cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Psihokinēze
Izvērtējums
Iespējams, viens no slavenākajiem gadījumiem, kad psihokinēzes novērotājiem izdevās atmaskot viltus pašpasludinātu psihokinēzes lietotāju, norisinājās 1973. gadā, kad tajā laikā ļoti labi pazīstamais izraēliešu ekstrasenss Uri Gellers (Uri Geller) piekrita piedalīties slavenā amerikāņa Džonija Karsona (Johnny Carson) televīzijas sarunu šovā (The Tonight Show Starring Johnny Carson). Jau pirms uzstāšanās Karsona televīzijas šovā Uri Gellers bija paspējis kļūt par vienu no apbrīnojamākajiem ekstrasensiem pasaulē, kurš vairākkārt bija nodemonstrējis to, ka, izmantojot tikai savu domu spēku, bija spējīgs salocīt metāla karotes. Džonijs Karsons, kurš pats agrāk savā jaunībā bija nodarbojies ar burvju mākslu, bija skeptisks pret Gellera pieņēmumiem, ka viņam piemita īstas psihokinēzes spējas, līdz ar to pirms izraēlieša ekstrasensa ierašanās viņa šovā Karsons nolēma pakonsultēties ar vienu citu tā laika pazīstamu kanādiešu izcelsmes amerikāņu iluzionistu Džeimsu Randi, kurš ieteica Karsonam pirms gaidāmā priekšnesuma sagatavot pašam savas metāla karotes un neļaut Gelleram un viņa komandai izmantot savējās. Šova laikā Karsons pārsteidza Gelleru ar ierosinājumu salocīt kādu no viņa piedāvātajām metāla karotēm, taču, lai arī kā Gellers mēģināja, neviena no metāla karotēm tā arī netika salocīta caur pašpasludinātā ekstrasensa psihokinēzes spējām. Vēlāk pēc mulsinošās Uri Gellera aiziešanas Karsons savā šovā palūdza Džeimsam Randi nodemonstrēt publikai kā caur vienkāršiem un maldinošiem trikiem Gelleram bija izdevies radīt mānīgu iespaidu par to, ka viņam bija piemitušas psihokinēzes spējas.
Kopš tiem laikiem kādreizējais iluzionists Džeimss Randi ir izveidojis speciālu fondu, kas piedāvā 1 miljonu ASV dolāru lielu naudas balvu tiem ekstrasensiem, kas būtu spējīgi novērošanas apstākļos pierādīt, ka viņiem patiešām piemīt īstas psihokinēzes vai cita veida paranormālās spējas. Līdz šim neviens ekstrasenss nav bijis spējīgs pilnībā pierādīt savas spējas un izcīnīt piedāvāto naudas balvu.
Pretruna ar fizikas likumiem
No zinātniskā viedokļa psihokinēze, kāda tā tiek attēlota kinofilmās vai folklorā, diez vai reālajā dzīvē ir iespējama, jo tās darbības principi neatbilst dabas fundamentālo likumu kārtībai. Tā, piemēram, gravitācija, kas skaitās vājākais no dabas četriem fundamentālajiem spēkiem, ir tikai pievelkoša jeb saistoša, līdz ar to tā nevar tikt izmantota, lai paceltu gaisā vai atgrūstu fizikālus objektus. Turpretim elektromagnētiskais spēks pakļaujas Maksvela vienādojumiem, kas nepieļauj iespējamību atgrūst elektriski neitrālus objektus. Visbeidzot stiprās un vājās mijiedarbības spēki darbojas tikai ļoti īsos attālumos, kā, piemēram, starp elementārdaļiņu kodoliem, tādējādi arī tie sevī neietver vajadzīgās īpašības, kas ļautu īstenot psihokinēzes darbības reālajā dzīvē.
Sabiedrības ticība
2006. gada septembrī ASV tika publicēta aptauja, kurā 1721 respondents tika izjautāts jautājumos, kas bija saistīti ar reliģiju un paranormālām parādībām. Aptaujas rezultāti parādīja to, ka uz jautājumu "vai ir iespējams ietekmēt apkārt esošo pasauli caur domu spēku (telekinēzi)?" pozitīvu atbildi sniedza vidēji 28,2% no iztaujātajiem respondentiem, kas nozīmē, ka mūsdienās vidēji vairāk kā katrs ceturtais amerikānis tic psihokinēzes iedarbībai. Aptaujas rezultāti parādīja arī to, ka no tiem respondentiem, kas uz uzdoto jautājumu atbildēja pozitīvi, sievietes pēc dzimuma bija tās, kuras vidēji psihokinēzes iedarbībai ticēja vairāk (31%) nekā vīrieši (28,3%).
Literatūrā un kinogrāfijā
Psihokinēze jeb telekinēze ir viena no tām retajām spējām, kas populārajā kultūrā ir attēlota samērā plaši. Jau 1611. gadā angļu dramaturgs Viljams Šekspīrs savā darbā "Vētra" (The Tempest) bija ietvēris un aprakstījis psihokinēzes elementus. Tāpat psihokinēze kalpoja arī par centrālo darbības aprakstu amerikāņu autora Stīvena Kinga izdotajā romānā "Kerija" (Carrie), kas tika publicēts 1974. gadā.
Kinogrāfijā psihokinēzes elementi ir tikuši atspoguļoti tādās kinofilmās kā "Visvarenais Brūss" (Bruce Almighty, 2003), Zvaigžņu ceļš (Star Trek) un Zvaigžņu kari (Star Wars), kur psihokinēze lielākoties kalpo par centrālo avotu Spēkam, uz kuru aktīvi paļaujas sāgas galvenie protagonisti džedaju bruņinieki.
56. gads
56. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturdienā.
Konatē
Konatē var būt:
Červoniki
Červoniki ir ciems Silajāņu pagastā, Riebiņu novadā. Atrodas 218 km attālumā no Rīgas.
Ārstniecības ziepjusakne
Tā savvaļā ir sastopama Centrāleiropā un Dienvideiropā, kas kultivēšanas dēļ plaši ieviesusies visā kontinentā, tostarp ir pilnīgi naturalizējusies visā Latvijas teritorijā. Grupas aug upju krastos, mežu un ceļu malās, kā arī dažādās nezālienēs.
Ārstniecības augs.
Apraksts
Ārstniecības ziepjusakne ir daudzgadīgs, 30—80 cm garš lakstaugs ar ložņājošu sakneni, augs parasti veido skraju ceru. Stublājs ir stāvs, kails, nezaro vai mazliet zaro ziedkopā, pie pamata bieži ar violetu nokrāsu. Lapas ir novietotas pretēji, tās ir iegarenas vai eliptiskas, 4—9 cm garas un 1—4 cm platas, augšējās ir sēdošas, bet apakšējās ar īsu kātu. Lapas mala ir gluda, tās gals ir smails, uz plātnes labi izšķiramas 3 dzīslas.
Ziedi ir piramidālā dihāzijā stublāja galotnē. Zieda kauss ir zaļgandzeltens, cilindrisks un saaudzis, 1,5—2 cm garš. Vainaglapas ir gaišsārtas, retāk gandrīz baltas, 2,5—3,5 cm garas un ar jomainu galu. Auglis ir cilindriska viencirkņa pogaļa ar 4 zobiņiem, kas aptuveni kausa garumā. Augs zied no jūnija līdz septembrim.
Lineārs trieciens
Lineārs trieciens ir dāmas, torņa vai laidņa uzbrukums pretinieka figūrai aiz kuras uzbrukuma līnijā atrodas cita tādas pašas vai mazākas vērtības pretinieka figūra. Lineārā trieciena mērķis ir padzīt vērtīgāko figūru, lai iegūtu aiz tās esošo figūru. Pēc būtības lineārais trieciens ir līdzīgs saistībai ar to atšķirību, ka saistības mērķis ir iegūt piesaistīto figūru, bet lineārā trieciena mērķis iegūt aiz vērtīgās figūras esošo figūru.
Lineārais trieciens var būt:
Piemēri
Lineārs trieciens bieži sastopams šaha kompozīcijā. J. Klinga etīde risinās šādi:
Iegrožo savu aizrautību
Gluži kā seriālā Seinfeld, kur Deivids bija viens no līdzautoriem, humors "Iegrožo savu aizrautību" bieži vien saistās ar ikdienas sociālās dzīves sīkumiem. Katras epizodes sižeta autors ir Deivids, taču dialogi lielākoties ir improvizēti.
Seriālu radīja, balstoties uz 1999. gada HBO vienu stundu gadu sēriju Larry David: Curb Your Enthusiasm, ko Deivids un HBO sākotnēji plānoja kā vienreizēju projektu. Sērija filmēta stilā, kur aktieri apzinās kameras un filmēšanas komandas klātbūtni.
Seriāls ieguvis plašu popularitāti un kritiķu atzinību jau kopš savas pirmās sezonas. Seriāls "Iegrožo savu aizrautību" nominēts 47 Emmy balvām, tostarp deviņas no vienpadsmit sezonām nominētas labākā komēdijseriāla kategorijā. 2002. gadā seriāls saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais mūzikas vai komēdijseriāls".
Čulavista
Čulavista (en) ir pilsēta ASV, Kalifornijas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 275 487 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas štata dienvidos netālu no Sandjego un Meksikas robežas.
57. gads
57. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.
Ēriks Baumanis
No 1941. līdz 1942. gadam Baumanis dienējis Sarkanajā armijā, piedalījies Otrajā pasaules karā. 1959. gadā absolvējis PSKP CK Augstākās partijas skolu. Laikā no 1944. līdz 1952. gadam atradies dažādos amatos Latvijas komjaunatnē. No 1952. līdz 1955. gadam Baumanis vadījis Latvijas PSR MP Fiziskās kultūras un sporta komiteju. Pēc tam bijis pirmais sekretārs Rīgas pilsētas Staļina rajona partijas komitejā (amatā līdz 1958. gadam).
1958. gadā Baumanis kļuva par Rīgas pilsētas izpildkomitejas priekšsēdētāju, amatu saglabājis līdz 1962. gadam, pēc tam līdz 1965. gadam Baumanis bija direktora vietnieks Rīgas dīzeļrūpnīcā, no 1965. līdz 1969. gadam bijis Rīgas ceļu remontu un celtniecības tresta pārvaldnieks. No 1969. līdz 1975. gadam bijis Jūrmalas pilsētas izpildkomitejas priekšsēdētājs. No 1975. līdz 1978. gadam Baumanis bija Latvijas PSR Augstākās Padomes lietu pārvaldnieks.
Dow Chemical Company
Dow Chemical Company ir ASV Mičiganas štatā bāzēts globāls ķīmiskās rūpniecības uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem pasaulē, dažkārt saukts par "ķīmisko kompāniju ķīmisko kompāniju", jo daudzi uzņēmuma produkti ir izejvielas citām ķīmiskajām kompānijām. Uzņēmumu 1897. gadā dibinājis ķīmiķis Herberts Henrijs Dovs. Kopš 2019. gada uzņēmums pieder publiskajai kompānijai Dow Inc..
Secure Digital
Standartu 1999. gada augustā kopīgi ieviesa SanDisk, Panasonic (Matsushita) un Toshiba kā uzlabojumu salīdzinājumā ar MultiMediaCards (MMC) un tas ir kļuvis par nozares standartu. Šie trīs uzņēmumi izveidoja SD-3C, LLC – uzņēmumu, kas licencē un nodrošina ar SD atmiņas kartēm, SD saimniekierīcēm un palīgproduktiem saistīto intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu. 2000. gada janvārī uzņēmumi izveidoja arī bezpeļņas organizāciju SD Association (SDA), lai virzītu un veidotu SD karšu standartus. Šobrīd SDA ir aptuveni 1000 biedru uzņēmumu. SDA izmanto vairākus logotipus ar preču zīmēm, kas pieder uzņēmumam SD-3C un ir tā licencēti, lai nodrošinātu atbilstību savām specifikācijām un garantētu lietotājiem saderību.
Imants Freibergs
Imants Freibergs (dzimis Valmierā) ir latviešu datorzinātnieks, bijušās Latvijas Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vīrs.
Priekšvēsture
Bērnību pavadījis Jelgavā un Rīgā. 1944. gadā kopā ar vecākiem viņš emigrējis uz Vāciju, 1948. gadā devies uz Franciju, kur pabeidzis vidusskolu, 1954. gadā Freibergs pārcēlies uz Kanādu, savukārt kopš 1999. gada viņš dzīvo Latvijā.
Dzīvesgājums
1960. gadā absolvējis Toronto Universitāti, 1975. gadā ieguvis doktora grādu. Ir latviešu studentu korporācijas Latvia filistrs.
Laikā no 1961. līdz 1963. gadam strādājis IBM uzņēmumā Monreālā kā datorzinātņu speciālists, pēc tam bijis pasniedzējs dažādās universitātēs, tai skaitā Kvebekas un Makgila Universitātē. Darbojies programminženierijas nozarē, kur veicis lielāko daļu pētījumu.
No 1974.-1976. gadam bija viesprofesors Monpeljēras universitātē Francijā un no 1982.-1983. gadam Oksfordas universitātē Anglijā. Bijis Dainu skapja digitalizācijas idejas autors un iniciators. Saņēmis vairāk nekā 20 ārzemju un Latvijas augstākos nopelnu ordeņus, tai skaitā 2007. gadā kļuva par Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri. Piešķirts augstais Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums.
2012. gadā I. Freibergs iesaistījās biedrībā "Par latviešu valodu", kura uzsāka akciju ar nosaukumu "Celies un ej!", kurā latviešu tautu aicināja doties balsot "pret" krievu valodu kā otru valsts valodu. Akcijā bija iesaistījušās daudzas Latvijā atpazīstamas personības.
LU fonda atbalstītājs
Imants Freibergs ir Latvijas Universitātes fonda atbalstītājs. 1998. gadā LU dāvināja autoatbildētāju 500 USD vērtībā. 1987. gadā Imants Freibergs LU Fizikas un matemātikas fakultātei dāvināja datoru, tam laikam milzīgā vērtībā – 3 500 USD.
Ģimene
1960. gadā apprecējās ar bijušo Latvijas prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu. Pārim dzimuši trīs bērni - Kārlis Roberts (1963), Ivars Jānis (1966; miris divas dienas pēc dzimšanas), Indra Karolīne (1967).
Otonu dinastija
Otonu dinastija bija no Ziemeļvācijas Saksijas hercogistes cēlusies Svētās Romas impērijas imperatoru dinastija, zināma arī kā Sakšu dinastija un Liudolfingu dinastija, pēc tās pirmā pārstāvja, Saksijas hercoga Liudolfa. Otonu dinastija nāca pie varas Austrumfranku valstī pēc pēdējā Karolingu dinastijas pārstāvja nāves.
Helēna Romanova
Biogrāfija
Dzimusi 1928. gadā Rīgā, māte bija lietuviete, tēvs — latvietis. Pabeigusi Teātra fakultāti Latvijas Konservatorijā. Ap 1950. gadu sākusi strādāt Latvijas Nacionālajā teātrī, kur strādājusi līdz pat savai nāves dienai 1987. gadā. Spēlējusi galvenokārt raksturlomas un komiskās lomas. Starp daudzajām lomām nozīmīgākās bija: Muškātne "Lilioms", Bebene un Tomuļu māte "Skroderdenas Silmačos", Olga "Cīrulīši", Misis Dadžena "Velna māceklis", Eda "Taurenīt, taurenīt ...", Aukle "Romeo un Džuljeta".
Filmējusies vairākās filmās, tai skaitā "Viņš, viņa un bērni", "Īsa pamācība mīlēšanā", "Tavs dēls", "Atspulgs ūdenī", "Un rasas lāses rītausmā", "Dāvana vientuļai sievietei", "Hipokrāta zvērests" un "Egle rudzu laukā".
Romanova strādājusi Latvijas Konservatorijā, pasniegusi aktiermeistarību jaunajiem aktieriem.
Romanovai 1969. gadā piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces nosaukums, bet 1979. gadā piešķirts Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces nosaukums.
Duntes strauts
Duntes strauts ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.
Izteka — no Seķu purva. Iesākumā tek uz dienvidiem, vidustecē pagriežoties rietumu virzienā. Duntes strautu šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)). Duntes strauta krastos atrodas Dunte.
Mortens Madsens
Karjera
Savu karjeru sācis Zviedrijas komandā Frölunda HC. 2006. gadā Madsens pārcēlās uz Kvebekas junioru hokeja līgas klubu Victoriaville Tigres, kur 62 spēlēs Madsens iekrāja 100 punktus. Nākamās divas sezonas Madsens pavadīja AHL komanda Hjūstonas "Aeros". Vēlāk Madsens pārcēlās atpakaļ uz Zviedriju, kur četras sezonas spēlēja Modo Hockey komandā. 2013. gadā viņš pievienojās Vācijas hokeja līgas komandai Hamburgas "Freezers". No 2016. gada līdz 2018. gadam spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandā Karlskrona HK, kur viņš bija komandas kapteinis. Kopš 2018. gada Madsens spēlē Timrå IK komandā.
Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 14 Pasaules čempionātos.
10a. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)
'''10a. mikroautobusu maršruts bija mikroautobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tika nodrošināti no Raiņa ielas, līdz Bulduriem - (galapunkts saucas  TC Bulduri''').
Darbdienās pa 10a. mikroautobusu maršrutu kursēja 3 mikroautobusi, bet brīvdienās — 4 mikroautobusi.
Kopš 2018. gada 12. februāra maršruts tika slēgts, izveidojot apvienoto - 5. maršrutu, kopā ar 10. un 11. maršrutiem.
Maršruts
Raiņa iela — Bulduri mikroautobusi kursēja šādās ielās: Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela, Tallinas iela, Mazā Nometņu iela, Talsu šoseja, Asaru prospekts, Mellužu prospekts, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dikļu iela, Edinburgas prospekts, Indras iela, Meža prospekts.
Grīšļu iela (Rīga)
Grīšļu iela ir iela Latgales priekšpilsētas Dārzciemā, Rīgā. Kopējais ielas garums ir 191 metrs. Sākas krustojumā ar Sesku ielu un beidzas krustojumā ar Rumbulas ielu.
10a. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)
Maršruts
Bulduri — Raiņa iela mikroautobusi kursēja šādās ielās: Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Mellužu prospekts, Asaru prospekts, Talsu šoseja, Mazā Nometņu iela, Tallinas iela, Artilērijas iela, Satiksmes iela, Skolas iela, Talsu šoseja.
Grīšļu iela (Rīga)
Iela ierīkota 20. gadsimta 50. gados, piešķirts Grīšļu ielas nosaukums.
Grīšļu ielā atrodas individuālās dzīvojamās mājas, tā atrodās dzīvojamā zonā. Klāta ar grants segumu.
10a. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)
Pieturvietas
10a. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 75 pieturas. Maršrutā Raiņa iela — Bulduri bija 39 pieturas, bet maršrutā Bulduri — Raiņa iela ir 36 pieturas.
Ceplis (filma)
"Ceplis" ir 1972. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemta spēlfilma pēc Pāvila Rozīša tāda paša nosaukuma romāna. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš, un tā ir iekļauta Latvijas kultūras kanonā.
Sižets
1920. gadu Rīga. Uzņēmīgais Edgars Ceplis izveido akciju sabiedrību, lai no Latvijas māla ražotu ķieģeļus eksportam. Cerot uz peļņu, viņa projektā iesaistās daudzi. Drīz izrādās, ka māls ķieģeļu ražošanai nav derīgs, jo tā sastāvs ir nekvalitatīvs. Kamēr neviens to nav uzzinājis, Ceplis savērpj intrigu, pārdod akcijas un par akciju sabiedrības vadītāju kļūst Nagaiņa znots Sausais.
Fortkolinsa
Fortkolinsa (en) ir pilsēta ASV, Kolorādo štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 143 986 iedzīvotāji. Fortkolinsa ir ceturtā lielākā pilsēta Kolorāro.
Ernests Kārlis Falkbērs
Ernests Kārlis Falkbērs (de;, Brunne — , Vīne) bija Austrijas šahists.
Biogrāfija
Jaunībā Vīnē studējis tieslietas, pēc tam strādājis par žurnālistu dažādos preses izdevumos. No 1848. līdz 1852. gadam dzīvojis Vācijā, kur spēlējis ar Ādolfu Andersenu un Žanu Difrenu, tad atgriezies Vīnē un 1855. gadā nodibinājis pirmo Austrijas šaha žurnālu Wiener Schachzeitung. Pāris mēnešus vēlāk pārcēlies uz Londonu, kur nodzīvojis līdz 1864. gadam. Bijis angļu šaha žurnāla The Chess Player's Magazine redaktors. Šeit piedalījies vairākos mačos, kā arī savā vienīgajā turnīrā 1858. gadā Birmingemā, kur palicis 2. vietā. Vēlāk atgriezies Vīnē, un no 1877. gada līdz sava mūža beigām bijis Vīnes žurnāla Neue Illustrirte Zeitung šaha nodaļas redaktors.
Falkbēra vārdā ir nosaukta šaha atklātne - Falkbēra kontrgambīts: 1.e4 e5 2.f4 d5.
Bumbiški
Bumbiški ir ciems Ozolaines pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 245 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas viesu māja.
Pūslīšu grīslis
Pūslīšu grīslis (la) ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama Eirāzijā, izklaidus sastopama Ziemeļamerikas rietumdaļā. Sastopama arī visā Latvijas teritorijā, zāļu purvos un mitrās pļavās, mitros krūmājos un visdažādāko ūdenstilpju krastos.
Apraksts
Augs ir dzeltenzaļš. Tā stublājs ir stāvs, raupjš un trīsšķautņains. Lapas ir 0,6-0,8 cm platas, mīkstas, plakanas, un to vidusdzīsla ir iegremdēta šaurā renesveida padziļinājumā. Lapu garums bieži pārsniedz ziedkopu. Lapu makstis ir sarkanīgas un šķeldrainas. Stublāja galotnē ir 1—3 vīrišķās vārpiņas, zem tām ir 1-3, nokarenas, retāk stāvas sievišķās vārpiņas. Augļa pūslītis ir spīdīgs, dzeltenzaļš, tas no vārpiņas ass atstāv slīpi. Segplēksne, kas ir mazliet īsāka nekā pūslītis, ir gaiši dzeltenbrūna, ar gari nosmailotu galu. Augļa pūslītis pakāpeniski pāriet divzobainā knābītī. Augļu gatavības laikā sievišķā vārpiņa ir mīksta un čaugana. Zied maijā un jūnija sākumā.
Anna Maja Kazariana
Anna Maja Kazariana (nl; dzimusi Hērenvēnā) ir Nīderlandes starptautiskā meistare šahā (2017).
Biogrāfija
Piedzimusi ģimenē, kas Nīderlandē ieradusies no Gruzijas. Ar šahu sākusi nodarboties sešu gadu vecumā. Divdesmit reizes uzvarējusi Nīderlandes junioru šaha čempionātos meiteņu un zēnu dažādās vecuma grupās. . Pārstāvējusi Nīderlandi Eiropas un pasaules junioru šaha čempionātos. 2012. gadā Prāgā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā un par šo panākumu saņēmusi FIDE sieviešu meistares (WFM) nosaukumu. 2015. gadā Porečā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā.
Pārstāvējusi Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Par panākumiem turnīros FIDE 2015. gadā viņai piešķīra FIDE meistara (FM), bet 2017. gadā - starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. .
Ukrainas Desanta trieciena spēki
Ukrainas Desanta trieciena spēki (uk) ir atsevišķa Ukrainas Bruņoto spēku vienība.
Ukrainas Gaisa desanta spēki izveidojās pēc Ukrainas neatkarības pasludināšanas, tā sastāvā bija armijas aviācijas vienības un gaisa desanta vienības, atbalsta vienības un Ukrainas teritorijā izvietotā PSRS gaisa desanta karaspēka infrastruktūra. Mūsdienu nosaukums tiek lietots kopš 2017. gada 21. novembra.
Lerijs Deivids
Lorenss Džīns Deivids (en, dzimis ) ir amerikāņu komiķis, scenārists, aktieris un televīzijas producents.
Deivids un Džerijs Sainfelds izveidoja televīzijas seriālu Seinfeld, kur Deivids bija galvenais scenārists pirmās septiņas sezonas. Savu atpazīstamību turpinājis iemantot ar HBO]] seriālu "Iegrožo savu aizrautību", kur viņš ir gan autors, gan galvenās lomas, daļēji izdomātas sevis versijas, atveidotājs. Seriālam ir iznākušas 11 sezonas un viņš ir sarakstījis scenāriju katrai epizodei no 1999. gada.
Strādājot pie seriāla Seinfeld, Deivids 1993. gadā saņēma divas Emmy balvas. Strādājis arī pie ABC skeču šova Fridays un NBC vakara skeču šova Saturday Night Live. Deivids nominēts 27 Emmy balvām un 3 Zelta globusa balvām.
Bēķciems
Bēķciems ir apdzīvota vieta Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa P120 4 km no pagasta centra Mundigciema, 6,5 km no novada centra Talsiem un 117 km no Rīgas.
Franss Reišels
Fransuā Etjēns "Franss" Reišels (fr; dzimis, miris ) bija franču sporta administrators, sportists un žurnālists. Viņš ir startējis divās vasaras olimpiskajās spēlēs — 1896. gada Atēnu spēlēs viņš startēja vieglatlētikā un 1900. gada Parīzes spēlēs viņš bija Francijas regbija komandas viens no spēlētājiem, kura šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu.
Līdz olimpiskajām spēlēm
Reišela tēvs bija Francijas Vieglatlētikas sporta biedrību savienības (USFSA) kasieris un galvenais preses sekretārs 1894. gada Sorbonnas kongresā, kur tika nodibināta Olimpiskā kustība. Vēlāk viņš bija Pjēra de Kubertēna pēctecis USFSA ģenerālsekretāra amatā.
Reišels bija skrējējs, kurš uzstādīja vairākus nacionālos Francijas rekordus vieglatlētikas, skriešanas un soļošanas disciplīnās, piemēram, 110 metru barjerskrējienā (1891. gadā), krosā (1890 un 1891. gadā un 1 kilometru soļošanā. 1892. gadā viņš uzstādīja jaunu valsts rekordu stundas skrējienā, kur noskrēja 16.611 kilometrus.
1896. gada vasaras olimpiskās spēles
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Franss Reišels startēja divās vieglatlētikas disciplīnās — 400 metru skrējienā un 110 metru barjerskrējienā. 400 metru skriešanas disciplīnā Reišels startēja otrajā priekšskrējienā un ar rezultātu 1 minūte un 2.3 sekundes finišēja kā trešais. Fināla kārtai ar šo rezultātu viņš nekvalificējās.
Savukārt 110 metru barjerskrējienā viņš startēja pirmajā priekšskrējienā un finišēja iegūstot otro vietu, kaut viņa rezultāts precīzi nav zināms. Ar iegūto otro vietu viņš kvalificējās fināla skrējienam. Fināla skrējienā Reišels diemžēl nestartēja, jo bija aizrāvies ar palīdzēšanu savam tautietim Albēnam Lermuzū maratona distancē.
Šajās spēlēs Reišels ne tikai piedalījās olimpiskajās spēlēs kā skrējējs, bet arī strādāja par franču žurnāla Vélo žurnālistu.
1900. gada vasaras olimpiskās spēles
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Franss Reišels bija viens no Jauktās komandas regbija komandas dalībniekiem, kas startēja regbija sacensībās olimpiskajās spēlēs. Jauktā komanda, pārspējot Vācijas un Lielbritānijas komandas, izcīnīja zelta medaļu.
Pēc Olimpiskajām spēlēm
Vēlāk viņš tika izvēlēts par Francijas regbija izlases kapteini starptautiskās spēlēs 1906. gadā. Reišels bija ļoti iecienīts regbija spēlētājs Francijā. Pēc viņa nāves tika izveidots čempionāts jaunajiem regbija spēlētājiem — Championnat Reichel.
Vēlākajā dzīve Reičels kļuva ar par sporta administratoru un Francijas Vieglatlētikas sporta biedrību savienības (USFSA) ģenerālsekretāru. Viņš izveidoja Fronacijas Boksa federāciju un Starptautisko Lauka hokeja federāciju. No 1926. līdz 1932. gadam bija viņš bija Starptautiskās luka hokeja federācijas prezidents. Reišels bija arī Francijas Nacionālās olimpiskās un sporta komitejas loceklis un vadīja 1924. gada Parīzes olimpisko spēļu organizēšanas komiteju.
Reišels turpināja darboties arī kā žurnālists un kļuva par pirmo Eiropas žurnālistu, kas lidoja ar lidmašīnu, palīdzot Vilburam Raitam. Reišels bija viens no Starptautiskās sporta preses asociācijas (Association Internationale de la Presse Sportive; AIPS) līdzdibinātājiem un tās pirmais prezidents no 1924. līdz 1932. gadam.
Latvijas Gada balva sportā 2014
Latvijas Gada balvas sportā 2014 ceremonija notika kultūras pilī "Ziemeļblāzma". Balvas tika pasniegtas 16 nominācijās.
Teodors Zeiferts
Teodors Zeiferts (dzimis, miris ) bija latviešu pedagogs, dzejnieks, literatūrkritiķis un literatūrvēsturnieks. Ievērojams ar savu fundamentālo grāmatu par latviešu literatūras vēsturi divos sējumos (1922).
Dzīvesgājums
Pēc tam nodarbojās ar literatūrkritiku un latviešu rakstniecības vēstures pētījumiem, Rīgas Latviešu biedrības Zinātņu komisijas vasaras sapulcēs sniedzot pārskatus par latviešu literatūru. Viņš darbojās arī Dubura-Zeltmata dramatiskos kursos. Pirmā Pasaules kara laikā Zeiferts strādāja par skolotāju latviešu bēgļu skolās, bet ar Latvijas Universitātes nodibināšanu kļuva par latviešu valodas lektoru, tanī pat laikā vadīdams «Izglītības Ministrijas Mēnešrakstu".
Miris 1929. gada 9. decembrī, apbedīts Rīgā. Kapa piemineklis Meža kapos uzstādīts 1936.gadā, tēlnieks Kārlis Jansons (1896-1986).
Latviešu rakstniecības vēstures laikmeti un posmi pēc Zeiferta
I. Livonijas hronikas: 1. Latviešu Indriķa hronika 2. Rīmju hronika
II. Burtniecība: 1. Tautas dziesmas 2. Stāstījumi 3. Mīklas 4. Īsi izteicieni 5. Buramie vārdi 6. Ticējumi
III. Pirmie latviskie raksti: 1. Latviešu senatnes raksti 2. Pirmie latviešu uzzīmējumi 3. Katoļu katķisms
I. Reformācijas laika raksti: 1. Mārtiņš Luters 2. Hronikas 3. Pirmās luteriskās latviešu grāmatas
II. Garīgu rakstu uzplaukums: 1. Mancelis 2. Fīrekers 3. Dziesmu grāmata 4. Latviešu Bībele 5. Katoļu garīgie raksti 6. Zinātniska un laicīga satura raksti
II. Brīvlaišanas laiks: 1. Atsvabināšanās centieni 2. Brīvlaišanas laika rakstnieki
III. Pēc dzimtbūšanas atcēluma: 1. Klasicisma atbalsis 2. Prozas raksti 3. Pirmie latviešu tautības rakstnieki 4. Latviešu izglītības veicinātāji un valodas kopēji
Tautiskie centieni
I. Atmoda: 1. Laikmeta raksturs 2. Latviešu kustība četrdesmitos gados 3. 1856. gads
II. Cīņas: 1. Valdemārs 2. Alunāns 3. Barons 4. Spāģis 5. Biezbārdis 6. Brīvzemnieks 7. Kronvalds 8. Avīžniecības attīstība 9. Latgaliešu raksti
III. Daiļrakstniecība: 1. Stāsti 2. Neikens 3. Lirika 4. Tautiskā dzeja 5. Pumpurs 6. Auseklis 7. Kaudzītes Matīss un viņa laikabiedri 8. Romāni
IV. Astoņdesmitie gadi: 1. Laiku pārmaiņas 2. Žurnāli 3. Dzejas attīstība 4. Teātris un drāma 5. Zemnieku stāsti 6. Zinātne
Latviešu raksturojums grāmatā "Latviešu rakstniecības vēsture"
"Meijera vācu konversācijas vārdnīcā (1909) par latviešiem sacīts, ka tie strādīgi, pacietīgi un lokāmi, vaļsirdīgi, viesmīlīgi, bet neuzticīgi un apslēpti pret saviem kungiem. Šis raksturojums savā visumā var attiekties uz klaušu laiku latvieti, lai arī agrākā izdevumā atrodamais “bailīgi” pārgrozīts par “strādīgi”.
Latviešu pašu starpā mēģinājis uztvert latviešu raksturīgās īpašības J. Velme. Viņš vispirms atrod, ka latvieši lieli individuālisti, kas grib palikt un rīkoties katrs par sevi. Viņi nedzīvo sādžās, bet atsevišķās mājās. šis individuālisms kaitē latviešu kopdarbībai un veicina viņu vidū aristokrātismu. Tas parādās šķiru starpībās. Plaisma starp saimnieku un kalpu ir ārkārtīgi liela; nabags saimnieks šķietas lielāks esam par turīgu kalpu. Šai ziņā latvieši līdzinās angļiem, kam plaismas kārtu starpā pašas par sevi saprotamas, dabiskas. Bet starp angļiem un latviešiem liela izšķirība tai ziņā, ka angļiem prāts valda pār jūtām un fantāziju, bet latviešiem jūtas un fantāzija ieņem pirmo vietu. Ar šo savu īpatnību latvieši nostājas blakām senajiem grieķiem."
2015. gada NBA drafts
2015. gada NBA drafts notika Bruklinas "Nets" mājvietā Barclays Center Ņujorkā, ASV. Šajā ceremonijā NBA klubi izraudzījās ASV universitāšu basketbolistus, kā arī citus draftam pieteikušos spēlētājus.
Žoelintons
Žoelintons Kasiu Apolinariu de Lira (pt, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Žoelintons pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Newcastle United.
Viduslatvijas monoklināle
Viduslatvijas monoklināle ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzes ziemeļaustrumu daļā, kas iezīmējas pamatklintāja virsmā un Kaledonijas kompleksa nogulumos. Monoklināle atrodas uz dienvidiem no Rīgas līča starp Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzonu, Ērgļu izcilni un Dienvidlatvijas kāpli. Pamatklintāja virsma ir ar slīpumu dienvidrietumu virzienā un atrodas 850-1300 metrus z.j.l. Kaledonijas kompleksu veidojošo ordovika un dažviet arī apakšsilūra nogulumu virsma atrodas 500-1000 metru z.j.l. Monoklināli vietām  šķeļ lūzumi, kuru amplitūda ir līdz 100 metriem. Viduslatvijas monoklinālē iekļaujas atsevišķi lokālie pacēlumi, kā arī agrāk nodalītās Jelgavas ielieces ziemeļaustrumu daļa. Hercīnā struktūrkompleksa Lietuvas-Latvijas ieliecē Viduslatvijas monoklināle kā patstāvīga struktūra netiek nodalīta.
Žoelintons
Karjera
Savu karjeru Žoelintons sāka Brazīlijas A sērijas komandā Sport Club do Recife. 2015. gadā viņš pievienojās Vācijas Bundeslīgas komandai TSG 1899 Hoffenheim. Savā pirmajā sezonā Žoelintons aizvadīja tikai vienu spēli. 2016. gadā Žoelintons uz diviem gadiem tika izīrēts uz Austrijas Bundeslīgas komandu Vīnes "Rapid". 2019. gadā pievienojās Newcastle United.
2015. gada NBA drafts
notikušajā NBA drafta loterijā uzvarēja Minesotas "Timberwolves", kas deva klubam iespēju izdarīt pirmo izvēli draftā. Ar pirno numuru klubs izraudzījās Karlu Entoniju Taunsu.
Draftam bija pieteikušies arī divi Latvijas basketbolisti: Kristaps Porziņģis un Anžejs Pasečņiks (vēlāk atsauca dalību). K. Porziņģi ar 4. numuru izraudzījās Ņujorkas "Knicks", tādējādi viņš kļuva par visaugstāk izvēlēto Latvijas un Baltijas valstu spēlētāju NBA drafta vēsturē.
Jūliāns Jakobsens
Jūliāns Jakobsens (dk, dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Jakobsens pārstāv Dānijas hokeja līgas komandu Olborgas "Pirates".
Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 10 Pasaules čempionātos.
Vēverurga
Vēverurga ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.
Izteka — uz dienvidaustrumiem no Duntes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī uz ziemeļiem no Vārzām. Vēverurgu šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)). Netālu no Vēverurgas iztekas atrodas Vēveru mazciems.
Astēnija
Astēnija (el — nespēks) psiholoģijas zinātnē apzīmē spēka trūkumu. Tā rada lielu nogurumu jau pamostoties un grūtības darbā. Parādās arī grūtības "gribēt". Nespēja koncentrēt uzmanību. Tukšuma sajūta galvā. Cilvēks kļūst pārlieku jūtīgs, viņu satrauc skaļi trokšņi, spilgta gaisma, sarunas. Garastāvoklis svārstīgs, mainās pat niecīgu iemeslu dēļ, daudzkārt rodas kaprīza neapmierinātība un raudulība (emocionāls vājums); bieži ir galvassāpes, nemierīgs miegs, veģetatīvi traucējumi. Smagas astēnijas gadījumā slimnieks ir pasīvs, maz uztver apkārtējos kairinājumus, garastāvoklis apātisks vai nomākts. Astēnijai ir daudz tādu pašu simptomu kā depresijai, ar kuru to bieži jauc. Tas ir psihisks un fizisks nespēks, vājums, kam raksturīgs novājināts nervu sistēmas tonuss. Ja netiek novērsts stresa cēlonis un sniegta palīdzība, sāk parādīties astēnija un dažādi psihosomatiski simptomi. Astēnijas pazīmes ir viegla nogurdināmība, nespēja izturēt sasprindzinājumu un vispārēja psihiskās aktivitātes pamazināšanās, svārstīgs garastāvoklis, slikts miegs, galvassāpes, pastiprināts jūtīgums pret trokšņiem, spilgtu gaismu un dažāda veida veģetatīvi traucējumi. Biežāk sastopamie astēnijas cēloņi var būt pārciestas galvas traumas, ilgstoša emocionāla un fiziska pārpūle, to var izraisīt ilgstoši neārstēti infekcijas perēkļi, pārmērīgs darbs, fiziski nogurdinoša sociālā vai ģimenes vide, vitamīnu trūkums utt.
Podskočeva
Apdzīvotā vieta izvietojusies pie otrpus Karpa ezeram no autoceļa P62.
Astēnija
Astēnijas ārstēšana
Astēnija, tāpat kā neirastēnija, ir ļoti smaga slimība, ko tomēr ir iespējams izārstēt pilnībā, ja vien ņem vērā, ka neirastēniķim ir slims viss organisms. Ir jāizdara padziļināta klīniskā izmeklēšana; būtu pilnīgi bezjēdzīgi ārstēt tikai visskaidrāk redzamos traucējumus. Tāpat ir jāveic psiholoģiska izmeklēšana. Speciālisti visbiežāk slimības ārstēšanai iesaka atpūtu, paraksta hormonu preparātus, kalciju utt. Ārstēšanās kurss ir atkarīgs no medicīniskajiem slēdzieniem. Psihologa vai psihoterapeita palīdzība stiprinās un atjaunos pašsavaldīšanos, normalizēs pašsajūtu un palīdzēs tikt galā ar neirotiskajām lēkmēm.
Ilirs Meta
Ilirs Meta (dzimis ) ir Albānijas politiķis, no 2017 līdz 2022. gadam bijis Albānijas prezidents.
Češļi
Češļi ir ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 241 km attālumā no Rīgas.
Ilirs Meta
Dzīvesgājums
Studēja Tirānas universitātes ekonomikas fakultātē, politikā iesaistījās 1990. gadā pēc komunistiskā režīma krišanas, kad iesaistījies studentu protestos pret režīmu. No 1992. gada viņu ievēlēja visos parlamenta sasaukumos. Meta kļuva par Albānijas premjerministru. Pēc 2001. gada parlamenta vēlēšanām sākotnēji savu amatu saglabāja, tomēr to pameta, pamatojot to ar iekšējām nesaskaņām starp viņu un Sociālistiskās partijas līderi Fatosu Nano. 2004. gadā Meta pameta Sociālistisko partiju un dibināja savu partiju, Sociālistu integrācijas kustību.
Metu ievēlēja par Albānijas prezidentu, ceturtajā kārtā par viņu nobalsoja 87 no 140 parlamenta locekļiem. 2021. gada 9. jūnijā Albānijas parlaments pret viņu oficiāli ierosināja impīčmentu. Albānijas Konstitucionālā tiesa 2022. gada 16. februārī atcēla impīčmentu un nolēma, ka viņam izvirzītās apsūdzības nepārkāpj konstitūciju. Līdz ar to viņš saglabāja prezidenta amatu līdz pilnvaru termiņa beigām.
Jans Šulcs
Jans Šulcs (cs; — 1953. gada maijā) bija Čehoslovākijas šahists.
Pueblo
Pueblo (en) ir pilsēta ASV, Kolorādo štata pilsēta. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 106 595 iedzīvotāji. Pueblo atrodas Ārkanzasas upes krastos. Pilsēta ir nozīmīgs tērauda ražošanas centrs.
Jans Šulcs
Biogrāfija
No 1910. gadu vidus līdz 1920. gadu beigām bijis viens no Čehoslovākijas vadošajiem šahistiem. 1916. gadā Belunā šaha turnīrā ieņēmis otro vietu aiz Karela Opočenska. 1920. gadā uzvarējis šaha turnīrā Prāgā. 1921. gadā šaha turnīros Prāgā dalījis 6.-8. vietu (uzvarējis Karels Hromādka) un Brno dalījis 5.-7. vietu (uzvarējuši Hromādka un Ladislavs Prokešs). 1924. gadā uzvarējis šaha turnīrā Prāgā. 1925. gadā Bratislavas šaha turnīrā dalījis 3.-5. vietu (uzvarējis Rihards Reti). 1926. gadā bijis 6. vietā Bardejovas šaha turnīrā (uzvarējuši Hermanis Matisons un Savelijs Tartakovers) un 5. vietā Trenčanske Teplices šaha turnīrā (uzvarējuši Kārlis Gilgs un Bora Kostičs), kā arī dalījis 1.-3. vietu Prāgas šaha turnīrā ar Karelu Skaličku un Ladislavu Prokešu. 1927. gadā Prāgas šaha turnīrā dalījis 5.-8. vietu (uzvarējis Karels Hromādka). 1929. gadā Brno šaha turnīrā bijis 2. vietā aiz Karela Opočenska.
Pārstāvējis Čehoslovākijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Bayer
Bayer AG ir Vācijā reģistrēts starptautisks uzņēmums, kura galvenās kompetences jomas ir veselības aprūpe, uzturs un progresīvu tehnoloģiju radīti izejmateriāli. Bayer AG ir definējusi visa koncerna kopējās vērtības, mērķus un stratēģijas. Trīs apakšgrupas un trīs pakalpojumu uzņēmumi darbojas neatkarīgi, un tos vada pārvaldības kontrolakciju sabiedrība.
Galvenās pakalpojumu funkcijas ir apkopotas trijos pakalpojumu uzņēmumos:
Nesenā vēsture
2015. gada septembrī Bayer paziņoja par tā materiālu zinātnes struktūrvienības atdalīšanu atsevišķā publiskā uzņēmumā Covestro, kurā Bayer saglabāja aptuveni 70 % daļu.
Pēc Covestro atdalīšanas pabeigšanas 2016. gada janvārī Bayer veica zīmola maiņu, pozicionējot sevi kā dzīvības zinātnes uzņēmumu. Tas restrukturizēts trīs nodaļās: Farmācija (Pharmaceuticals), patērētāju veselība (Consumer Health) un Labības zinātne (Crop Science), kurā iekļauts arī Dzīvnieku veselības bizness.
2016. gada maijā Bayer piedāvāja par 62 miljardiem ASV dolāru nopirkt ASV agroķīmijas un lauksaimniecības biotehnoloģiju uzņēmumu Monsanto. Drīz pēc tam Monsanto noraidīja piedāvājumu, vēloties augstāku cenu. Septembrī Bayer piedāvāja cenu 66 miljardi USD un Monsanto piekrita šim piedāvājumam. Lai saņemtu valstu konkurences institūciju apstiprinājumu, Bayer piekrita atsavināt ievērojamu daļu savu lauksaimniecības aktīvu (sēklu un herbicīdu) Vācijas uzņēmumam BASF. Līdz 2018. gada 21. martam darījumu atļāva Eiropas Savienība, un 20. maijā tā tika apstiprināta ASV. Pārdošanas darījums tika slēgts 2018. gada 7. jūnijā. Monsanto zīmols tika pārtraukts.
Produkti
Bayer koncerns piedāvā tirgū aptuveni 5000 produktu. Visvairāk pārdoto produktu grupā ietilpst:
Imants Krenbergs
Imants Krenbergs (dzimis, miris ) bija latviešu režisors, scenārists un aktieris.
Ineša iela
Ineša iela var būt:
Imants Krenbergs
1949. gadā beidzis Rīgas 1. vidusskolu. 1953. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes režisoru nodaļu. 1964. gadā Maskavā beidzis Augstākos kinorežisoru kursus.
1953. gadā kļuvis par Liepājas teātra režisoru; teātrī nostrādājis līdz 1959. gadam. No 1958. līdz 1964. gadam bijis Jaunatnes teātra režisors. 1964. gadā sācis strādāt Rīgas Kinostudijā. Režisējis vairākas filmas, tai skaitā "Rīta miglā" (1966), "Stari stiklā" (1969), "Zobena ēnā" (1976), "Īsa pamācība mīlēšanā" (1982).
Bijis precējies ar Zigrīdu Rūtiņu un Māru Krenbergu. Flautistes Ditas Krenbergas tēvs.
59. gads
59. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Ineša iela (Rīga)
Ineša iela ir iela Vidzemes priekšpilsētā, Juglā, Rīgā. Ielas kopējais garums ir 138 metri. Sākas krustojumā ar Murjāņu ielu un beidzas krustojumā ar Lilastes ielu. Ineša ielas nosaukums tai piešķirts. Iela nosaukta Ineša ezera vārdā.
Ineša ielā atrodas individuālās dzīvojamās mājas.
Andris Lielais
Andris Lielais (dzimis ) ir Krievijas latviešu aktieris.
1980. gadā pabeidza Viskrievijas Valsts kinematogrāfijas institūtu, kā arī Jevgēņija Matvejeva meistarklases.
Pirmo lomu saņēma 13 gadu vecumā — 1970. gada filmā "Vārnu ielas republika". Filmējies vairākās Latvijas filmās, pēc tam daudzās Krievijas filmās, tai skaitā "Pēdējā indulgence", "Spēle notiks tik un tā", "Vajadzīga soliste", "Izmeklēšanā noskaidrots".
2022. gada aprīļa sākumā Lielais piedalījās Krievijas televīzijas kanāla NTV raidījumā "Tikšanās vieta", kurā kritizēja Krievijas valdību, Krievijas rīcību Ukrainā un Krievijas sabiedrības reakciju uz Ukrainā notiekošo, pēc kā aktierim drīz vien it kā nenomaksāta parāda dēļ bloķēja bankas kontu, un viņš sāka kārtot dokumentus, lai ar ģimeni varētu atstāt Krieviju un pārcelties uz Latviju.
Daugavpils Marka Rotko mākslas centrs
Daugavpils Marka Rotko mākslas centrs (DMRAC) ir multifunkcionāla Daugavpils pašvaldības kultūras, mākslas un izglītības iestāde, kurā glabājas vairāki Marka Rotko gleznu oriģināli. Tā iekārtota Daugavpils cietokšņa arsenāla ēkā Mihaila ielā 3.
Daugavpils Marka Rotko mākslas centrā atrodas Rotko telpa ar oriģināliem darbiem, kolekcija ar muzeju kvalitātes reprodukcijām, multimediju ekspozīcija par mākslinieka biogrāfiju un mākslas aktivitātēm. DMRAC piedāvā arī mākslinieku rezidences, video telpu, arhīvu/bibliotēku, konferenču, semināru tikšanās telpas, restorānu.
Izveide
Līdz 1993. gadam bijušajā cietokšņa artilērijas arsenāla ēkā atradās kara skolas kazarmas. Pēc kara skolas slēgšanas ēka netika izmantota vairākus gadus, laiku pa laikam arsenāla ēkas telpās pirmajā stāvā notika mākslas un foto izstādes. Daugavpils Marka Rotko mākslas centra (DRMC) izveides projekta attīstība sākās ar ideju 2002 gadā, kad tika uzsākta M. Rotko simtgadu svinību organizēšana. 2007. gada sākumā Daugavpils dome apstiprināja Marka Rotko mākslas centra izveides koncepciju arsenāla ēkā. 2008. gadā SIA "ARHIS" izstrādāja tā tehnisko projektu. No 2011. gada maija līdz 2012. gada decembrim notika būvdarbi, pamatīgi rekonstruējot vēsturisko ēku un laukumu. Marka Rotko mākslas centra ēkas restaurācija izmaksāja apmēram četru miljonus latu (vairāk nekā 5,7 miljonus eiro), no tiem 85% ieguldīja trīs dažādi Eiropas fondi, 12% — Daugavpils pilsēta, 3% — Latvijas valsts.
2013. gadā centrā viesojās ap 91 000, bet 2014. gadā — gandrīz 116 000 cilvēku.
Marka Rotko darbu kolekcija
Marka Rotko simtgades svinību 2003. gadā ietvaros Daugavpils pilsētai tika uzdāvināta viņa gleznu reprodukciju kolekcija, kurā ietilpa četrdesmit viena Marka Rotko gleznu muzeja kvalitātes kopija. Kopš 2013. gada mākslas centrā eksponēti seši mākslinieka darbu oriģināli, ko centram deponējuši viņa bērni Keita Rotko-Praizela (Kate Rothko Prizel) un Kristofers Rotko (Christopher Rothko): „Ifigenijas upurēšana”, „Māte un bērns”, „Augstais priesteris”, „Bez nosaukuma”, „Nr. 10 (brūns, melns, sjēna uz tumšā vīna)” un „Nr. 7 (oranžais un šokolāde)”. Plānots, ka 2016. gadā uz Latviju atceļos jauni Marka Rotko oriģināldarbi, kas nomainīs esošo mākslinieka gleznu izstādi.
Kastelholmena
Kastelholmena ir Zviedrijas sala Stokholmas komūnā, kas atrodas Saltšēna līcī centrālajā Stokholmas daļā. Tā ir tipiska arhipelāga sala ar granīta klintīm un stāvām kraujām. Kasterholmena ir pilsētas daļas Šepsholmenas sastāvdaļa, ko ar Šepsholmenu savieno 1880. gadā būvēts Kastelholmenas tilts.
Kastelholmenas platība ir 3,1 hektārs. Salā atrodas 1846. — 1848. gados celts Kastelletas cietoksnis, 1882. gadā būvēts Karaliskā slidošanas kluba paviljons, dzīvojamās ēkas un noliktavu būves. Kastelholmena no 1993. gada atrodas Valsts īpašuma padomes aizsardzībā, ar ko saprot salas aizsardzību un tās attīstību nākamajām paaudzēm. Kastelholmas sala atrodas Karaliskā nacionālā pilsētas parka teritorijā.
Vēsture
17. gadsimtā sala bija vieta, kurā tika ražota munīcija, salā atradās ražotne un noliktavas, līdz 1845. gadā eksplodēja šaujampulvera noliktava, kā rezultātā tika uzcelts arhitekta Fredrika Blūma projektētā nocietinājumu cietoksnis jeb Kastelleta, pie kuras terases sākotnēji atradās astoņi baterijas kanonādes lielgabali, vēlākos gados atstājot četrus, kas ir saglabājušies un veic savas funkcijas līdz mūsu dienām — ierodoties jūras kuģim, tas tiek sveikts ar zalvēm. No 1640. gada katru rītu virs pils matrozis paceļ Zviedrijas armijas karogu, šī tradīcija ir dzīva joprojām un simbolizē, ka Zviedrija ir brīva valsts, kurai nedraud briesmas no ārvalstīm.
Kastelholmenai agrāk ir bijuši citi nosaukumi — Notholmena, Mazā Bekholmena un Skansholmena, bet no 1720. gada sala tiek saukta par Kastelholmenu. Kastelholmena no 1905. līdz 1934. gadam bija patstāvīga pilsētas daļa.
Atsauces
Norrmalm
Zenta Ozola
Zenta Ozola (dzimusi, mirusi ) bija Sarkanās armijas sanitārā instruktore un komjauniete. 1941. gada oktobrī brīvprātīgi iestājās 201. latviešu strēlnieku divīzijas 122. pulkā. No 1942. gada oktobra strādāja laikraksta "Latvijas Strēlnieks" redakcijā. Krita Otrā pasaules kara Demjanskas katlā, glābjot ievainotus karavīrus un piegādājot munīciju. Vienā dienā (1942. gada 12. augustā) no kaujas lauka izglāba 32 cilvēkus, savāca 2500 patronu un 120 granātas. Par šo varonību padomju iestādes Zentu apbalvoja ar Sarkanās Zvaigznes ordeni.
Aurims Didžbalis
Biogrāfija
2011. gada novembrī Eiropas čempionātā Kazaņā, A. Didžbalis ieņēma ceturto vietu, bet pēc konkurenta pozitīvā dopinga testa viņa ieņemtā vieta paaugstinājās: ieguva bronzas medaļu.
Zenta Ozola
Gāja bojā 1942. gadā no šķembas. 1958. gadā pārapbedīta Rīgas Brāļu kapos.
Aurims Didžbalis
Biogrāfija
2012. gada aprīlī Eiropas čempionātā Antaljā, viņam tika piešķirta sudraba medaļa, bet vēlāk, anabolisko steroīdu dopinga pārbaudes pozitīvo rezultātu dēļ Lietuvas svarcēlājs tika diskvalificēts. A. Didžbalim tika atņemtas visas 2012. gadā iegūtās medaļas, un viņš zaudēja tiesības piedalīties 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā.
2014. gada novembrī Pasaules čempionātā Almati A. Didžbalis ieguva mazo sudraba medaļu raušanā (185 kg) un bronzas medaļu divcīņas summā un kļuva par pirmo lietuviešu svarcēlāju, kurš ieguva medaļu pasaules čempionātā. 2015. gada novembrī Pasaules čempionātā viņš izcīnīja mazo sudraba medaļu raušanā (180 kg).
2016. gada augustā A. Didžbalis piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro un bija vienīgais svarcēlājs Lietuvas nacionālajā komandā. Viņš uzrāva 177 kg, uzspieda 215 kg un ieguva bronzas medaļu. Šī bija pirmā Lietuvas svarcēlāju izcīnītā olimpiskā medaļa.
2017. gada Eiropas čempionātā A. Didžbalis uzvarēja raušanā ar 181 kg, bet palika 4. vietā grūšanā ar 205 kg un ieguva bronzas medaļu.
2017. gada Pasaules čempionātā Anahaimā, viņš ieguva sudraba medaļu divcīņā (388 kg) un mazo bronzas medaļu raušanā (176 kg). Tomēr vēlāk tika paziņots, ka A. Didžbaļa dopinga tests čempionāta laikā bija pozitīvs, un viņš tika atkārtoti diskvalificēts uz astoņiem gadiem līdz 2026. gada 11. janvārim. Pasaules čempionātā sasniegtie rezultāti tika anulēti.
Jaunjurķiņu akmens
Jaunjurķiņu akmens ir dižakmens, kas atrodas Limbažu novada Alojas pagasta ziemeļos, uz dienvidiem no Dzērves purva, Spaļupes labajā krastā.
Zaķupīte
Zaķupīte ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.
Izteka - uz dienvidrietumiem no Blomes. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī pie Tūjas. Zaķupīti šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)). Tās krastos atrodas Melbārži, Vecmuiža, Zaķi un Tūja.
Rīgas Zolitūdes ģimnāzija
Rīgas Zolitūdes ģimnāzija ir skola Zolitūdē Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Ruses ielā 22.
Vēsture
Skola dibināta 1986. gadā kā Rīgas 91. vidusskola, 1993. gadā to pārdēvēja par Zolitūdes ģimnāziju.
Edvīns Kide
Edvīns Kide (dzimis Rūjienā, miris  Valmierā ) ir latviešu inženieris mehāniķis, skolotājs, politiķis un valsts darbinieks, bijis Latvijas Augstākās Padomes un 5. Saeimas deputāts.
Dzīvesgājums
Dzimis Rūjienā tirgotāja ģimenē. Mācījās Rūjienas vidusskolā. 1949. gada marta deportācijas laikā viņu kopā ar vecākiem izsūtīja uz Krievijas Tālajiem Austrumiem, kur viņš pēc mācībām Blagoveščenskas lauksaimniecības tehnikumā strādāja par mehāniķi.
1958. gadā E. Kide atgriezās Latvijā un strādāja par mācību meistaru un skolotāju Jāņmuižas arodskolā. Līdztekus 1964. gadā neklātienē beidza studijas Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības mehānizācijas fakultātē un kopš 1976. gada bija Jāņmuižas lauksaimniecības skolas direktors. Bija PSKP biedrs.
Kopš 1999. gada E. Kide bija Priekuļu lauksaimniecības tehnikas sertifikācijas un testēšanas centra galvenais speciālists.
2005. gadā E. Kide tika ievēlēts Priekuļu pagasta padomē no Latvijas Zemnieku savienības saraksta.