
Alkšņvalks, Atara, Augšdonava, Dingsvalks, Lagžu valks, Lejasdonava, Liepniekvalks, Pelišdanga, Sundzeru valks, Sustriņvalks, Viekste, Zemdegsupe, Ķēšupe, Ūķene.
Ezeri
Lielais Kūtiņas ezers, Mazais Kūtiņas ezers, Stūriņezers.
Vēsture
Mūsdienu pagasta teritorijā vēstursiki atradās Limbuža muiža (Gut Limbuschen), Pubužu muiža (Gut Pobuschen, Pobuži), Pūņu muiža (Gut Puhnjen, Vecpūņas), Valdgales muiža (Gut Waldegahlen, Valdgale).
1920. gadā Talsu apriņķa Valdegales pagastam pievienoja Laidzes pagastu. 1925 gadā pagastu pārdēvēja par Laidzes pagastu. 1945. gadā Laidzes pagastā izveidoja Valdgales ciemu. 1954. gadā tam pievienoja Valdemāra ciemu. 1961. gadā daļu teritorijas iekļāva Laidzes ciemā. 1963. gadā pievienoja daļu Ziedoņa ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Talsu novadā.
Apdzīvotās vietas
Pūņas, Cīruļi, Valdgale, Gambija, Lielsalas, Pobuži, Vecpūņas, Ģibzde, Sumburciems
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pūņas (pagasta centrs), Valdgale, Cīruļi, Vecpūņas.
Funkcionālisms
Funkcionālisms var būt:
Birzgale
Birzgale ir ciems Ogres novada Birzgales pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie Zvirgzdes upes 31 km no novada centra Ogres, 20 km no tuvākās pilsētas Ķeguma un 66 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Birzgales muižas (Birsgallen) un mācītājmuižas (Mitten) zemes. Mācītājmuiža pēc vairākkārtējas nodegšanas līdz mūsdienām nav saglabājusies (tāpat kā Birzgales luterāņu baznīca, kur kalpojis arī Vecais Stenders), taču uz tās klēts pamatiem 1933. gadā uzbūvēts Tautas nams Skolas ielā 2, kas darbojas joprojām.
1932. gadā Birzgalei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Birzgalē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, mūzikas skola, tautas nams, bibliotēka, muzejs "Rūķi" un pasts. Divus kilometrus uz ziemeļrietumiem no ciema atrodas pamestais Birzgales lidlauks.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
1965. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1965. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.
Harisons Fords
Harisons Fords (dzimis Čikāgā, ASV) ir ASV kinoaktieris un kinoproducents.
Biogrāfija
Harisons Fords piedzima Čikāgā, Ilinoisas štatā. Harisona vecāki ir Dora Nidelmane un Kristofers Fords.
1960. gadā viņš pabeidza skolu un iestājās Riponas koledžā (Viskonsina), no kurienes tika atskaitīts nesekmības dēļ. 1964. gadā pārvācās uz Losandželosu, kur parakstīja līgumu ar Columbia Pictures. Iesākumā tika uzskatīts par aktieri neveiksminieku, it īpaši pēc reizes, kad montāžas laikā tika izgrieztas visas ainas ar viņa līdzdalību filmā Zabriskie Point. Fords gandrīz pameta savu kino karjeru, bet viņu nejauši satika Džordžs Lūkass un uzaicināja viņu uz filmas "Amerikāņu grafiti" filmēšanu (1973). Harisona Forda pazīstamākās lomas ir kosmiskais pilots Hans Solo filmu sērijā "Zvaigžņu kari" un arheologs un piedzīvojumu meklētājs Indiana Džonss "Pazudušā šķirsta meklējumos" un sekojošos piedzīvojumu turpinājumos.
Fords ir atveidojis dažādas lomas vairākās ienesīgās Holivudas filmās, kam ir bijuši rekordlieli ienākumi ("Mūsdienu apokalipse", "Prezidenta lidmašīna", "Bēglis"). Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par galveno lomu filmā Witness (1985).
Uz 2010. gada martu kopējie kases ieņēmumi ASV filmām ar Harisona Forda dalību bija 3,630 miljardi dolāri un 6,657 miljardi pasaules kases ieņēmumi. Fords ir trešais aktieris pēc kases ieņēmumu lieluma pasaulē pēc Toma Henksa un Semjuela L. Džeksona.
Varakļānu pagasts
Varakļānu pagasts ir viena no Varakļānu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Varakļānu pilsētu un Murmastienes pagastu, Madonas novada Barkavas pagastu, Jēkabpils novada Atašienes pagastu, Preiļu novada Sīļukalna pagastu un Rēzeknes novada Dekšāru pagastu.
Daba
Kopējā pagasta teritorija ir 99170 ha, no tiem meži aizņem 2870 ha, lauksaimniecības zeme 5357 ha.
Upes
Strodauka
Cauri pagastam tek Kažauka, Malmuta, Teicija, Varakļānu strauts, Kažova un Brieža grāvis, pagastā atrodas daļa no Meirānu kanāla.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotas vietas ir Stirnienes muiža (pagasta centrs), Kokari (bijušais pagasta centrs) un Stirniene (Stiernine). Grozas, Puntuži.
Televizors
Vēsture un attīstība
Pirmās televīzijas sistēmas izmantoja mehānisku attēla izvērsi, bet televīzijas signāls tika pārraidīts pa vadiem. Pirmo elektromehānisko televizoru patentēja vācu students Pauls Gotlībs Nipkovs 1884. gadā. Tā galvenās sastāvdaļas bija plakana neona lampa un rotējošs disks ar daudziem sīkiem noteiktā secībā izvietotiem caurumiņiem (tā saucamais Nipkova disks). 20. gadsimta sākumā tika izgudrots televizors ar mehānisko spoguļizvērsi. To izgudroja Pēterburgas tehnoloģiskā institūta profesors Boriss Rozings 1911. gadā. Viņa skolnieks Vladimirs Zvorikins vēlāk emigrēja uz ASV, kur 1928. gadā patentēja pirmo spoguļizvērses televizoru.
Pēc elektronstaru lampu izgudrošanas radās iespēja televizoros lietot elektronisko izvērsi un iegūt attēlu uz luminiscējoša ekrāna. Šie televizori jau bija daudz līdzīgāki mūsdienās pazīstamajiem.
Latvijā pirmie televizori parādījās 20. gadsimta 50. gadu vidū. To kineskopi bija niecīgu izmēru un attēla palielināšanai bija jāizmanto speciālas ar ūdeni pildītas lēcas. Televīzijas tehnika strauji attīstījās un pamazām televizori ienāca ikkatrā ģimenē. 70. gadu vidū tika uzsāktas krāsainās televīzijas pārraides un sākās melnbalto televizoru nomaiņa pret krāsainajiem. Sākumā krāsainajos televizoros lietoja speciālus krāsainos kineskopus. Mūsdienās ir arī citas tehnoloģijas — plazmas displeji, šķidro kristālu displeji un citas, piemēram, projekcijas televizori.
Mūsdienās analogos televizorus sāk aizstāt ciparu televīzijas uztvērēji. Latvijā ciparu televīzijas testa pārraides uzsāktas 2002. gada maijā. Pēc uzbūves ciparu televizori, atskaitot papildus iebūvēto ciparsignāla atkodēšanas bloku, maz atšķiras no analogajiem.
Televīzijas standarti
Ir izgudroti daudzi elektroniskās televīzijas standarti, bet praktiska nozīme ir trim sistēmām — PAL, SECAM un NTSC. SECAM sistēma tika izmantota PSRS un joprojām tiek lietota vairumā bijušās PSRS valstu, kā arī Francijā. PAL sistēma pieņemta lielākajā daļā Eiropas valstu, bet NTSC — Amerikas kontinentā un Japānā. Latvijā 90. gadu vidū notika pāreja no SECAM sistēmas uz PAL sistēmu. Melnbaltās televīzijas līmenī šīs abas sistēmas ir pilnīgi savietojamas. Mūsdienu televizori var uztvert vienu vai vairākas televīzijas sistēmas.
Televizora uzbūve
Analogā televizora pamatbloki:
Sikima
Atrodoties Himalaju dienvidu pakājē, Sikimā ir plaša ģeogrāfiska un bioloģiska daudzveidība. Klimats variē no subtropiskā līdz alpīnajam. Štata ziemeļrietumos, uz robežas ar Nepālu atrodas pasaulē trešā augstākā virsotne Kančendžangs.
Kauņas guberņa
Kauņas guberņa bija Krievijas impērijas guberņa (1843-1915), kurā ietilpa arī neliela daļa no mūsdienu Latvijas teritorijas (daļa no Jēkabpils novada, Bauskas novada, Dobeles novada) un Baltkrievijas (daļa no Braslavas rajona). Guberņas centrs bija Kauņa.
Robežojās ar Kurzemes guberņu ziemeļos, Vācijas impērijas Prūsijas karalisti rietumos, Suvalku guberņu dienvidos, Viļņas guberņu dienvidaustrumos. 1915. gadā gandrīz visu Kauņas guberņu okupēja vācu karaspēks, tomēr formāli tā pastāvēja līdz 1918. gada 16. februārim, kad tika atjaunota Lietuvas valsts.
Izveide
Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts trešās dalīšanas 1795. gadā lielākā daļa no Žemaitijas kunigaitijas, Traķu vaivadijas un Viļņas vaivadija nonāca Krievijas impērijas sastāvā un 1796. gada beigās tika izveidota Lietuvas guberņa. 1801. gadā pēc Aleksandra I rīkojuma Lietuvas guberņa tika sadalīta un nodibināta Viļņas guberņa un Grodņas guberņa. 1842. gada beigās Krievijas imperators Nikolajs I izdeva rīkojumu vēlreiz sadalīt lietuviešu apdzīvoto teritoriju divās daļās, izveidojot Kauņas guberņu un Viļņas guberņu. Tas tika izdarīts 1843. gada jūlijā.
Likvidācija
Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gada vasarā Vācijas impērijas karaspēks ieņēma Kauņas guberņas teritoriju, Krievija formāli atteicās no teritoriālām pretenzijām uz bijušo Kauņas guberņu 1918. gada martā, parakstot Brestļitovskas miera līgumu.
Latvijas-Lietuvas robežas nospraušana tika pabeigta 1921. gada 20. martā. Latvijai tika pievienotas šādas Kauņas guberņas teritorijas:
Djūka Universitāte
Djūka Universitāte (Duke University) ir uz pētniecību orientēta privāta universitāte. Tā atrodas Daremā, Ziemeļkarolīnas štatā.
Vēsture
Dibināta 1838. gadā Trinitijas pilsētā Ziemeļkarolīnā kā privāta metodistu un kvēkeru Savienības institūta biedrības Brauna skola (Brown's Schoolhouse of the Union Institute Society), 1841. gadā to pārdēvēja par Savienības institūta akadēmiju (Union Institute Academy), 1851. gadā par Normālo koledžu (Normal College), 1859. gadā par Trinitijas koledžu (Trinity College).
1892. gadā to pārcēla uz tagadējo atrašanās vietu un 1924. gadā nosauca tabakas rūpnieka Vašingtona Djūka vādā.
Lūšupīte
Lielākā pieteka Sēme (8 km; labā).
32. autobusu maršruts (Rēzekne)
Maršruts
Blaumaņa iela — Rītausma kursē pa šādām ielām: Blaumaņa iela, Maskavas iela, Atbrīvošanas aleja, Saules iela un Centrālā iela (Pleikšņi).
Atbrīvošanas alejas rekonstrukcijas laikā
Sakarā ar Atbrīvošanas alejas rekonstrukcijas darbiem, no 2011. gada 14. marta sabiedriskā transporta kustība tika novirzīta uz Dārzu ielu, ka rezultātā 40. autobusu maršruts arī tika mainīts.
Maršruts
Blaumaņa iela — Rītausma kursē pa šādām ielām: Blaumaņa iela, Maskavas iela, Atbrīvošanas aleja, Stacijas iela, Dārzu iela, Latgales iela, Atbrīvošanas aleja, Saules iela un Centrālā iela (Pleikšņi).
Rītausma — Blaumaņa iela kursē pa šādām ielām: Centrālā iela (Pleikšņi), Saules iela, Atbrīvošanas aleja, Latgales iela, Dārzu iela, Stacijas iela, Atbrīvošanas aleja, Maskavas iela un Blaumaņa iela.
Pieturvietas
Atbrīvošanas alejas rekonstrukcijas laikā 32. autobusu maršrutā pavisam bija 33 pieturas: maršrutā Blaumaņa iela — Rītausma bija 16 pieturas, bet maršrutā Rītausma — Blaumaņa iela bija 17 pieturas.
Dins (mērvienība)
Dins ir CGS sistēmas spēka mērvienība. 1 dyn = 1 g*cm*s-2 = 1/100 000 N. Tātad 1 dinu liels svars piemīt tādam ķermenim, kura masa ir 1 grams, ja brīvās krišanas paātrinājums ir 1 cm/s2. Bet tā kā tas uz Zemes ir nevis 1, bet gan apmēram 980 cm/s2, tad 1 kg smags ķermenis spiedīs uz Zemes virsmu jau ar 980 000 dinu lielu spēku.
1 ņūtons = 105 (100 000) dini.
Ja ķermenis atrodas uz Zemes virsmas un tā masa ir 1 kg, tad tā svars būs 1 x 9,8 = 9,8 N, jeb 980 000 dinu, tātad 1 dins ir aptuveni vienāds ar 1/100 grama masas.
Cilvēks, kura masa ir 70 kilogrami, spiež uz Zemes virsmu ar 68 600 000 dinu lielu spēku.
Jadviga (Polijas valdniece)
Svētā Jadviga (hu, pl; dzimusi 1373. vai 1374. gadā, mirusi ) bija Polijas karalis no 1384. gada (tituls vīriešu dzimtē, jo Polijas tronī nedrīkstēja būt sieviete).
Kopš 1386. gada pēc precībām ar Jagaili Polijas karaliene, Lietuvas lielkņaziene un Krievijas valdniece (Hedvigis regina Polonie, princepsque Lithuanie suprema et heres Russie).
Dzīvesgājums
Jadviga bija Ungārijas karaļa Lajoša I un Bosnijas bana meitas Elizabetes meita. Anžū dinastijas pārstāve. Jadvigas pirmie gadi pagāja Ungārijas galmā Budā, bet jau četru gadu vecumā viņa tika nosūtīta uz Austrijas galmu, jo bija plānotas viņas precības ar Austrijas valdnieku.
Pēc Polijas un Ungārijas karaļa Lajoša I nāves, Polijas šļahta vairs negribēja turpināt personālūniju ar Ungāriju, tāpēc piedāvāja kļūt par karali Ungārijas karalienes Marijas jaunākajai māsai Jadvigai. Jadvigas māte - Bosnijas Elizabete, kura faktiski valdīja Ungārijā, piekrita.
1384. gadā Jadviga 10 gadu vecumā tika kronēta par Polijas valdnieci kā Rex Poloniæ. Bija vairāki pretendenti uz Jadvigas roku, bet, Polijai noslēdzot Krēvas ūniju ar Lietuvas lielkņazisti, par Jadvigas vīru kļuva Lietuvas lielkņazs Jagailis, pārejot katoļticībā un pieņemot vārdu Vladislavs. Nodibinājās Polijas karalistes un Lietuvas lielkņazistes personālūnija, un Lietuva pieņēma katoļticību. Polijā valdīja gan Jadviga, gan Vladislavs.
Jadviga mira 1399. gadā 25 gadu vecumā pēc neveiksmīgām dzemdībām, un par Polijas vienīgo valdnieku kļuva Vladislavs II.
Jadviga savā laikā bija slavena ar savu skaistumu, labo izglītību un labdarību. Jau drīz pēc nāves radās leģendas par Jadvigu un Jadvigas pielūgšana, tomēr tikai 1997. gadā pāvests Jānis Pāvils II kanonizēja Jadvigu, un viņa kļuva par Sv. Jadvigu - karalieņu un vienotās Eiropas aizbildni.
Jamal-201
Pavadonis izgatavots uzņēmumā RKK Ènergija uz platformas UKP (Universālā kosmiskā platforma) bāzes. Derīgo kravu izgatavoja Alcatel Space un Alenia Spazio. Kosmiskais aparāts apgādāts ar 9 C joslas un 6 Ku joslas raidītājiem. Plānotais darbības laiks bija 12 gadi.
Lidojuma gaita
Jamal-201 tika palaists 06:22  UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 81. laukuma 23. palaišanas iekārtas. Kopā ar to tika palaists Krievijas pavadonis Jamal-202.
Jamal-201 tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 90° austrumu garuma, kur jau atradās Jamal-102.
tika pazaudēti sakari ar Jamal-201. Nākamajā dienā tā darbība bija atjaunota.
pavadonis sabojājās, līdz ar to pārtrūka sakaru un televīzijas kanāli. 50 % pavadoņa jaudas tika pārslēgti uz Jamal-300K, kurš atradās tajā pašā orbitālajā pozīcijā. Līdz 9. jūnijam pārējie sakaru kanāli tika pārslēgti uz pavadoņiem Jamal-202 (49° A) un Jamal-402 (55° A). Atjaunot kosmiskā aparāta darbību neizdevās. 2014. gada oktobrī tika izmaksāta apdrošināšanas atlīdzība 16,7 miljoni eiro.
Vaits
Vaits var būt:
Encyclopædia Britannica
Encyclopædia Britannica (no latīņu valodas — 'Britu enciklopēdija') ir universāla enciklopēdija, kuru izdod uzņēmums Encyclopædia Britannica, Inc. Tā ir vecākā joprojām izdotā enciklopēdija pasaulē. Pirmo reizi tā izdota Edinburgā, Skotijā no 1768. līdz 1771. gadam. Enciklopēdija agri ieguva popularitāti, kas strauji palielinājās jau trešajā izdevumā, kurš nāca klajā 1801. gadā, tai bija jau 21 sējums.
Sport-Ekspress
Sport-Ekspress (ru) ir dienas avīze par sportu krievu valodā. Tiek izdota sešās valstīs, tostarp Latvijā. Dibināta 1991. g.
Sietnieku ezers
Sietnieku ezers atrodas Madonas novada Vestienas pagastā pie robežas ar Jumurdas pagastu. Atrodas Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū. Ezera platība ir 26,5 ha, vidējais dziļums 2 m, maksimālais dziļums 5,5 m. Caurteces ezers, tajā ietek strauts no Vidusezera, iztek Ilzīte. Divas salas ar kopējo platību 0,1 ha. Ezera dibens ir smilšains ar dūņu un sapropeļa kārtu. Tuvākās apdzīvotās vietas ir Vējava (4 km) un Vestiena (5 km). Ezers stipri aizaudzis, tajā aug niedres, meldri, kosas, kalmes, cūkauši, cirvenes, baltās ūdensrozes, dzeltenās un sīkās lēpes, mazlēpes, ežgalvītes, peldošās glīvenes, mazie un trejdaivu ūdensziedi, glīvenes (spožās, skaujošās u.c.), pūslenes, mieturu daudzlapes, pusgrimušās raglapes, ūdensgundegas, elodejas, hāras, elši. Tajā sastopamās zivis ir rauda, rudulis, līnis, asaris, līdaka, vēdzele, plaudis, karūsa. Ezerā sastopami arī neliels skaits vēžu. Ezerā ligzdo pīles. Ezera krastos ir salīdzinoši sliktas peldvietas.
.dk
.dk ir Dānijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Vecākie .dk domēni
Vecākie DK Hostmaster datubāzē reģistrētie .dk domēni ir dkuug.dk, diku.dk, bk.dk, ibt.dk, ifad.dk, lego.dk, mainz.dk and nordita.dk, kuri tika reģistrēti 1987. gadā, kad tika izveidots .dk domēns.
Gada cilvēks (Time)
Gada cilvēks ir Amerikas Savienoto Valstu ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "Time" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".
Tradicionāli žurnāls "Time" katra gada pēdējā decembra numurā nosauc "Gada cilvēku". Šī nominācija tiek piešķirta kopš 1927. gada, kad šo titulu ieguva lidotājs Čārlzs Lindbergs, kas pirmo reizi vienatnē pārlidoja Atlantijas okeānu.
Gada personu izvēlas žurnāla redaktori, nosaucot personu, cilvēku grupu vai kādu jēdzienu, kam attiecīgajā gadā bijusi pievērsta vislielākā ievērība informatīvajā telpā, ziņās. Iepriekš par "Gada cilvēkiem" ir kļuvuši Ādolfs Hitlers, Josifs Staļins, Džordžs Herberts Volkers Bušs, Džordžs V. Bušs, abstrakts amerikāņu kareivis un pat interneta lietotājs.
Vāclavs I Pšemisls
Vāclavs I saukts Vienacis (cs); dzimis ap 1205. gadu, miris ) bija Bohēmijas karalis no 1230. gada līdz savai nāvei 1253. gadā.
1228. gadā kronēts kā tēva Otokāra I līdzvaldnieks. Turpināja cīņu pret Austrijas hercogu Frīdrihu II. Nokavēja uz Legņicas kauju 1241. gada 9. aprīlī, kad mongoļi Baidara vadībā sakāva Henrika II komadētos poļus. Vēlāk mongoļu karaspēks devās caur Morāviju to izpostot. Ar laulību palīdzību centās iegūt Austrijas hercoga Frīdriha II īpašumus pēc tā nāves 1246. gadā. Veicināja pilsētu attīstību Čehijā.
Arvīds Barševskis
Arvīds Barševskis (dzimis ) ir latviešu biologs, entomologs, Daugavpils Universitātes profesors (2003), rektors (2007–2018), Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2011).
Dzīvesgājums
Dzimis tagadējā Šķeltovas pagastā. Mācījās Izvaltas vidusskolā, kuru beidza 1983. gadā. Studēja Daugavpils Pedagoģiskā institūta Dabaszinātņu fakultātē (1983-1988), tad M. Lomonosova Maskavas valsts universitātes bioloģijas fakultātes aspirantūrā Entomoloģijas katedrā pie prof. Rustema Žantijeva (1991). 1994. gadā Latvijas Universitātes Promociju padomē Bioloģijas nozarē aizstāvēja promocijas darbu "Austrumlatvijas skrejvaboles" un ieguva dr. biol. grādu.
2005. gadā Barševskis izveidoja un divus gadus vadīja Daugavpils Universitātes Sistemātiskās bioloģijas institūtu. No 2007. līdz 2018. gadam Barševskis bija Daugavpils Universitātes rektors, pēc tam zinātņu prorektors. 2023. gada 14. aprīlī Daugavpils Universitātes Satversmes sapulce Arvīdu Barševski vēlreiz ievēlēja rektora amatā.
Apbalvojumi
2010. gadā Barševska vārdā nosauca jaunatklāto Spānijas dienvidos sastopamo skrejvaboļu dzimtas sugu Platyderus barsevskisi.
Antroponīmija
Antroponīmija vai antroponomastika (no el — 'cilvēks' + onuma — 'vārds') ir onomastikas nozare, kas pēta cilvēku vārdus (antroponīmus).
Antroponīmijas izpētes subjekti ir:
GLSL
GLSL ir saīsinājums, ko lieto, lai apzīmētu OpenGL ēnošanas valodu (The OpenGL Shading Language). GLSL ir rakstīts ANSI C programmēšanas valodā. Lielākā daļa ANSI C valodas iespēju ir saglabātas, taču tās ir papildināts ar vektoru un matricu tipa datiem, ko bieži pielieto trīsdimensiju grafikā. GLSL izpratnē par ēnotāju sauc neatkarīgi kompilējamu vienību, kas ir uzrakstīta iepriekšminētajā valodā. Savukārt par programmu dēvē nokompilētu ēnotāju kopumu, kas piedevām ir sasaistīti savā starpā.
Siva
Siva (non) skandināvu mitoloģijā ir āsu dieviete, Tora sieva. Sivai ir zelta mati (iespējams, tie reprezentē labību; senislandiešu valodā par Sivas matiem gan sauc arī īpaša veida sūnas), kurus pagatavojuši rūķi un kuri aug gluži kā īsti. Jaunākajā Edā minēts, ka Loki nogriezis viņai matus, bet pēc tam Tors viņu piespiedis no cvergiem iegūt tādus pašus vietā. Snorre Sturlusons min arī keningu zeltam — "Sivas mati".
Pēc Freijas Siva ir skaistākā no dievietēm. Iespējams, ka Siva bijusi mājokļa un tīrumu dieviete, kā arī spējusi ietekmēt likteni. Sivas tēls parādās abās Edās, kā arī skaldiskajā dzejā. Siva ir Trūdas, Ulla un Modi māte.
Sivas vārdā nosaukts viens no Veneras vulkāniem.
Vērtība (ķīmija)
Vērtība jeb valence ( — 'spēks, spēja') ir ķīmisko elementu atomu spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir ūdeņraža vērtība, kas vienmēr ir 1).
Vēsture
Valences jēdzienu zinātnē ieviesa ķīmiķis Edvards Frenklends 1852. gadā. Tika noskaidrots, ka dažiem elementiem ir pastāvīga, bet citiem — mainīga vērtība. 1907. gadā Džozefs Tomsons pirmais ieteica vērtības būtības izskaidrošanai izmantot elektronu īpašības. Sākumā tika uzskatīts, ka vērtību nosaka ārējo elektronu skaits Tomsona statiskajā atoma modelī.
Vēlāk, attīstoties Rezerforda—Bora atoma teorijai, Nilss Bors mēģināja izskaidrot ķīmisko saiti ar elektronu kustību pa orbītu, kuras plakne perpendikulāra līnijai, kas savieno saistīto atomu kodolus. Eksperimenti šo pieņēmumu tomēr neapstiprināja.
1916. gadā Gilberts Lūiss izteica ideju, ka ķīmisko saiti veido atomiem kopīgi elektronu pāri, kas ir arī mūsdienu kovalentās ķīmiskās saites elektronu teorijas pamatā. Tātad vērtība ir atoma spēja dot noteiktu skaitu elektronu kopīgu pāru veidošanai. Lūisa teoriju attīstīja Ērvings Lengmīrs.
Savukārt jonu tipa savienojumos saite veidojas, pievelkoties pretēji lādētiem joniem — šo teoriju tajā pašā 1916. gadā izvirzīja vācu fiziķis Valters Kosels. Tas tika izskaidrots ar atomu tieksmi veidot astoņu elektronu konfigurācijas (oktetus) ārējās elektronu čaulās — šādi okteti atbilst cēlgāzu elektronu struktūrai un ir enerģētiski visizdevīgākie. Piemēram, nātrija atoma elektronu struktūra veidojas, pievienojot vienu elektronu iepriekšējā elementa — neona — elektronu čaulai, tādēļ šis "liekais" elektrons viegli tiek atdots (nātrija atomam ir maza jonizācijas enerģija). Savukārt fluora elektronu apvalkam viena elektrona pietrūkst, lai veidotos tā pati neona čaula un tas viegli elektronu pievieno (fluoram piemīt liela elektrontieksme). Tādējādi veidojas nātrija pozitīvs jons un fluora negatīvs jons, kas savā starpā pievelkas, bet vērtība šajā gadījumā ir pievienoto vai atdoto elektronu skaits.
Lai raksturotu atomu spēju savienoties vienam ar otru, izmanto ne tikai vērtības, bet arī oksidēšanas pakāpes un koordinācijas skaitļa (jonu kristāliem) jēdzienus.
Dace Akmentiņa
Dace Akmentiņa, īstajā vārdā Doroteja Šteinberga (dzimusi, mirusi ) bija latviešu aktrise, viena no pirmajām latviešu teātra zvaigznēm.
Biogrāfija
Dzimusi 1858. gadā Grienvaldes muižas (Grünwald) pagastā mūrnieka ģimenē. Mācījās pagasta skolā, 1875. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur strādāja par šuvēju un dziedāja korī. 1886. gadā uzstājās Vaņas lomā Rīgas Latviešu teātra iestudētajā lugā pēc Mihaila Gļinkas operas "Dzīvība priekš cara" motīviem. Pēc pirmajiem panākumiem tika angažēta pastāvīgam darbam teātrī. Rodes Ebelīna vadībā viņa izauga par teicamu tēlotāju ar lielisku raksturojumu, dziļām psiholoģiskām niansēm, dzidru, liriski plūstošu valodu.
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada tēloja reti, savu pēdējo lomu nospēlēja 1922. gadā. Hroniskas slimības dēļ pēdējos dzīves gadus pavadīja gultā.
Mirusi 1936. gadā.
Ievērojamākās lomas
Kārlēns Blaumaņa lugā "Skroderdienas Silmačos", Kristīne Blaumaņa lugā "Ugunī", Mirdza Aspazijas lugā "Vaidelote", Grietiņa Gētes lugā "Fausts", Ofēlija Šekspīra lugā "Hamlets", Dezdemona Šekspīra lugā "Otello".
Pārsātināts šķīdums
Pārsātināts šķīdums ir šķīdums, kas satur vairāk izšķīdušās vielas, nekā nepieciešams to piesātināšanai dotajā temperatūrā. Pārsātināts šķīdums ir termodinamiski nestabils un no tā ārējas iedarbības rezultātā viegli izkrīt nogulsnes, tāpēc pārsātināts šķīdums nevar būt līdzsvarā ar nogulsnēm (nevar saturēt izšķīdušās vielas nogulsnes). Pārsātinātus šķīdumus iegūst, samazinot izšķīdušās vielas šķīdību (izmainot temperatūru vai šķīdinātāja sastāvu). Visērtāk pārsātinātu šķīdumu var iegūt, vielu šķīdinot augstākā temperatūrā un pēc tam temperatūru uzmanīgi pazeminot (vielas šķīdībai jāpalielinās, paaugstinot temperatūru).
Izmantošana
Izkrītot nogulsnēm no pārsātināta šķīduma, mēdz izdalīties siltums, dažkārt pat visai ievērojams. Pēc šāda principa darbojas "ķīmiskie sildītāji", kas satur pārsātinātu nātrija acetāta šķīdumu.
Bibliofilija
Bibliofila savāktā kolekcija pēc viņa nāves bieži nokļūst publisko bibliotēku fondos, tādējādi paverot iespēju interesentiem iepazīties ar retajiem izdevumiem. Pirmie bibliofili parādījās jau Senajā Grieķijā un Senajā Romā. Bibliofilija kļuva par daudz plašāku parādību līdz ar grāmatu iespiešanas izgudrošanu Eiropā.
Mūsdienās bibliofili daudzās valstīs apvienojas biedrībās un klubos. Ievērojams latviešu bibliofils bija Jānis Misiņš, kura kolekcija lika pamatu Misiņa bibliotēkai, kurā ir savākti daudzi ļoti reti izdevumi.
AS Monaco FC
Association Sportive de Monaco Football Club, biežāk zināms kā AS Monaco vai vienkārši Monaco, ir Monako futbola klubs no Monako Firstistes. Klubs spēlē Francijas futbola augstākajā līgā un ir viens no veiksmīgākajiem klubiem, astoņas reizes uzvarot Francijas čempionātā un piecas reizes Francijas kausā. Monaco regulāri piedalās arī Eiropas klubu turnīros, 1992. gadā sasniedzot Kausu ieguvēju kausa finālu, bet 2004. gadā Čempionu līgas finālu.
Neskatoties uz to, ka Monako pamatiedzīvotāji ir monegaski, šo klubu ir trenējis tikai viens šīs tautības treneris - Armāns Forčerio.
Komandas sastāvs
.
Vēzis (zvaigznājs)
Vēzis ir viens no Zodiaka zvaigznājiem. Apzīmē:. Tas ir blāvs zvaigznājs, atrodas starp Dvīņiem un Lauvu. Zvaigznājā atrodas 60 ar neapbruņotu aci redzamas zvaigznes. Vēzim bija sava loma Hērakla 12 varoņdarbos. Saskaņā ar mītu, kad Hērakls cīnījās ar Hidru, dieviete Hēra sūtīja Vēzi, lai tas novērš Hērakla uzmanību. Vēzis ieķērās Hērakla kājas pirkstā, bet Hērakls cīņas karstumā to samina. Hēra atalgoja Vēzi par tā sniegumu, piešķirot vietu debesīs. Tā kā Vēža sniegums bija nenozīmīgs, viņa zvaigznājā ir tikai blāvas zvaigznes.
Gundars Bērziņš (politiķis)
Gundars Bērziņš (dzimis Krustpils rajonā, miris ) bija latviešu lauksaimnieks, uzņēmējs un politiķis, bijušais finanšu un veselības ministrs. Kā Latvijas Zemnieku savienības un Tautas partijas biedrs bijis ievēlēts četros Saeimas sasaukumos.
Dzīvesgājums
Dzimis 1959. gadā Krustpils rajona Antūžos (tagad Variešu pagasts) "Dellēs" zemkopja ģimenē. 1983. gadā absolvēja Rīgas Politehniskā institūta Mehānikas un mašīnbūves fakultāti.
Bija zemnieku saimniecības "Delles" īpašnieks Jēkabpils novadā, 2009. gadā ziņots, ka apsaimnieko 665 hektārus zemes (kopā 15 nekustamie īpašumi, pārsvarā lauksaimniecībā izmantojamā zeme), tādējādi tobrīd bija viens no simt Latvijas lielākajiem zemes īpašniekiem.
Politiskā darbība
Neilgu laiku bijis PSKP biedrs (1988—1989).
1993. gadā G. Bērziņš iestājās Latvijas Zemnieku savienībā un tika ievēlēts 5. Saeimā. Tai sākot darbu kļuva arī par Zemkopības ministrijas parlamentāro sekretāru. Kandidēja arī 1995. gadā notikušajās 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Zemnieku savienības, Kristīgi demokrātiskās savienības un Latgales Demokrātiskās partijas saraksta, taču netika ievēlēts. Šajā pašā gadā kļuva par Ministru prezidenta Andra Šķēles padomnieku.
1997. gadā izstājies no Latvijas Zemnieku savienības. 1998. gadā G. Bērziņš piedalījās Tautas partijas dibināšanā, saņēma partijas biedra karti ar 1. numuru un tika ievēlēts par partijas ģenerālsekretāru. Viņš kandidēja tā paša gada Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts 7. Saeimā, kur kļuva par Tautas partijas frakcijas priekšsēdētāju, atkāpjoties no partijas ģenerālsekretāra amata.
2000. gadā G. Bērziņš kļuva par finanšu ministru Andra Bērziņa valdībā. 2002. gadā ievēlēts 8. Saeimā, kur darbojās kā Budžeta un finanšu komisijas priekšsēdētājs.
2004. gadā G. Bērziņš tika apstiprināts par veselības ministru Aigara Kalvīša valdībā. 2006 . gada Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja arī 9. Saeimā, kuras darbības laikā G. Bērziņš saglabāja ministra amatu otrajā A. Kalvīša valdībā. 2007. gadā veselības problēmu dēļ G. Bērziņš atkāpās no ministra amata, neatjaunojot arī Saeimas deputāta mandātu.
2008. gadā G. Bērziņu izvirzīja par Tautas partijas pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas vadītāju, taču pēc vairākiem nekorektiem izteikumiem presē viņš tika atbrīvots no vēlēšanu kampaņas vadītāja pienākumiem.
2009. gada pašvaldību vēlēšanās nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē. Šajā pašā gadā kļuva par veselības ministres Baibas Rozentāles padomnieku, amatu šajā pašā gadā arī pametis, bet 2010. gadā G. Bērziņš nepārreģistrējās kā Tautas partijas biedrs.
Eņģeļciems
Eņģeļciems ir ciems Talsu novada Virbu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos netālu no Stendes—Lībagu ceļa 3,7 km no pagasta centra Jaunpagasta, 15 km no novada centra Talsiem un 108 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Eņģeļu muižas (Engelzeem) centru.
Akoruņas "Deportivo"
Real Club Deportivo de La Coruña ir profesionāls Spānijas futbola klubs no Akoruņas (Lakorunjas), Galisijā. Dibināts 1906. gadā un šobrīd spēlē Spānijas čempionāta trešajā līmenī — Otrajā B divīzijā.
Deportivo vienreiz ir uzvarējuši Spānijas čempionātā, tas notika 1999.–2000. gada sezonā. Klubs piecas reizes sezonu noslēdzis otrajā vietā, kā arī divreiz uzvarējis Spānijas kausā (1995. un 2002. gadā) un trīsreiz Superkausā. Lielākais panākums Eirokausos ir iekļūšana UEFA Čempionu līgas pusfinālā 2004. gadā, kur divu spēļu summā ar 0–1 piekāpās FC Porto.
Madonas apriņķa muižu nosaukumi
Madonas apriņķa muižu nosaukumi ir viens no avotiem Madonas apriņķa un Latvijas vēstures izziņai.
Akoruņas "Deportivo"
Mājas spēles kopš 1944. gada aizvada Riazor stadionā, kurā ir vietas 34 600 skatītājiem. Tradicionālajam formas tērpam krekls ir ar zilām un baltām svītrām, šorti un getras ir zilas. Kluba sīvākie sāncenši ir Vigo "Celta", spēles starp komandām tiek sauktas par Galisijas derbiju.
Madonas apriņķa muižu nosaukumi
Muižas pastāvēja līdz 1920. gada agrārajai reformai, kad tās tika likvidētas un bijušajiem īpašniekiem reizumis tika atstāti vienīgi muižu centri. 1925. gada administratīvo pārkārtojumu rezultātā daļu no Cēsu un Valkas apriņķiem iekļāva jaunizveidotajā Madonas apriņķī. Tādējādi pēc 1925. gada Madonas apriņķa robežās bija 2 lieli muižas centri Cesvainē un Jaungulbenē, kā arī 4 mazie muižas centri Lubānā, Mārcienā, Stāmerienā un Vestienā.
Vietvārdu nosaukumos muižas vārds tika izskausts ar 1936. gada likumu par lauku nekustamo īpašumu pārdēvēšanu.
Valoda
Valoda ir artikulētu zīmju kopums, cilvēku sazināšanās līdzeklis. Valodas galvenā funkcija ir informācijas un domu apmaiņa. Izmantojot valodu, mēs domājam un iegūstam informāciju (lasot grāmatas, skatoties kinofilmas, klausoties radio). Tā ir valodas domāšanas un informācijas iegūšanas funkcija. Izmantojot valodu, tiek nosaukti priekšmeti, darbības, parādības un pazīmes. Tā ir valodas nosaucošā funkcija. Valodai ir arī emocionālā funkcija, un ar to var paust emocijas: prieku, sarūgtinājumu un pārdzīvojumu.
Valodas filozofija
Valodas filozofija ir viena no galvenajām pētniecības jomām mūsdienu rietumu filozofijā. Šajā jomā mēģina izprast, kā valoda ir veidota un lietota, un, galu galā, kas ir valoda. Īpaša pieeja tradicionālajām filozofijas problēmām, pievēršot uzmanību vārdu lietojumam ikdienā, ir ikdienas valodas filozofija. Galvenās problēmas, ko apskata valodas filozofijā, ir vārdu nozīme, valodas lietošana (konteksts), valodas izzināšana un attiecības starp valodu un īstenību.
Valodas izcelsme
Teorijas par valodas izcelsmi ir daudz un dažādas. Par to zinātnieki spriež jau vairākus gadsimtus. Pie vienotas valodas izcelsmes teorijas zinātnieki nav nonākuši. Galvenā problēma ir tiešu pierādījumu trūkums.
Valodniecība
Zinātni par cilvēku valodu, tās īpašībām, uzbūvi, funkcionēšanu un attīstību sauc par valodniecību. Izšķir vispārējo un konkrēto valodniecību (pētī kādu valodu, valodu grupu vai saimi). Tradicionāli valodniecību veido semantika, sintakse un fonoloģija, bet valodas sistēmas līmeņus un apakšsistēmas pēta arī fonētika, gramatika, leksikoloģija, frazeoloģija, stilistika, valodas attīstību aplūko valodas vēsture, etimoloģija, valodas funkcionēšanu sabiedrībā — dialektoloģija, sociolingvistika un citas nozares.
Valodu daudzveidība
Pasaulē ir vairāk nekā 7000 dzīvu valodu. Gandrīz 400 valodu pratēju skaits pārsniedz miljonu, savukārt aptuveni 55% no visām valodām prot mazāk nekā 10 tūkstoši cilvēku. Pēc pratēju skaita kā dzimtās valodas lielākās ir ķīniešu valoda (makrovaloda, 1197 miljoni), spāņu valoda (414 miljoni), angļu valoda (335 miljoni), hindi (260 miljoni) un arābu valoda (makrovaloda, 237 miljoni). Pēc kopējā pratēju skaita lielākās valodas ir angļu valoda (1,348 miljardi), mandarīnu valoda (1,120 miljardi), hindi (600 miljoni), spāņu valoda (543 miljoni) un arābu valoda (274 miljoni).
Valodas tiek grupētas valodu saimēs pēc to kopējā priekšteča (pirmvalodas). Lielākās valodu saimes ir indoeiropiešu valodas (runā 45% no pasaules iedzīvotājiem), sinotibetiešu valodas (22%), Nigēras–Kongo valodas (6,4%), afroaziātu valodas (6,0%) un austronēziešu valodas (5,9%).
Jumprava (Jumpravas pagasts)
Jumprava ir ciems Ogres novadā, Jumpravas pagasta centrs. Atrodas 35 km no novada centra Ogres, 19 km no Lielvārdes un 65 km no Rīgas. Jumpravā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, mūzikas un mākslas skola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Funkcionālisms (arhitektūra)
Funkcionālisms (la — ‘izpilde’) ir modernisma arhitektūras virziens. Radies 20. gadsimta pirmajā pusē Eiropā, vēlāk izplatījies arī ASV un Japānā.