cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lil Peep
Savas dzīves laikā izlaidis albumu Come Over When You're Sober, Pt. 1, piecus miksteipus un 11 mini albumus. Pēc Lil Peep nāves izlaisti vairāki citi darbi, t.sk., otrais albums Come Over When You're Sober, Pt. 2, kas sasniedza 4. vietu Billboard 200 mūzikas topā, un trešais — Everybody's Everything, kas bija skaņu celiņš pavadošai dokumentālai filmai ar tādu pašu nosaukumu.
Lil Peep bija problēmas ar narkotiku atkarību, kas saistāmas ar depresiju un bipolārismu. 2017. gada 15. novembrī, 21 gada vecumā, viņš nomira no fentanila un alprazolama pārdozēšanas.
2017. gada augustā reperis savā Twitter lapā atklāja, ka ir biseksuāls; ap šo laiku viņš tikās ar aktrisi un dziedātāju Bellu Tornu.
Kadzuo Odzaki
Kadzuo Odzaki (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||17||3
Ivans Bella
Ivans Bella (Ivan Bella; dzimis ) ir Slovākijas pirmais kosmonauts, gaisa spēku lidotājs, pulkvedis. 1999. gadā veicis lidojumu kosmosā ar Krievijas kosmosa kuģi.
Ivans Bella dzimis Dolna Lehota ciemā netālu no Brezno. 1979. gadā viņš pabeidza vidusskolu un iestājās militārajā ģimnāzijā Banska Bistricā. No 1983. līdz 1987. gadam mācījās kara lidotāju akadēmijā Košicē.
1987. gadā Bella sāka dienestu Čehoslovākijas Gaisa spēku frontes iznīcinātāju aviācijā. 1993. gadā viņš sāka dienestu Slovākijas Gaisa spēku 33. iznīcinātājbumbvedēju eskadriļā Malackos.
1998. gada 24. februārī Ivans Bella izgāja ārstu komisiju, lai Krievijā gatavotos kosmiskajam lidojumam Slovākijas programmas Štefánik (nosaukta slovāku astronoma, lidotāja, ģenerāļa Milana Štefānika vārdā) ietvaros. No 1998. gada marta līdz augustam viņš izgāja kosmonautu vispārējo sagatavošanas kursu. 3. augustā Ivans Bella tika oficiāli apstiprināts kosmosa kuģa Sojuz TM-29 pamatapkalpē.
Ivans Bella vienīgo kosmisko lidojumu veica 1999. gada februārī, kosmosa kuģī Sojuz TM-29 dodoties uz orbitālo staciju Mir. Uz Zemi atgriezās kosmosa kuģī Sojuz TM-28.
2004. gadā Bella iecelts par militāro atašeju Slovākijas vēstniecībā Maskavā.
2023. gada 7. augusta negaiss Latvijā
'''2023. gada 7. augusta negaiss Latvijā''' bija spēcīgs un postošs meteoroloģisks notikums, kas ietekmēja daudzas teritorijas un radīja ievērojamus postījumus visā valstī. Negaiss izraisīja stipras vēja brāzmas, intensīvas lietusgāzes, lielgraudu krusu, un pat iespējamus virpuļviesuļus. Vairākas dzīves jomas cietušas no negatīvām sekām, tai skaitā lauksaimniecība, infrastruktūra, elektroapgāde un transporta kustība. Tika aizvadīta jebkad siltākā nakts Latvijas meteoroloģisko novērojumu vēsturē, liecina Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra informācija. Spēcīgais negaiss, kas pirmdien 7. augustā plosījās lielā daļā Latvijas teritorijas, nodarījis lielus postījumus arī Lietuvā un Igaunijā. Lietuvā vētra visvairāk skārusi Jonišķu rajonu, kas ir pie Latvijas robežas. 7. augustā astoņi cilvēki vētrā ir cietuši, un pieci no viņiem nogādāti stacionārā. Četros gadījumos cilvēkiem virsū krita koki, vienā gadījumā – jumta gabals. Vēl trīs cilvēki cietuši no krusas graudiem.
Ziņas no Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra norādīja, ka negaiss sāksies ar ekstremāli stiprām lietusgāzēm un vēja brāzmām rietumu un centrālo rajonu teritorijās. Šajās teritorijās tika gaidīti nokrišņi virs 30 milimetriem, un vēja ātrums sasniedza līdz pat 30 metriem sekundē. Lielgraudu krusa apgrūtināja transporta kustību un ikdienas aktivitātes.
Izsaukumi
Latvijā skāra spēcīgs pērkona negaiss, kas izraisīja daudzus postījumus dažādās valsts vietās. Šo notikumu raksturoja ievērojams vēja spiediens, kas gāza koksnes, radot bojājumus ēkām, transportlīdzekļiem un infrastruktūrai. Šī negaiss radīja izcili lielu darba apjomu Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienestam (VUGD). Pirmās stundas laikā saņēmis vairāk nekā 40 izsaukumu uz spēcīgā negaisa postījumu likvidēšanas darbiem Dobeles, Tukuma un Jelgavas novados. Savukārt četru stundu laikā saņemti 200 izsaukumi. Līdz plkst. 18 VUGD saņēmis vairāk nekā 300 izsaukumus. Sākotnēji izsaukumi tika saņemti uz Dobeles un Tukuma novadiem, tad ap pulksten 15–16 no Rīgas un tai tuvākajiem novadiem. Savukārt vēlāk izsaukumi sāka ienākt no Latgales – no Augšdaugavas novada, Daugavpils, Preiļiem.
VUGD pārstāve Viktorija Gribuste intervijā Latvijas Televīzijai (LTV) norādīja, ka šajā dienā negaiss visvairāk ietekmēja Rīgu, Latgali un Zemgali. VUGD saņēma lielu skaitu izsaukumu par postījumiem, kas tika novērsti uz vietas. Intensīvā darbība turpinājās arī naktī un sekojošajā rītā. Saskaņā ar Viktorijas Gribustes sniegto informāciju, VUGD saņēma aptuveni 300–330 izsaukumus. Izsaukumi nāca no dažādām Latvijas vietām, un to raksturs bija atšķirīgs – no lauztiem kokiem līdz bojātām ēkām un notriektiem jumtiem. Lielākais izsaukumu skaits tika reģistrēts Rīgā un tās apkārtnē, kā arī no Daugavpils un Dobeles novada.
Elektrotīkla bojājumi
Uzņēmumā "Sadales tīkls" stāstīja, ka 7. augustā bijuši vairāk nekā 24 tūkstoši pārrāvumi elektrotīklā. Visplašāk skarts Madonas, Dobeles, Cēsu, Preiļu un Ropažu novads. Spēcīgā pērkona negaisa ietekmē arī otrdienas rītā 8. augustā, elektroapgāde vēl traucēta 7800 "Sadales tīkla" klientu, bet pusdienlaikā - 8000 klientiem. Visplašāk Madonas, Dobeles un Tukuma novadā. Lielākais vienlaikus atslēgto "Sadales tīkla" klientu skaits pirmdienas vakarā pārsniedza 42 000.
Piesārņojumi
Latvijā bija ārkārtēji postīgs notikums, kas ietekmēja daudzas dzīves un radīja ievērojamu piesārņojumu vidi. Negaisa rezultātā veidojās arī bīstami apstākļi iedzīvotājiem, kā arī radās nepieciešamība risināt piesārņojuma jautājumu, kas radās no salūzušiem jumtiem un citiem sabojātiem ēku materiāliem. Valsts vides dienests izdeva brīdinājumu par piesārņojuma draudiem, ko rada šie atkritumi un toksiskās vielas, kas izdalās no tām. It īpaši tika uzsvērta bīstamība saistībā ar šīfera jumtiem, kas bija lielā daudzumā jāmaina un kuri saskaņā ar vides dienesta vadītāju Elitu Baklāni-Ansbergu saturēja bīstamas šīfera putekļus.
Valsts vides dienests aicināja pašvaldības veikt pasākumus, lai organizētu atkritumu savākšanas punktus, kur iedzīvotāji varētu nodot salūzušus jumtus, šīferi un citus bīstamus materiālus. Šādi pasākumi būtu nepieciešami, lai nodrošinātu, ka sabojātie materiāli netiek vienkārši atstāti dabā, rada papildu piesārņojumu un apdraud cilvēku veselību un vidi.
Zemgalē
Dobeles pusē negaisa laikā fiksētas 33 metru sekundē lielas vēja brāzmas. Tas ir viens no lielākajiem vēja ātrumiem, kāds pēdējās desmitgadēs negaisa laikā Latvijā fiksēts. Tāpat Dobeles novada Naudītē birusi lielgraudu krusa.
Tērvetē negaisa laikā vīrietim uzkritis koks un viņš nogādāts medicīnas iestādē. Informācija par šo negadījumu saņemta dienā, kad, veicot remontdarbus,vīrietim virsū uzkritis koks, ziņo aģentūra LETA, atsaucoties uz Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes informāciju.
Tērvetes dabas parks
Viens no skartajiem reģioniem bija Tērvetes dabas parks un tā apkārtne, kur vētra izraisīja ievērojamus postījumus un bojājumus, kas skāra gan dabu, gan infrastruktūru. Nodarīti būtiski postījumi tūrisma infrastruktūrai un mežaudzēm, pastaigu takas apmeklētājiem nav drošas. Parkā prognozēja, ka to apmeklētājiem atkal atvērt varētu nedēļas nogalē.
Liela daļa koku tika izrauti ar saknēm, ēkas cieta no norautiem jumtiem, un infrastruktūra tika sabojāta neatgriezeniski. Negaisa izraisītie bojājumi tika novērtēti kā apjomīgi, un parka teritorija tika nosaukta par pilnīgi noslaucītu. Tāpat iedzīvotāju mājsaimniecības cietušas no koku krišanas un infrastruktūras sabrukšanas. Iedzīvotāji stāstīja par smagiem bojājumiem – no kritušiem kokiem un krusas ielaušanās ēkās, līdz pat nolauztām liepām un ūdens iekļūšanai gan mājdzīvnieku barības novietnēs un kūtīs, gan māju iekštelpās.
Tērvetes dabas parka vadītāji paziņoja, ka atjaunošanas darbi var prasīt ilgāku laiku, taču viņi izrādīja gatavību izstrādāt un īstenot pasākumus, lai atjaunotu parku tā agrākajā stāvoklī. Tika arī pieņemts lēmums saglabāt un atjaunot parka vēsturisko daļu, izvācot kritušos kokus un veicot nepieciešamos labiekārtošanas darbus.
Vidzemē
Limbažu novada Skultē gaisa temperatūra līdz plkst. 7 nenoslīdēja zemāk par 25,6 grādiem, tādējādi pārspējot pirms diviem gadiem uzstādīto rekordu, kad 2021. gada naktī uz 23. jūnija minimālā gaisa temperatūra Rīgā bija 24,2 grādi.
Sandžiminjāno
<mapframe text="Sandžiminjāno" width=300 height=300 zoom=10 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q91413" }
Sandžiminjāno (it, ) ir komūna un pilsēta Itālijas centrālās daļas ziemeļrietumos, Toskānas reģionā. Tā atrodas Sjēnas provincē. 2018. gadā Sandžiminjāno dzīvoja 7,77 tūkstoši iedzīvotāju. Sandžiminjāno ir slavena ar viduslaiku arhitektūru. Pilsētas vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Valdis Gavars
Valdis Gavars (dzimis, Rēzeknē) ir Latvijas fiziķis, Dr.sc.ing., Salaspils kodolreaktora radiācijas kontūra izgudrotājs, 8 PSRS autorapliecību un 7 citu valstu patentu autors.
Biogrāfija
Valdis Gavars dzimis 1934. gada 10. maijā, Rēzeknē.
Izglītību ieguva Rīgas industriālajā politehnikumā 1952. gadā. Mācību laikā (1950—1952) strādāja par tehniķi mācekli Latvenergo iecirkņos "Jāņciems" un "Mīlgrāvis".
Leo Blehs
Leo Blehs (Leo Blech, 1871—1958) bija ebreju cilmes vācu diriģents un komponists. Berlīnes Valsts operas mūzikas ģenerāldirektors (1913-1923, 1926-1937), Latvijas Nacionālās operas diriģents (1938-1941).
Mēklenburgas Kristofs
Mēklenburgas Kristofs (de; 1537—1592) bija Rīgas arhibīskapa koadjuktors (1555–1569) un Raceburgas bīskapijas administrators (1554–1592). Piedalījās Koadjuktoru karā (de) pret Livonijas ordeņa karaspēku, kas ilga no 1556. līdz 1557. gadam. 1563. gada sākumā Kristofs pasludināja sevi par Rīgas arhibīskapu un apmetās Turaidas pilī, atsakoties dot uzticības zvērestu karalim Sigismundam II Augustam, tādēļ karalis pavēlēja viņu apcietināt un līdz 1569. gadam turēt gūstā.
Valdis Gavars
Biogrāfija
Par izciliem rezultātiem kā labākais tehnikuma absolvents tika pieņemts Ļeņingradas Politehniskā institūta Elektromehānikas fakultātē, kuru pabeidza 1955. gadā. Jau studijas gados viņam radās interese par kodolenerģētiku.
Leo Blehs
Dzīvesgājums
Dzimis 1871. gada 21. aprīlī Āhenes fabrikanta Jakoba Bleha (Jacob Bleeck, 1834–1921) un viņa sievas Rozetas (dzimusi kā Roosa Hertog, 1836–1914). Jau septiņu gadu vecumā kā pianists uzstājās savā pirmajā koncertā. 1891. gadā viņš uzsāka studijas Berlīnes Mūzikas augstskolā, taču tās pārtrauca. 1892. gadā uzrakstīja pirmo operu Aglaja, 1893. gadā sāka strādāt par Āhenes teātra kapelmeistaru. 1895. - 1897. gadā turpināja privātās studijas pie Engelberta Humperdinka (Humperdinck) Frankfurtē pie Mainas, pēc tam 1899.-1906. gadā strādāja par kapelmeistaru Prāgas Vācu Jaunajā teātrī (Neues deutsches Theater). 1899. gadā viņš apprecējās ar dziedātāju Martu Franku (1871-1962).
Valdis Gavars
Biogrāfija
1955. — 1956. gados strādāja Krievijas Tālajos Austrumos par TEC maiņas priekšnieku Sahalīnas celulozes un papīra fabrikā.
Leo Blehs
Dzīvesgājums
1906. gadā Blehs pārcēlās uz Berlīni, kur 1908. gadā viņu apbalvoja ar Prūsijas Sarkanā Ērgļa ordeni (Roter Adlerorden). 1913. gadā viņš kļuva par Berlīnes Valsts operas mūzikas ģenerāldirektoru (Generalmusikdirektor), 1923. gadā par Berlīnes Vācu operas (Deutsche Oper Berlin) mūzikas ģenerāldirektoru, 1924. gadā par Berlīnes Lielās Tautas operas (Große Volksoper Berlin) diriģentu, 1925. gadā par Vīnes Tautas operas (Wiener Volksoper) direktoru, bet 1926. gadā atkal par Berlīnes Valsts operas mūzikas ģenerāldirektoru. Pēc nacionālsociālistu partijas nākšanas pie varas 1933. gadā Leo Bleham izņēmuma kārtā atļāva palikt savā amatā.
Valdis Gavars
Biogrāfija
Pēc atgriešanas Latvijā 1958. gadā Valdis Gavars iesaistījās zinātniski pētnieciskā kodolrektora būvē Salaspilī. Jau būves laikā kopā ar kolēģiem uzsāka uzlabot kodolreaktora projektu pētniecības vajadzībām, tajā skaitā, izveidoja radiācijas kontūru. 1962. gadā par reaktora veiksmīgo iedarbināšanu un radiācijas kontūra izveidošanu 28 gadu vecumā inženieris Valdis Gavars tika apbalvots ar PSRS ordeni "Goda zīme".
Leo Blehs
Dzīvesgājums
1937. gadā viņš pēc pensionēšanās emigrēja uz Latviju, kur Latvijas Nacionālās operas direktors Jēkabs Poruks noslēdza ar Leo Blehu līgumu par 4000 latiem mēnesī, piešķirot viņam mūzikas ģenerāldirektora tiesības pārvaldīt visu LNO māksliniecisko personālu, lai arī oficiāli viņš skaitījās pirmais viesdiriģents. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Blehs devās koncertēt uz Ļeņingradu un Maskavu, kur viņam piedāvāja kļūt par Maskavas konservatorijas direktoru. Tomēr viņš atgriezās Rīgā un uzsāka pedagoģisko darbu Latvijas konservatorijā, Bleha diriģēšanas klasē līdz viņa aizbraukšanai studēja arī Arvīds Jansons. Par savu asistentu Blehs izvēlējās jauno diriģentu Leonīdu Vīgneru. Vācu okupācijas laikā Blehs kopā ar sievu palika Rīgā, ar zviedru sūtņa palīdzību viņiem 1941. gada septembrī izdevās dabūt atļauju izceļošanai uz Zviedriju pie meitas Luīzes, kur viņam piedāvāja kļūt par Stokholmas Karaliskās operas diriģentu un uzvest Verdi un Vāgnera operas.
Pēc Otrā pasaules kara beigām viņš 1949. gadā atgriezās Berlīnē un strādāja par Berlīnes Pilsētas operas (Städtisches Opernhaus Berlin) mūzikas ģenerāldirektoru. 1951. gadā viņam piešķīra Berlīnes Mūzikas augstskolas profesora nosaukumu. 1953. gadā atkārtoti pensionējās sakarā ar dzirdes traucējumiem. Miris 1958. gada 25. augustā Berlīnē, apglabāts Hērštrāses (Heerstraße) kapsētā.
Mēklenburgas Kristofs
Dzīvesgājums
Dzimis 1537. gada 30. jūlijā Augsburgā Mēklenburgas hercoga Albrehta VII un viņa sievas Brandenburgas Annas ģimenē. Pēc tēva nāves 1547. gadā par Mēklenburgas hercogu kļuva viņa vecākais brālis Johans Albrehts I. Reformācijas karu laikā 1552. gadā Kristofu nosūtīja uz Francijas karaļa galmu, bet pēc pusgada viņš atgriezās dzimtenē, kur turpināja studijas. 1554. gadā 19 gadus veco Kristofu iecēla par Raceburgas bīskapijas administratoru, tajā pašā gadā Rīgas arhibīskaps Vilhelms fon Brandenburgs viņu uzaicināja par savu koadjutoru.
Rīgas arhibīskaps Vilhelms vēlējās kļūt par pirmo visas Livonijas hercogu, tāpat kā viņa brālis Albrehts I kļuva par pirmo Prūsijas hercogu Polijas-Lietuvas protektorātā. Tādēļ 1556. gada Livonijas landtāgā ordeņa mestrs Heinrihs fon Gālens noslēdza pret Rīgas arhibīskapu vērstu savienību ar Tērbatas, Kurzemes un Sāmsalas bīskapiem un 1. jūlijā uzbruka arhibīskapa rezidencei Kokneses pilī.
Ordenis apcietināja gan arhibīskapu Vilhelmu, gan viņa koadjuktoru Kristofu un turēja gūstā Smiltenes un Piebalgas pilīs. 1557. gadā pēc Pasvales līguma parakstīšanas Livonijas ordenis viņu atbrīvoja un atzina par koadjutoru. Pēc Livonijas kara sākuma 1558. gadā Kristofs ar arhibīskapa Vilhelma piekrišanu devās uz Mēklenburgu.
1562. gada rudenī viņš Stokholmā noslēdza savienību ar Zviedrijas karali Ēriku XIV. Pēc arhibīskapa Vilhelma nāves 1563. gada sākumā Kristofs pasludināja sevi par Rīgas arhibīskapu un apmetās Turaidas pilī. Viņš atteicās dot uzticības zvērestu karalim Sigismundam II Augustam, tādēļ karalis pavēlēja Gothardam Ketleram viņu ieslodzīt Rīgas pilī, par arhibīskapijas administratoru iecēla Nikolaju Radvilu, bet par arhibīskapijas piļu pārvaldnieku Heinrihu fon Tīzenhauzenu. Zviedri ieņēma daļu no Rīgas arhibīskapijas, tomēr lietuviešu un Gotharda Ketlera karaspēks viņus padzina. Kristofu aizveda gūstā uz Varšavu, vēlāk uz Grodņu.
1566. gadā pēc Rīgas arhibīskapijas bruņniecība parakstīja padošanās aktu, tika izveidota Livonijas un Lietuvas reālūnija, par kuras administratoru kļuva Jānis Hodkevičs. Savukārt Kurzemes un Zemgales hercogs Gothards apprecējās ar Kristofa māsu Mēklenburgas Annu un pārcēla savu rezidenci no Rīgas pils uz Sēlpili.
1569. gadā Kristofs atteicās no prasībām klūt par Livonijas hercogu un atgriezās Mēklenburgā. 1573. gada 27. oktobrī viņš apprecējās ar Dānijas karaļa Frederika I meitu Doroteju. Pēc viņas nāves 1581. gada 7. maijā viņš otro rezi apprecēja Zviedrijas karaļa Gustava Vasas meitu Elizabeti.
Miris 1592. gada 4. martā.
Valdis Gavars
Biogrāfija
1971. gadā Melekesas zinātniski pētnieciskajā kodolenerģētikas institūtā Krievijā (Uļjanovskas apgabals) aizstāvēja fizikas un matemātikas zinātņu kandidāta disertāciju (pēc nostrifikācijas 1992. gadā Dr.sc.ing.).
1973. — 1975. gados Gavars vadīja Salaspils zinātniskā kodolreaktora modernizāciju.
1990. gadā Gavars sāka strādāt "Latvenergo" kā Perspektīvās attīstības dienesta inženieris.
No 1993. gada bija AS "Latvenergo" vadošais inženieris, vecākais plānošanas inženieris attīstības daļā.
1997. — 1999. gados Gavars vadīja valsts nozīmes pētniecības programmu "Latvijas siltuma enerģijas ražošanas un izmantošanas optimizācija".
Līdz pat 2000. gadiem Gavars kopā ar kolēģiem un LZA prezidentu Juri Ekmani uzskatīja, ka kodolenerģētikai Latvijā ir perspektīvas.
Marionešu valsts
Marionešu valsts ir valsts, kas juridiski ir neatkarīga, bet faktiski pilnībā atkarīga no ārējas varas un pakļauta tās pavēlēm. Marionešu valstīm ir nomināla suverenitāte, bet sveša vara praktiski īsteno kontroli, izmantojot finansiālās intereses, ekonomisko vai militāro atbalstu un citus līdzekļus. Uzturot valstī vietējo valdību, ārējā vara izvairās no visas atbildības, bet saglabā kontroli pār valsti.
No sabiedrotajām valstīm marionešu valstis atšķiras ar to, ka neizvēlas savu rīcību pašas vai saskaņā ar līgumiem, kuriem tās brīvprātīgi pievienojušās. Marionešu valstu valdībām atvēlēta vien apstiprinoša loma svešās varas jau veiktām darbībām.
Raksturojums
Marionešu valsts saglabā neatkarības ārējos elementus (nosaukumu, karogu, himnu, konstitūciju, likumu kodeksus, moto un valdību), bet patiesībā darbojas kā ārēja spēka radīts, sponsorēts un citādi uzturēts veidojums. Starptautiskie tiesību akti neatzīst okupētās marionešu valdības par likumīgām.
Marionešu valdības var pārstāt pastāvēt šādos gadījumos:
Terminoloģija
Viduslaikos pastāvēja vasaļvalstis, kuru pamatā bija valsts pārvaldes deleģēšana no karaļa zemāka ranga dižciltīgajiem vīriem. Kopš 1648. gada Vestfālenes miera līguma pastāvēja nācijas jēdziens, kurā suverenitāte bija vairāk saistīta ar zemi apdzīvojošajiem cilvēkiem, nevis ar muižniecību, kam zeme piederēja.
Līdzīgs jēdziens, kas galvenokārt saistīts ar politisko vēsturi pirms 19. gadsimta, ir "sizerenitāte", vienas valsts ārējo lietu kontrole no citas valsts.
Audriņu ielu uzskaitījums
Audriņu ciema ielu uzskaitījums iekļauj sevī 6 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Audriņu pagasta Audriņos.
Hiroši Jošida
Hiroši Jošida (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Milošs Degeneks
Milošs Degeneks (en, dzimis ) ir Austrālijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Austrālijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Degeneks spēlē MLS līgas komandā Kolumbusas "Crew".
Dzimis Horvātijā, 2000. gadā kopā ar vecākiem emigrējis uz Austrāliju. 2012. gadā pievienojies VfB Stuttgart akadēmijai. Savas karjeras laikā spēlējis Vācijā, Japānā, Serbijā un Saūda Arābijā. 2022. gadā pievienojies ASV komandai Kolumbusas "Crew".
Austrālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.
Sasniegumi
Red Star Belgrade
Austrālija
Comedy Woman
Comedy Woman (ru) ir Krievijas stand-up šovs, kas tiek rādīts televīzijas kanālā TNT kopš.
Raidījuma vadītāja ir Natālija Jeprikjana. Raidījumā piedalījās tādi komiķi kā Dmitrijs Hrustaļovs un Marina Kraveca.
Andžejs Žulavskis
Andžejs Žulavskis (pl, dzimis, miris ) bija poļu kinorežisors un rakstnieks.
50. gadu beigās pārcēlies uz Franciju, kur studējis kinomākslu. Viņa otrā filma "Velns" (1972) tika aizliegta komunistiskajā Polijā, tāpēc devies filmas veidot Francijā. Pēc veiksmīgās filmas "Galvenais – mīlēt" (L'important c'est d'aimer, 1975), Žulavskis atgriezās Polijā, kur divus gadus strādājis pie filmas "Uz sudraba globusa" (Na srebrnym globie, izlaista tikai 1988. gadā). Pēcāk Žulavskis atkal atgriezās Francijā, kur radīja vienu no savām pazīstamākajām filmām, pretrunīgi vērtēto un vardarbīgo mākslas filmu "Apsēstība" (Possession, 1981). Tā ir Žulavska vienīgā filma angļu valodā.
Veidojis arī filmas "Manas naktis ir skaistākas par jūsu dienām" (Mes nuits sont plus belles que vos jours, 1989), "Šamanka" (Szamanka, 1996) un "Kosmoss" (Cosmos, 2015).
Strādājis ar tādām aktrisēm kā Romiju Šneideri, Izabellu Adžanī un Sofiju Marso.
LFF stadions
LFF stadions (lt) ir 2004. gadā uz vecā stadiona bāzes uzcelts UEFA 3. kategorijas futbola stadions Lietuvas galvaspilsētā Viļņā, kurā bāzējas Lietuvas futbola izlase, kā arī futbola klubi Viļņas "Žalgiris", FK Riteriai un FC Vilniaus Vytis. Lietuvas PSR laikos pazīstams kā Lokomotīves stadions, tas 2003 gadā tika pārbūvēts un nosaukts par Vētras stadionu vietējās futbola komandas FK Vėtra vārdā. Pēc komandas bankrota stadionu pārņēma Lietuvas Futbola federācija un pārsauca par LFF stadionu. 2011./12. gadā stadions tika vēlreiz renovēts.
Samuel
Samuel var būt:
Saloniku PAOK
Saloniku PAOK ir Grieķijas futbola klubs no Salonikiem, kas spēlē Grieķijas Superlīgā.
Toru Jošikava
Toru Jošikava (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Narbonna
Narbonna (fr), arī Narbona, ir pilsēta Francijas dienvidaustrumos, Langdokas-Rusijonas reģionā. Narbonnas ekonomika vēsturiski saistīta ar apkārtnes vīnadārziem, mainīgo Odas upes gultni un kanālu Canal de la Robine.
Toru Jošikava
Nacionālā izlase
!Kopā||1||0
Narbonna
Vēsture
Pirmā gadsimtā Narbonna bija Romas impērijas Gallijas provinces galvaspilsēta un osta. Mauri 719. gadā iekaroja vestgotu Septimaniju un valdīja pilsētā līdz 759. gadam. Mauri no Narbonnas valdīja pār Vidusjūras rietumiem, kā arī ap 720. gadu iekaroja Karkasonu. Viduslaikos Narbonna bija kataru atbalsta centrs un vēlāk ietekmīga Romas katoļu bīskapija.
Puertoriko olimpiskajās spēlēs
Puertoriko olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1948. gada, kad tās notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā. Kopš tā laika tā ir piedalījusies visas vasaras olimpiskajās spēlēs. Savukārt 1984. gada Sarajevas spēlēs Puertoriko pirmo reizi piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs, bet izlaida 2006., 2010. un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.
Puertoriko olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 10 olimpiskās medaļas (2 zelta, 2 sudraba un 6 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Šis deviņas medaļas ir izcīnītas 4 olimpiskajos sporta veidos — boksā, cīņas sportā, tenisā un vieglatlētikā. No šīm sporta veidiem visvairāk, 6 medaļas ir izcīnītas boksā. Monika Puiga ir vienīgā Puertoriko sportiste, kura izcīnījusi zelta medaļu. Šo medaļu viņa ieguva 2016. gada Riodežaneiro spēlēs tenisā.
1988. gada Seulas spēlēs Puertoriko beisbola izlase izcīnīja trešo vietu (bronzas medaļu), taču šajās spēlēs beisbols bija demonstrācijas sporta veids. Šī iemesla dēļ iegūtā medaļa netiek oficiāli ieskaitīta.
Medaļu tabulas
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts
Medaļnieki
Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Puertoriko ir ieguvuši olimpiskās zelta medaļas.
Into the Void
Into the Void var būt:
Jekaterina Goļceva
Jekaterina Goļceva (ru; dzimusi ) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (2021).
Biogrāfija
Ņižņijnovgorodas šaha skolas audzēkne. Pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2014. gadā, kad Batumi uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. Par šo panākumu ieguvusi FIDE meistares (FM) nosaukumu. Pirms tam divas reizes bijusi Eiropas jauniešu šaha vicečempione: 2010. gadā meiteņu U8 vecuma grupā un 2013. gadā meiteņu U12 vecuma grupā.
2017. gadā izcīnījusi otro vietu Krievijas jauniešu šaha čempionātā meiteņu U17 vecuma grupā un Pievolgas federālā apgabala sieviešu šaha čempionātā.
2022. gada septembrī Čeboksaros dalījusi 4.-6. vietu Krievijas sieviešu šaha čempionāta superfinālā.
Par panākumiem turnīros FIDE 2021. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.
Kailais ierocis
Filma ir par neveiklu Losandželosas policistu Frenku Drebinu, kurš izmeklē sava drauga slepkavības mēģinājumu. Izmeklēšanas gaitā viņš atklāj, ka ietekmīgs biznesmenis Vincents Ludvigs plāno nogalināt Anglijas karalieni kad tā atbrauks uz Ameriku.
Galvenās lomas filmā atveido Leslijs Nīlsens, Priscila Preslija, Rikardo Montalbāns, Džordžs Kenedijs un O. Dž. Simpsons. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 2. decembrī.
Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža" (1991) un "Kailais ierocis 33 1/3" (1994).
Juris Tone
Juris Tone (dzimis Rīgā) ir bijušais latviešu vieglatlēts un bobslejists, tagad uzņēmējs. Pašreizējais Latvijas rekordists 4x100 m stafetes skrējienā, bijis rekordists tāllēkšanā. Kā bobslejists — stūmējs Jāņa Ķipura, Sanda Prūša un Zinta Ekmaņa vadītajās ekipāžās, Olimpisko spēļu medaļas ieguvējs.
Vieglatlētika
Sportista karjeru sācis vieglatlētikā, skrējis sprintu un lēcis tālumā. Karjeras laikā astoņas reizes uzvarēja Latvijas čempionātā, bijis Latvijas rekordists: tāllēkšanā (8,07 m, rekords noturējās 33 gadus no 1983. līdz 2016. gadam, kad to pārspēja Elvijs Misāns) un 4×100 m stafetes skrējienā, kas nav pārspēts joprojām (39,31 s). Divus gadus bija pārtraucis trenēties tāllēkšanā vēdera muskuļa traumas dēļ, pēc atgriešanās vairs neuzrādīja tik labus rezultātus. Izcīnījis trešo vietu PSRS čempionātā Uzbekijas sastāvā 4×100 m stafetē. Deviņas reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā vieglatlētikā dažādās disciplīnās (100 m, tāllēkšana, 4×100 m stafete, 100 m telpās).
Bobslejs
Uz bobsleju pārgāja 1986. gadā, taču neilgu brīdi paralēli piedalījās arī vieglatlētikas sacensībās. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs. 1988. gadā Kalgari bija stūmējs J. Ķipuram četriniekos kopā ar Gunti Osi un Vladimiru Kozlovu. Sacensībās tika izcīnīta 3. vieta. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs Albērvilā bija stūmējs S. Prūša četrinieka ekipāžā kopā ar Ivaru Bērzupu un Adri Plūksnu. Sacensībās tika ieņemta 14. vieta (augstākais Latvijas sportistu sasniegums šajās Olimpiskajās spēlēs). 1994. gadā Lillehammerē kopā ar Otomāru Rihteru un A. Plūksnu stūma S. Prūša četrinieku un ieņēma 19. vietu. 1990. gadā kopā ar Z. Ekmani kļuva par Eiropas vicečempionu divniekos. Divas reizes kļuva par PSRS čempionu (1987, 1990).
Zelgauska
Zelgauska ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Aronas krastā autoceļu V856 un V884 krustojumā 4,5 km no pagasta centra Kusas, 8 km no novada centra Madonas un 160 km no Rīgas. Zelgauskā atrodas Aronas bibliotēka, kā arī Biedrības «Brāļu draudze» Kristiāna Dāvida pamatskolas saimniecība. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Zelgauskas muižas (Selgowsky) centru; tur atradās Grostonas pagasta valde. Muižas apbūve (pils, klēts, magazīna) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.
Juris Tone
Bobslejs
Viņa meita Santa arī bijusi tāllēcēja (6,01 metrs), precējusies ar barjerskrējēju Staņislavu Olijaru.
Pašlaik nodarbojas ar celtniecības projektu attīstību.
Anastasija Zotova
Anastasija Zotova (ru; dzimusi ) ir Krievijas FIDE meistare šahā (2012).
Biogrāfija
Kemerovas šaha skolas audzēkne. 2015. gadā uzvarējusi Sibīrijas federālā apgabala jauniešu šaha čempionātā meitenēm U15 vecuma grupā.
Pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2012. gadā, kad Prāgā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. Par šo panākumu ieguvusi FIDE meistares (FM) nosaukumu. 2016. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā izcīnījusi trešo vietu.
Varka (Alzetes pieteka)
Varka (fr, de, lb) ir 28 kilometrus gara Alzetes kreisā krasta pieteka Luksemburgā. Tek austrumu virzienā. Ietek Alzetē pie Etelbrikas. Varkas krastos atrodas Merciga.
Liņs Daņs
Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs. 2004. gadā Atēnās viņš izstājās jau pirmajā kārtā, taču pēc četriem gadiem savā dzimtenē Pekinā izcīnīja zelta medaļu, ko atkārtoja arī 2012. gadā Londonā. Ar panākumiem startējis arī citās sacensībās — piecas reizes uzvarējis Pasaules čempionātā, divas reizes — Pasaules kausā, četras reizes — Āzijas spēlēs.
Precējies ar badmintonisti Sji Sjinfanu, arī viņa ir bijusi pasaules ranga līdere, 2008. gada Pekinas Olimpisko spēļu vicečempione vienspēlēs.
Jevgeņijs Augusts
Jevgeņijs Augusts (dzimis Kurzemes guberņā, pazudis bez vēsts Pirmā pasaules kara sākumā ) bija latviešu izcelsmes Krievijas Impērijas virsnieks. Kā brīvprātīgais piedalījās Angļu—būru karā būru pusē.
Marks Terencijs Varrons
Marks Terencijs Varrons (, dzimis 116. p.m.ē., miris 27. p.m.ē.) bija romiešu rakstnieks — enciklopēdists un valsts darbinieks.
Dzimis jātnieku ģimenē. Ieņēmis augstus valsts amatus — dažādos laikos bijis pretors, tribūns, kvestors un edils. Cēzara pilsoņu karu laikā pieslējās Pompejam, vēlāk Cēzara apžēlots. Tomēr pēc Cēzara nāves Marks Antonijs Varronu proskribēja, un viņš zaudēja amatus un mantu. Tomēr ieguva Augusta protekciju un varēja mierīgi nodarboties ar daiļradi, ko darīja līdz dziļam vecumam.
Mācījies pie filologa Stilona, vēlāk Atēnās pie filozofa Antiohijas Askalona.
Radījis vairāk nekā 70 darbus apmēram 620 grāmatās par dažādām tēmām, vairums darbu zuduši, vairāki zināmi fragmentos un atstāstījumos. Pilnībā saglabājies tikai viens — traktāts par lauksaimniecību "Res rusticae". Saglabājušās arī piecas grāmatas no 25 grāmatu darba par latīņu valodu "De lingua Latina". Daudzu citu darbu starpā zudusi ir agrajos viduslaikos ietekmīgā enciklopēdija 9 grāmatās Disciplinae.
2020. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija
Šis būtu pirmais gads, kad tiktu rīkots 4. divīzijas sacensības
Sakarā ar COVID-19 pandēmiju čempionāts tika atcelts.
Ēnava (Ventas pieteka)
Ēnava (augštecē Dūrene) ir Ventas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā.
Tek ziemeļu virzienā, lejtecē pagriežoties uz austrumiem. Lielākās pietekas – Dobeļu purva grāvis, Dzirnavupe, Robežgrāvis. Ietek Ventā pie Raņķiem. Ēnavu šķērso valsts autoceļš P116 (Kuldīga — Skrunda — Embūte).
Andrejs Frīdenbergs
Andrejs Frīdenbergs ( — ) bija Latvijas advokāts, politiķis, sabiedrisks darbinieks. Bijis Rīgas pilsētas galva no 1920. gada februāra līdz 1921. gada martam, kā arī Tautas padomes loceklis.
Biogrāfija
Andrejs Frīdenbergs piedzima Nurmuižas "Pūņās".
Izglītību ieguvis Jēkabpils pilsētas skolā, tad iestājies dzelzceļa dienestā Rīgā. 18 gadu vecumā aizceļojis uz Ziemeļameriku, pēc tam divus gadus Beļģijā strādājis rūpnīcā. No 1897. līdz 1907. gadam strādājis bankā. 1911. gadā absolvējis Tartu Universitātes Juridisko fakultāti. 1909. gadā iestājās Vidzemes Antialkoholiskajā biedrībā (vēlāk — Latvijas Pretalkohola biedrība), bijis vairākkārtējs šīs biedrības priekšsēdētājs, piedalījies šai tēmai veltītos kongresos.
1918. gada vasarā bija Petrogradā organizētās "Latvju operas" mecenāts. Bijis Teodora Reitera, Jāzepa Vītola un citu latviešu operas mākslas entuziastu atbalstītājs. Alfrēda Kalniņa "Baņutas" komponēšanas un 1920. gada pirmizrādes rosinātājs. Bijis Tautas padomes loceklis, pārstāvot Latviešu demokrātu partiju.
1920. gada februārī kļuvis par Rīgas pilsētas galvu, amatā bijis līdz 1921. gada martam. Būdams Latvijas delegācijas priekšsēdētājs, 1920. gada augustā parakstījis Latvijas—Krievijas miera līgumu. Bijis ilggadējs Rīgas domes deputāts. 1938. gada pavasarī apsūdzēts par piesavināšanos, esot Kārļa Valdheima fabrikas konkursa valdē, par ko sākotnēji sodīts ar 18 mēnešiem cietumā, taču sods vēlāk samazināts uz 8 mēnešiem. Tāpat viņš tika izslēgts no zvērinātu advokātu pulka.
1941. gada jūnijā kopā ar ģimeni no sava dzīvokļa Rīgā, Elizabetes ielā 31-7, izsūtīts uz Sibīriju. Ieslodzīts PSRS Iekšlietu tautas komisariāta Labošanas darbu un koloniju pārvaldes Krasnojarskas labošanas darbu nometnē (Kraslagā), miris.
Znamjanka
Znamjanka ir pilsēta Ukrainas vidusdaļā, Kirovohradas apgabala Kropivnickas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļaustrumu daļā 40 km no apgabala centra Kropivņickas. Pilsētas padomei pakļauti Znamjankas Druhas pilsētciemats.
Vēsture
1730. gadā apvidū starp Inhulas un Inhulecas upēm vecticībnieki no Krievijas vidienes nodibināja Znamjankas ciemu (mūsdienās — pilsētciemats Znamjanka Druha). 1869. gadā uz jaunuzbūvētā Odesas—Harkivas dzelzceļa 3 km no Znamjankas tika ierīkota stacija, kas ieguva ciema nosaukumu. 1870. gados caur Znamjankas staciju izbūvēja vēl divas dzelzceļa līnijas un tā kļuva par nozīmīgu satiksmes mezglu. Pie stacijas izveidojās Osipoves (Осипове) ciems, kas nosaukts pēc vietējā muižnieka vārda. 19. un 20. gadsimtu mijā Znamjanka izveidojās par vienu no Dienvidkrievijas lielākajām darbaspēka biržām. 1930. gadā Znamjanka kļuva par pilsētciematu, bet 1938. gadā ieguva pilsētas tiesības. No 1932. gada līdz 2020. gadam bija rajona centrs.
Džoels Kempbels
Džoels Netanjels Kempbels Samuelss (es, dzimis ) ir Kostarikas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Kostarikas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Kempbels spēlē Meksikas komandā Club León.
Džons Obi Mikels
Džons Maikls Nčekvube Obina (John Michael Nchekwube Obinna, dzimis ) ir bijušais Nigērijas futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā. Vislabāk pazīstams, aizvadot kopumā 372 mačus Anglijas Premjerlīgas komandā Chelsea.
Džoels Kempbels
Iepriekš spēlējis Kostarikā, Anglijā, Francijā, Spānijā, Grieķijā, Portugālē un Itālijā. Ar Olympiacos komandu 2014. gadā kļuvis par Grieķijas čempionu, savukārt ar Arsenal komandu 2014. gadā ieguvis FA Community Shield trofeju.
Džons Obi Mikels
Viņš spēlēja Nigērijas futbola izlases sastāvā 2014. gada FIFA Pasaules kausā.
Džoels Kempbels
Kostarikas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2014., 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausam.
Sasniegumi
Olympiacos
Arsenal
León
Kostarika
Austrijas Margarita
Austrijas Margarita (dzimusi, mirusi ) bija Austrijas erchercoga Kārļa II meita un Spānijas un Portugāles karaļa Felipes III sieva — Spānijas un Portugāles karaliene-konsorte no 1599. līdz 1611. gadam.
Ģimene
Margarita bija Austrijas erchercoga Kārļa II meita (kura vecāki bija Svētās Romas impērijas imperators Ferdinands I un Bohēmijas un Ungārijas Anna). Margaritas māte bija Bavārijas Marija Anna. Viņas vecākais brālis bija erchercogs Ferdinands, kurš kļuva par imperatoru 1619. gadā. Divas no viņas māsām, Anna un Konstanca, caur sekojošām laulībām ar Sigismundu III Vāsu, kļuva par Polijas karalienēm.
Dzīve kā Spānijas karalienei
Margarita apprecējās ar Spānijas Felipi III. Karalim bija sirsnīgas, tuvas attiecības ar karalieni un viņš pievērsa viņai papildu uzmanību, kad 1605. gadā tā dzemdēja viņam dēlu.
Margarita bija arī liela mākslas mecenāte. Laikabiedri viņu uzskatīja par dievbijīgu katoli, cītīgu un ļoti izveicīgu politiskajās prasmēs.
Margarita nomira jaunākā bērna Alfona dzimšanas laikā. Karalis Felipe III neprecējās otru reizi un nomira desmit gadus vēlāk.
Bērni
Margaritai un Felipem bija astoņi bērni:
Atainojums TV raidījumos
Austrijas Margaritu atainoja Elena Rivera spāņu seriālā El Ministerio del Tiempo.
Atsauces
"Elena Rivera interpreta a la Infanta Margarita en 'El Ministerio del Tiempo'". Formula TV (spāniski). Ēterā 2017 30. jūnijā.
Bara (pilsēta)
Bara (uk) ir pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabala Žmerinkas rajonā. Izvietojusies apgabala rietumdaļā Rivas upes krastos 65 km no apgabala centra Vinnicas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.
Vēsture
Apdzīvota vieta Rivas krastos. domājams, dibināta 14. gadsimtā. 1533. gadā Rivas cietoksni un apkārtējās zemes nopirka Polijas karaliene Bona Sforca, pavēlēja uzbūvēt jaunu pili un nodēvēja to pēc savas dzimtās pilsētas Bari Itālijā. 1540. gadā Sigismunds I Barai piešķīra Magdeburgas tiesības. 17. gadsimtā vecā koka cietokšņa vietā uzbūvēts mūra cietoksnis. 1793. gadā Bara kļuva par apriņķa pilsētu. No 1923. gada — rajona centrs.
Lodenhof
Lodenhof var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukums:
Silvija Radzobe
Silvija Radzobe (dzimusi Talsos, mirusi  Rīgā) bija latviešu teātra kritiķe, teātra zinātniece un vēsturniece, rakstniece, habilitētā mākslas zinātņu doktore un Latvijas Univeristātes pasniedzēja. Bija Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekle un Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes profesore, izveidojusi Latvijas Universitātes Teātra zinātnes, vēstures un kritikas bakalaura un maģistra studiju programmas.
Dzīvesgājums
Dzimusi 1950. gadā Talsos. Mācījās Talsu vidusskolā, studēja Latvijas Valsts Universitātē. Kopš 1973. gada publicēja daudz recenziju par teātra izrādēm, kā arī pētījumus par Latvijas teātra vēsturi un mūsdienu teātra procesiem. Sastādīja almanahu "Teātris un dzīve" (1983—1992).
Pētīja Aleksandra Čaka daiļradi, sarakstīja apceri "Brošūra par manu naidu" (1990) un pētījumu ""Kosmopolītu" lieta un Aleksandrs Čaks" (2017, A. Čaka balva). 2019. gadā publicēja S. Radzobes veidoto grāmatu 100 izcili Latvijas aktieri. Meita Zane Radzobe arī kļuva par teātra kritiķi.
Mirusi 2020. gadā.
Naidnieki
"Naidnieki" (en) ir 2017. gada ASV vesterns. Filmas režisors un scenārija autors ir Skots Kūpers, filma balstīta uz Donalda Stjuarta stāsta motīviem. Galvenās lomas atveido Kristians Beils, Rozamunda Paika, Vess Studi, Bens Fosters, Stīvens Langs, Džese Plemonss, Rorijs Kokreins, Ādams Bīčs, K'orianka Kilčere, Timotijs Šalame un Skots Vilsons, kas viņam bija pēdējā kino loma. Filmas darbība norisinās 1892. gadā un galvenajam varonim, ASV Armijas kavalērijas oficierim, ir jāpavada indiāņu virsaitis un viņa ģimene atpakaļ un viņu mājām Montānā.
Filmas pasaules pirmizrāde norisinājās Teluraidas kinofestivālā, bet ierobežotos seansos ASV to sāka demonstrēt tā paša gada, un kopš  filmu demonstrēja visos ASV kinoteātros. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes un pasaules kopējie ienākumi sastādīja 40,9 miljonus ASV dolārus.
Georgs Lūrihs
Biogrāfija
Bērnībā Georgs Lūrihs bija slimīgs zēns. Neskatoties uz to, viņa sporta entuziasms un neatlaidīgie treniņi padarīja viņu 20 gadu vecumā par vienu no labākajiem cīkstoņiem grieķu-romiešu stilā un par vienu no veiksmīgākajiem svarcēlājiem Igaunijas Baltijas guberņās.
No 1895. gada līdz nāvei 1920. gadā viņš apceļoja daudzus konkursus un sacensības Krievijā un Rietumeiropā. No 1913. līdz 1917. gadam viņš bija turnejā ASV un kā brīvā stila cīkstonis piedalījās daudzās sacensībās. 1913. gadā Kanzassitijā Lūrihs pārspēja iepriekšējo pasaules čempionu Frenku Gotču. Pirmā pasaules kara laikā Lūrihs atradās ārzemēs, Amerikā. Šajā turnejā viņš bija kopā ar savu tautieti un draugu Abergu.
1917. gadā Lūrihs un Abergs atgriezās Krievijā. 1918. gadā viņi jau uzstājās Petrogradā pie Ciniselli cirka. Bet pilsētā bija bads, un draugi devās uz dienvidu reģioniem — Ukrainu, Ziemeļkaukāzu, kur 1920. gada sākumā Armavirā abi saslima ar tīfu, kas ar mēneša starpību abus aizveda kapā. Lūrihs nomira 43 gadu vecumā, 1920. gada 22. janvārī Armavirā. Viņš tika apglabāts savā dzimtenē, Veike-Mārjas ciematā.
Eva Laru
Eva Marija Laru (en; dzimusi Eva Marija Laruja (Eva Maria LaRuy) ) ir amerikāņu aktrise un modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar dakteres Marijas Santušas lomu seriālā All My Children un detektīves Natālijas Boavistas lomu seriālā "CSI Maiami". Aktrises karjeru sākusi sešu gadu vecumā. Jaunietes gados viņai bija veiksmīga modeles karjeru, uzvarēja vairākas skaistumkonkursos. E. Laru ir Džeinas Fondas trešās pakāpes māsīca.
Lode (Aronas pagasts)
Lode ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Aronas un Joles starpupē pie autoceļa P30 2 km no pagasta centra Kusas, 10 km no novada centra Madonas un 153 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lodes muižas (Lodenhof) centru, ciemā bija kādreizējā Kusas pagasta valde. Lodes muižas apbūve (pils un klēts; 18. gadsimts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.
Hirojuki Usui
Hirojuki Usui (ja; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.
Nacionālā izlase
!Kopā||38||15
Brūzilas
Brūzilas ir ciems Saldus novada Kursīšu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,7 km no pagasta centra Kursīšiem, 23,4 km no novada centra Saldus un 145,5 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1163 (Silaiņi–Kursīši), starp Brūzilu purvu rietumos un Bruziles upi austrumos.
Bruzilas
Bruzilas ir ciems Saldus novada Kursīšu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5,4 km no pagasta centra Kursīšiem, 23,9 km no novada centra Saldus un 146,0 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P105 (Butnāri—Saldus—Ezere), Reņģenes strauta krastā. Veidojusies ap vēsturisko Bruzilu muižu (Gut Bresilgen).
Roberts Lauris
Biogrāfija
Dzimis (pēc vecā stila — ) Ipiķu "Kalna Brindu" (tagad Vilpulkas pagastā) saimnieka Ijaba Laura un Jules, dzimusi Lūsis, ģimenē.
1915. gadā iestājies un 1917. gadā beidzis Gatčinas praporščiku skolu. No 1916. gada Latviešu strēlnieku bataljonos: Rezerves pulka un Vidzemes pulka jaunākais virsnieks. 1917. gada augustā piedalās kaujās pie Ikšķiles. 1919. gada janvārī Pērnavas Latvijas pašaizsardzības rotas dibinātājs, leitnants. 1919. gada februārī Valkas apriņķa komandants, 1919. gada jūlijā Rīgas pilsētas komandanta palīgs, paaugstināts virsleitnanta pakāpē. 1919. gada septembrī Kara satiksmes pārvaldes virsnieks un kara lietu priekšstāvis Igaunijā. 1920. gadā Liepājas kājnieku pulka rotas vada komandieris. 1920. gadā atvaļināts.
Ievēlēts valsts pirmajā vēlētajā parlamentā — Satversmes sapulcē — no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta.
1928. gadā apbalvots ar V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
Vācu okupācijas laikā bijis Miltu un maizes centrāles direktors. 1944. gadā devies bēgļu gaitās uz Vāciju. 1948. — 1951. gadā britu Reinas armijas transporta grupas virsnieks Vācijā. 1951. gadā izceļojis uz Jaunzēlandi. Tur darbojies Baltijas klubā un Latviešu nacionālajā komitejā. Miris Oklendā, Jaunzēlandē.
Surveyor 5
Surveyor 5 bija ASV NASA programmas Surveyor Mēness nolaižamais aparāts. Palaists 1967. gada septembrī. Tas nolaidās Mēness Miera jūrā.
Surveyor 5 bija apgādāts ar televīzijas kameru. Tam bija miniatūrs alfa analizators, ar kuru tika secināts, ka Mēness virsma sastāv no bazalta. Ar magnētu varēja noteikt dzelzi saturošos minerālus.
Surveyor 5 tika palaists 07:57:00  UTC ar nesējraķeti Atlas LV-3C Centaur-D no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma LC-36A tiešā trajektorijā uz Mēnesi. Pēc korekcijas manevra 9. septembrī tika konstatēta sūce hēlija tvertnē, kas bija paredzēta nolaišanās dzinēju tvertņu sūknēšanai. Nosēšanās programma tika koriģēta, bremzēšanas dzinēju iedarbinot divreiz mazākā augstumā (42 km) neka plānots.
11. septembrī zonde sasniedza Mēnesi. Nolaižamais aparāts nosēdās Miera jūrā 00:46:44 UTC vietā ar koordinātēm. 75 minūtes pēc nolaišanās sākās televīzijas attēlu pārraidīšana. Izrādījās, ka Surveyor 5 nosēdies uz virsmas 20 grādu slīpumā. Nolaišanās laikā tas nedaudz noslīdēja, ko varēja secināt pēc balsta kāju atstātajām sliedēm gruntī. Surveyor 5 pārdzīvoja četras Mēness naktis. Pēdējais sakaru seanss notika 17. decembrī. Pavisam tika saņemti attēli.
Pols Sorvino
Sorvino plašāku atpazīstamību ieguva pēc Lukēze kriminālās ģimenes caporegime Polija Cicero (balstīts uz īsta gangstera Pola Vario dzīves) lomas Mārtina Skorsēzes 1990. gada gangsterfilmā "Labie puiši" un Ņujorkas policijas departamenta seržanta Fila Ceretas lomas televīzijas seriāla "Likums un kārtība" otrajā sezonā. Vēl viņš bieži atveidojis tēvus, piemēram, Džuljetas tēvu Baza Lurmena 1996. gada filmā "Romeo un Džuljeta", Brūsa Vilisa tēla tēvu seriālā "Aģentūra "Mēnessgaisma"" (Moonlighting) un Džefa Gārlina tēla tēvu seriālā The Goldbergs. Atveidojis otrā plāna lomas filmās A Touch of Class (1973), "Sarkanie" (Reds, 1981), The Rocketeer (1991), The Cooler (2003) un filmā "Niksons" (Nixon, 1995), kurā atveidoja Henriju Kisindžeru.
Krokainā glīvene
Krokainā glīvene ir glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši Eirāzijā, tostarp Latvijā sastopama suga, kura ir ieviesusies arī Ziemeļamerikā. Augs veido grupas dažādos stāvošos ūdeņos.
Apraksts
Krokainā glīvene ir daudzgadīgs, 0,5-2 m garš glīveņu dzimtas lakstaugs. Auga stublājs pilnīgi iegremdēts ūdenī, tas ir plakans, četršķautņains un zarojošs. Lapas ir sēdošas, iegarenas, 4-6 cm garas un 0,7-1,5 cm platas, to mala ir sīki viļņaina un gals strups. Pielapes ātri nokrīt. Lapas dzīsla bieži ir iesarkana. Ziedkopas kāts ir vienāda resnuma, vismaz divreiz garāks nekā vārpa. Vārpa ir 2-3 cm gara ar 7-10 ziediem, ziedot tik tikko paceļas virs ūdens virsmas. Augļa - riekstiņa - knābis ir garš un līks. Zied no jūnija līdz augustam.
Ekspozīcija (mūzika)
Sonātē tā parasti ir sākumdaļa, no kuras var atpazīt skaņdarbu. Ekspozīcija sastāv no galvenās partijas, saistījuma partijas, blakus partijas un noslēguma.
Stārskijs un Hačs
"Stārskijs un Hačs" (en) ir 2004. gada kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz 20. gadsimta 70. gadu tāda paša nosaukuma televīzijas seriālu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Tods Filipss. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Bens Stillers, Vinss Vons, Džuljeta Lūisa, Freds Viljamsons un Džeisons Beitmens. Filmas pirmizrāde notika.
Kens "Hačs" Hačinsons un Deivs Stārskijs ir divi policisti, kuri pārvietojas ar sarkani baltu Ford Torino un atrisina dažādas krimināllietas, liekot lietā arī viņu informanta Huggy Bear pienestās ziņas.
Rēders
Rēders (de, Ræder; sieviešu dzimtē Rēdere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Tērvete (dabas parks)
Tērvetes dabas parks ir dabas parks, kas atrodas Dobeles novada (1147,98 ha jeb 84,1%) un Jelgavas novada (217,32 ha jeb 15,9%) teritorijā.
Sofjāns Būfāls
Sofjāns Būfāls (ar, dzimis ) ir Marokas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Marokas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Būfāls pārstāv Kataras komandu Al-Rayyan.
Tērvete (dabas parks)
Tas aizņem 1366 ha lielu platību un ietilpst Zemgales ģeobotāniskajā rajonā. Dabas parka teritorijā atrodas Tērvetes upes senleja ar ainaviski unikālu priežu mežu masīvu, zemgaļu Tērvetes pilskalns, Klosterkalns un Svētais (Zviedru kalns). Parkā kopš 1963. gada ir iekārtotas takas, kāpnes, skatu tornis, tajā atradās daudzas koktēlnieku Krišjāņa Kugras un Ritvara Kalniņa veidotas skulptūras pēc Annas Brigaderes darbu motīviem.
Sofjāns Būfāls
Iepriekš spēlējis Francijas komandā Lille, Anglijas komandā Southampton un Spānijas komandā Celta.