cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aleksandra vārti
Vienīgā triumfa arka Latvijā, nosaukta Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra I Romanova vārdā.
Vēsture
Rīgas triumfa arkas pamatus ielika par godu Krievijas Impērijas uzvarai Napoleona karos un tās ķeizara Aleksandra I nopelniem. Finansiāli projektu atbalstīja Rīgas turīgie pilsoņi. . Celti Johana Dāniela Gotfrīda (Johannes Daniel Gottfriedt) vadībā, projekta autors nav zināms. Sākotnēji Aleksandra vārti (tolaik de atradās tagadējā Brīvības ielā pie Gaisa tilta, kur tos pēc Septītās koalīcijas kara beigām atklāja Aleksandrs I.
Pilsētai izplešoties, 1904. gadā tos pārvietoja uz tagadējo Brīvības gatves posmu pie Šmerļa meža. Pēc pulkveža Zemitāna nāves tos 1928. gadā pārdēvēja par Zemitāna vārtiem, bet 1936. gadā pārcēla uz pašreizējo atrašanās vietu Viestura dārzā.
Apraksts
Arka balstās uz smilšakmens kolonnām, kas veidotas joniskajā kārtojumā. Arkas abās pusēs augšdaļā ir no bronzas izveidoti medaljoni, uz kuriem attēloti gan kara, gan miera simboli.
Aleksandra vārti ir 10,1 metru augsti, 9,7 metrus plati, 5,5 metrus dziļi, savukārt caurbrauktuves platums ir 4,25 metri.
Dominiks Bitners
Dominiks Bitners (de, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Bitners pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Volfsburgas "Grizzlys".
Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.
O3b FM04
Kosmisko aparātu izgatavoja Thales Alenia Space Romas ražotnē. Tas būvēts uz platformas ELiTeBus bāzes ar masu aptuveni 700 kg.
O3b FM04 kopā ar analoģiskiem pavadoņiem O3b PFM, O3b FM02 un O3b FM05 tika palaists 19:27:03 UTC ar nesējraķeti Sojuz ST-B/Fregat-MT (lidojuma apzīmējums VS05) no Gviānas kosmiskā centra.
2013. gada 30. jūlijā paziņots, ka beigusies pavadoņa testēšanas fāze, un izgatavotājs to nodevis pasūtītājam.
Rīgas Austrumu pamatskola
Rīgas Austrumu pamatskola ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Viļānu ielā 13, Maskavas forštatē.
Vēsture
Rīgas 24. pamatskola Aleksandra Čaka ielā 139 Grīziņkalnā bija dibināta 1891. gadā, bet Rīgas 32. vidusskola 1963. gadā, 2015. gadā abas skolas apvienoja un pārdēvēja par Rīgas Austrumu vidusskolu. Bijušās Rīgas 32. vidusskolas ēkā un tai piegulošajā teritorijā notika rekonstrukcijas darbi.
2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas Austrumu vidusskolas pārveidi par Rīgas Austrumu pamatskolu.
Jēkaba kāpnes
Jēkaba kāpnes nozīmē kāpnes uz debesīm, kas savieno zemi ar debesīm, cilvēku pasauli ar dievišķo pasauli un katru cilvēku ar Dievu. (Līdzīga saite Bībelē ir arī varavīksne.)
Jēkaba kāpnes attēlo daudzas pareizticīgo ikonas un Romas katoļu svētbildes. Arī laicīgajiem māksliniekiem Jēkaba kāpnes ir iemīļota tēma, jo caur to iespējams atklāt cilvēka un Dieva attiecības, Dieva žēlastību un derību ar cilvēku, kā arī cilvēka mūžīgās alkas pēc dievišķā.
Stāsts par Jēkaba kāpnēm ir daudznozīmīgs Vecās Derības sižets, kurā atklājas cilvēka un Dieva savstarpējās attiecības. Šajā stāstā attēlota spilgta teofanija (Dieva parādīšanās redzamā veidā) un aprakstīti Dieva vēstneši eņģeļi, kas kāpj pa debesu kāpnēm augšup un lejup. Jēkabs debesu kāpnes ar eņģeļiem un Dievu kāpņu galā redz sapnī. Pēc pamošanās viņš pārdzīvotā iespaidā zvēr turēties pie Dieva.
Debess kāpņu tēls pasaules reliģijās
Debess kāpņu tēls ir izplatīts simbols pasaules tautu mitoloģijā un arī daudzās reliģijās, kā, piemēram, jūdaismā, kristietībā, budismā un islāmā.
Vēsturiski vairākās senajās reliģijās tika speciāli celtas milzīgas sakrālas celtnes, kurās apvienojās augsta kalna-tempļa un debesu kāpņu simbolika (piemēram, pirms Kolumba laika Amerikas inku pakāpienveida piramīdas un senās Mezopotāmijas zikurāti). Šo celtņu pamatfunkcija bija palīdzēt cilvēku dvēselēm pacelties debesīs. Līdzīgu celtņu simbolika atspoguļo cilvēces priekšstatu par to, kā Kosmoss kalpo dvēseles ceļam augšup pie Dieva. Ceļš uz debesīm ved soli pa solim pa pakāpieniem, pa kuriem līdz galam uzkāps tikai izredzētie. Ceļš pa pakāpieniem ir viens no visizplatītākajiem simboliem dažādos iniciācijas rituālos.
Kāpņu simbols kristietībā
Viduslaikos kāpnes uzskatīja par Jaunavas Marijas simbolu, kura caur Jēzus iznēsāšanu un dzemdēšanu ir radījusi debesu un zemes, dievišķā un cilvēcīgā saistību.
Jāņa evaņģēlijs 1:51 runā par Jēzu Kristu kā patiesajām kāpnēm uz debesīm, "„Patiesi, patiesi es jums saku: Jūs redzēsit debesis atvērtas, un Dieva eņģeļus uzkāpjam un nokāpjam uz Cilvēka Dēlu.”"Krustā sistais Kristus pie krusta kā debesu kāpnes savieno zemi ar debesīm, un dod izlīgumu un grēku piedošanu cilvēkiem.
Tēmu par kāpnēm uz debesīm bieži apcerējuši agrīnās baznīcas tēvi. Svētais Irenejs 2. gs. raksturo kristīgo Baznīcu kā „kāpnes ceļā uz Dievu”. Austrumu Baznīcas tēva Sv. Jāņa Pakāpnieka apceres par tuvošanos Dievam apkopotas grāmatā „Pakāpieni uz debesīm”, kurā svētais tēvs runā par pakāpieniem, kas ved pie Dieva, dod padomus, kā pakāpeniski atbrīvoties no sava „ego”, iegūt pazemību un sasniegt absolūto Dieva mīlestību.
,,Jēkaba kāpņu” sižets Bībelē
Sižets par Jēkaba kāpnēm atrodams gan kanoniskajā Bībeles tekstā 1. Mozus grāmatā (Genesis) 28:12-19., gan pareizticīgās baznīcas apokrifā „Jēkaba kāpnes” ("Лествица Иакова").
„Un redzi, tas Kungs stāvēja augšgalā un sacīja: ,,Es esmu Ābrahāma, tava tēva, Dievs un Īzāka Dievs! To zemi, uz kuras tu guli, Es došu tev un taviem pēcnācējiem. Un tavi pēcnācēji būs kā zemes smiltis, un tu izpletīsies uz rietumiem un uz austrumiem, uz ziemeļiem un dienvidiem, un tevī un tavos pēcnācējos visas zemes tautas būs svētītas.
Jēkabam nebija nodoma satikt Dievu, un viņam nebija ne mazākās nojausmas, ka nepazīstamajā vietā, kur viņš nejauši bija nonācis, viņam pēkšņi atklāsies Dievs. Pats „Dievs uzrunā Jēkabu miegā, kad viņa apziņa ir aizmigusi. Dievs dod Jēkabam gandrīz tos pašus svētības vārdus, ko viņa vectēvam Ābrahāmam. Jēkabs mostas satriekts svētās šausmās un godbijībā, un viņš svinīgi dod solījumu turēties pie Dieva un dot Dievam desmito tiesu no visa, ko Dievs viņam dos. Tas ir vienīgais notikums patriarhu stāstos, kad cilvēks zvēr turēties pie Dieva.”
„Un Jēkabs pamodās no rīta un ņēma akmeni, ko savā pagalvī bija nolicis, un uzcēla piemiņas zīmi un svaidīja to ar eļļu. Un viņš nosauca šīs vietas vārdu: Bētele, bet iepriekš pilsētu sauca Lūza.” (Gen. 28:18-19)
„Un Jēkabs deva svinīgu solījumu, sacīdams: „Ja Dievs Kungs būs ar mani un pasargās mani šinī ceļā, kādu es tagad eju, un man dos maizi, ko ēst, drēbes, ar ko ģērbties, Un man sveikam liks atgriezties savā tēva namā, tad Viņš man būs par Dievu. Bet šis akmens, kādu esmu nolicis par piemiņas zīmi, lai ir par Dieva namu, un no visa, ko Dievs man dos, es desmito tiesu došu Viņam.” (Gen. 28: 20)
Evaņģēliski luteriskajā baznīcā ļoti mīļa ir Dziesmu grāmatas 502. dziesma „Tuvāk pie Dieva kļūt”, kas runā par Jēkaba tikšanos ar Dievu. Šajā dziesmā visi ticīgie lūdz Dieva tuvību, lūdz Dieva svētību un Viņa vadību uz Debesu tēviju.
Ozolkalnu suns
"Ozolkalnu suns" ir 2007. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisore ir Astra Zoldnere.
Sižets
Astoņgadīgā Anete brīvdienas pavada vecvecāku mājās laukos. Šeit noteicēja ir Ome. Tomēr kādudien ierodas kaimiņmājas suns, kurš atnes arī pārmaiņas.
Putāni (Šķeltovas pagasts)
Putāni ir ciems Aglonas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 9 km no pagasta centra Šķeltovas, 18 km no novada centra Aglonas un 251 km no Rīgas.
Daukstes (Dricānu pagasts)
Daukstes ir ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 240 km attālumā no Rīgas.
Biķernieku draudzes novads
Biķernieku draudzes novads bija viens no četriem Vidzemes guberņas Rīgas patrimoniālā apgabala draudzes novadiem.
Muižas
1782. gadā Biķernieku draudzes novadā bija šādas muižas:
Svētā Savas baznīca
<mapframe text="Svētā Savas baznīca" width=280 height=280 zoom=18 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q330385" }
Svētā Savas baznīca (sr) ir 21. gadsimta Serbu pareizticīgo baznīcas dievnams, kas atrodas Serbijas galvaspilsētas Belgradas centrā.
Baznīcas pamatakmens tika likts jau 1935. gadā, bet vēstures peripetiju dēļ baznīca tika pabeigta tikai 2004. gadā. Tā ir celtne neobizantiešu stilā, celta kā arhibīskapa sēdeklis un Serbijas pareizticīgo baznīcas galvenā katedrāle. Tā atrodas vietā, kur 1594. gadā osmaņi sadedzināja serbu baznīcas dibinātāja Svētā Savas (Свети Сава, 1169 vai 1174 – 1236) mirstīgās atliekas. Baznīca apzināti celta līdzīga Svētās Sofijas katedrālei Stambulā.
2014. gads sportā
Šajā lapā apkopoti '''2014. gada sporta notikumi'''.
62. gads
62. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
Kastelholmenas tilts
Kastelholmenas tilts ir tilts Stokholmā, kas savieno Šepsholmenas salu ar Kastelholmenas salu.
Pašreizējais tilts
Pašreizējais tilts tika uzbūvēts 1880. gadā, tas ir īss un zems tilts, kura būvniecībai ir izmantots betons, bet tilta margas ir veidotas no dzelzs. Tiltam vairākas reizes ir veikti remontdarbi un pārbūve 1936. gadā. Ūdens satiksme zem šī tilta ir aizliegta.
Veronika Novakovska
Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, un ). 2010. gadā Vankūverā augstākais sasniegums bija 15 km distancē ieņemtā 5. vieta, savukārt 2014. gadā Sočos — sprintā ieņemtā 7. vieta. Vairākas reizes startējusi Pasaules čempionātā. 2015. gadā Kontiolahti izcīnījusi sudraba medaļu sprintā un bronzas medaļu iedzīšanā.
Pasaules kausā startē kopš 2008.—2009. gada sezonas, augstākais sasniegums kopvērtējumā ir 2014.—2015. gada sezonā ieņemtā 14. vieta.
Ziedāni
Ziedāni ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Seces pagastā. Izvietojusies pagasta rietumos autoceļu P76 un V927 krustojumā 2,5 km no pagasta centra Seces, 14 km no novada centra Aizkraukles un 99 km no Rīgas.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
CSI Ņujorka
"CSI Ņujorka" (en, Crime Scene Investigation: New York) ir ASV seriāls. Tas tika pārraidīts TV kanālā CBS no līdz. Seriālam ir deviņas sezonas, kopumā iznāca 197 sērijas. Seriāla izveidotāji ir Entonijs Zuikers, Kerola Mendelsone un Anna Donahu. Seriāls ir turpinājums "CSI Lasvegasa".
Seriāls ir par policijas izmeklēšanas komandu, kas nodarbojas ar dažādu noziegumu izmeklēšanu Ņujorkā, Ņujorkā seriāls arī tika filmēts.
1950. gada Latvijas čempionāts šahā
Turnīra gaita
Latvijas PSR 7. šaha čempionāts vīriešiem notika no 1. līdz 27. aprīlim 1950. gadā Rīgā. Vīriešu turnīrā nepiedalījās iepriekšējo čempionātu uzvarētāji Aleksandrs Koblencs un Augusts Strautmanis, taču cīņa par uzvaru bija ļoti saspringta. Finišā izpaudās Voldemāra Mežgaiļa lielā pieredze, un viņš izcīnīja čempiona nosaukumu. Šis Latvijas čempionāts bija pēdējais, kurā uzvaru guva pirmskara šahistu paaudzes pārstāvis. Aizvien noteiktāk Latvijas šaha dzīvē sevi pieteica pēckara šahistu jaunā maiņa, kurus šajā čempionātā pārstāvēja Marks Pasmans, Israels Zilbers, Andrejs Pētersons.
Latvijas PSR 4. šaha čempionāts sievietēm notika no 28. septembra līdz 12. oktobrim 1950. gadā Rīgā. Jau 3. kārtā notika neliela sensācija: Milda Lauberte pārtērēja apdomas laiku labākā galotnē pret Elzu Rudzīti, un viņai tika ieskaitīts zaudējums. Tas bija Laubertes pirmais zaudējums Latvijas sieviešu šaha čempionātos kopš debijas 1937. gadā. Tomēr jau 7. kārtā Lauberte atguva vadību turnīrā, un noslēdza čempionātu kā trīskārtēja Latvijas PSR čempione. Otro vietu negaidīti ieguva Lūcija Kaiva (Tukums), kļūstot par pirmo šahisti, kas uz Latvijas sieviešu šaha čempionāta goda pjedestāla nepārstāvēja Rīgu.
Latvijas sieviešu šaha čempionāta turnīra tabula
! !! Dalībniece !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! 9 !! 10 !! 11 !! 12 !! Punkti !! Vieta
Galgauskas muiža
Galgauskas muiža (arī Muiža, agrāk arī Galgauska, Galgovska) ir ciems Gulbenes novada Galgauskas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V418, Tirzas upes krastā.
Ciems izveidojies ap Galgauskas muižu (Golgowsky). Galgauskas muižas apbūve (meldera māja, saimniecības ēka) un Galgauskas Sv. Jāņa Kristītāja pareizticīgo baznīca ir vietējas nozīmes kultūras pieminekļi.
Datorgrafika
Datorgrafika ir datorzinātņu apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar trīs dimensiju grafiku, tas ietver arī divu dimensiju grafiku un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.
Pārskats
Datorgrafika pēta vizuālās un ģeometriskās informācijas manipulācijas, izmantojot skaitļošanas metodes. Tajā galvenā uzmanība pievērsta attēla veidošanas un apstrādes matemātiskajiem un skaitļošanas pamatiem, nevis tīri estētiskiem jautājumiem. Datorgrafika bieži ir nošķirta no vizualizācijas jomas, lai gan abiem laukiem ir daudz līdzību.
Saistītie izmeklējumi ietver:
Datorgrafikas lietojumprogrammas ietver:
Vēsture
Septiņdesmito un astoņdesmito gadu desmitgade bija ļoti sekmējošs atklāšanas periods datorgrafikas jomā. Tas bija laiks, kad tika veikti jauni atveidošanas algoritmi, dažādas modelēšanas stratēģijas, gudri animācijas paņēmieni un ievērojami panākumi fotoreālismā. Papildinot šo programmatūras attīstību, aparatūras sistēmās dominēja rastra tehnoloģijas, un programmētājiem bija pieejamas spēcīgas darbstacijas, kurās izstrādāt savas grafikas sistēmas.
Deviņdesmitajos gados apbrīnojami panākumi datorgrafikā ir daudz vairāk nekā pēdējo divdesmit gadu laikā. Iepriekšējo gadu panākumi un inovācijas datorgrafikā ir devusi ceļu virtuālajai realitātei.
Apakšnozares
Plaša galveno apakšnozaru klasifikācija datorgrafikā varētu būt:
Ģeometrija
Ģeometrijas apakšnozare pēta trīsdimensiju objektu attēlojumu diskrētā digitālā ainā. Tā kā objekta izskats lielā mērā ir atkarīgs no tā ārienes, visbiežāk tiek izmantotas robežas. Divdimensiju virsmas ir labs attēlojums lielākajai daļai objektu, lai gan tās var būt nekombinētas. Tā kā virsmas nav ierobežotas, tiek izmantoti diskrēti digitālie tuvinājumi.
Ģeometrijas apakšnozares
Animācija
Animācijas pētījumu aprakstu apakšnozare virsmām (un citām parādībām), kas laika gaitā pārvietojas vai pazūd. Vēsturiski lielākā daļa darba šajā jomā ir pievērsusies parametru un datu vadītiem modeļiem, bet pēdējā laikā fiziskā simulācija kļuvusi populārāka, jo datori kļuvuši jaudīgāki skaitļošanas jomā.
Animācijas apakšnozares
Renderēšana
Renderēšana ģenerē attēlus no modeļa. Renderēšana var imitēt gaismas transportu, lai izveidotu reālistiskus attēlus, vai arī tā var radīt attēlus, kuriem ir īpašs mākslinieciskais stils nefotoreālistiskajā atveidojumā. Abas pamatdarbības reālistiskajā atveidojumā ir transports (cik daudz gaismas izriet no vienas vietas uz otru) un izkliedēšana (cik virsmas mijiedarbojas ar gaismu). Jo vairāk ir virsmu, kas jāapgaismo, jo vairāk laika nepieciešams renderēšanai.
Transports Transports apraksta, kā izgaismojums ainā nokļūst no vienas vietas uz citu. Redzamība ir svarīga gaismas transporta sastāvdaļa.
Izkliedēšana Virsmas izskata aprakstīšanai tiek izmantoti izkliedes un ēnojuma modeļi. Grafikā šīs problēmas bieži tiek pētītas renderēšanas kontekstā, jo tās var būtiski ietekmēt renderēšanas algoritmu dizainu. Ēnojumu var iedalīt divos ortogonālos jautājumos, kas bieži tiek pētīti atsevišķi:
Iepriekšējā problēma attiecas uz izkliedi, t.i., saistību starp ienākošo un izejošo apgaismojumu konkrētā punktā. Izkliedes apraksti parasti tiek doti divvirzienu izkliedes sadalījuma funkcijas vai BSDF izteiksmē. Pēdējā problēma attiecas uz to, kā dažādi izkliedēšanas veidi tiek sadalīti pa virsmu (t. i., kur tiek izmantota izkliedes funkcija). Šāda veida apraksti parasti tiek izteikti ar programmu, ko sauc par ēnotāju. (Ievērojiet, ka ir zināms apjukums, jo vārds “ēnotājs” dažreiz tiek lietots programmām, kas apraksta lokālās ģeometriskās variācijas.)
Peters Van Petegems
Peters Van Petegems (nl; dzimis Brakelā, Beļģijā) ir bijušais šosejas riteņbraucējs, kura profesionālā karjera ilga no 1992. līdz 2007. gadam. Karjeras laikā viņš dzīvoja Horebekē. Van Petegems specializējās pavasara klasikās un viņš ir viens no desmit braucējiem, kas vienas sezonas laikā uzvarējuši gan Flandrijas tūrē, gan Parīze—Rubē. Pēdējās viņa sacensības bija Brīka Shotes balvas izcīņa 2007. gada 11. septembrī Deselgemā.
Varslavāns
Varslavāns (sieviešu dzimtē Varslavāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Varslavāni. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Pesto
Pesto ir zaļumu mērce, ko klasiskajā variantā gatavo, saberztas bazilika lapiņas, ciedru riekstus, ķiploku, sāli, parmezānu un pekorīno sajaucot ar olīveļļu. Par pesto dzimteni uzskata Dženovu, Ligūrijas reģionā, Itālijā.
Senajā Romā no siera, ciedru riekstiem, eļļas, sāls un aromātiskiem garšaugiem gatavoja pastu, ko izmantoja kā pavalgu. Viduslaikos savukārt biežāk tika lietota valriekstu un ķiploku pasta. Ķiploki kā mērces sastāvdaļa nostiprinājās, jo kļuva ļoti populāri jūrnieku vidū, kuri ticēja, ka ķiploki palīdz izvairīties no dažādām kaitēm. Īstā slavas stunda pesto sita, kad 1865. gadā kāds izsmalcinātais gardēdis savā grāmatā "Dženovas virtuve" publicēja Dženovas pesto recepti.
Līdztekus zaļajiem pesto ir arī sarkanie pesto, ko gatavo, par pamatu ņemot saulē kaltētus tomātus vai grauzdētu papriku. Pesto parasti tiek pasniegts ar pastu.
Henriks Kristofešens
Henriks Kristofešens (no; dzimis ) ir Norvēģijas kalnu slēpotājs. Divkārtējs pasaules čempions, bronzas medaļas ieguvējs slalomā un  sudraba medaļnieks milzu slalomā.
Augstākais sasniegums Pasaules kausa kopvērtējumā ir otrā vieta, ko izcīnījis divreiz (2016. un 2018. gadā). Trīs reizes uzvarējis Pasaules kausa slaloma ieskaitē (2016, 2020, 2022) un vienu reizi milzu slalomā (2020).
Leonīds Locenieks
Leonīds Locenieks (dzimis, miris ) bija latviešu aktieris.
No 1946. līdz 2004. gadam bijis Liepājas teātra aktieris. 1974. gadā nosaukts par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieku.
Filmējies "Egle rudzu laukā", "Krauja. 7 lidojumi", "Ligzda" un "Dancis pa trim".
Treviss Zeidžaks
Treviss Zeidžaks (en, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Zeidžaks pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas "Devils".
Zeidžaks 2004. gada NHL draftā ar kopējo 20. numuru izvēlējās Ņūdžersijas "Devils". Devils komandā Zeidžaks ir aizvadījis visu savu profesionālo karjeru. Savu karjeru NHL Zeidžaks uzsāka 2006–07. gada sezonā. Savā pirmajā sezonā Zeidžaks ieguva 42 punktus. Zeidžaka rezultatīvākā sezona bija 2009–10. gada sezona, kad kopā tika savākti 67 punkti.
Kanādas hokeja izlases sastāvā Zeidžaks ir spēlējis 2009. un 2011. gada Pasaules čempionātā.
165. gads
165. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.
Davidenki
Davidenki ir ciems Šķaunes pagastā, Dagdas novadā. Atrodas 309 km attālumā no Rīgas.
Tomā Peskjē
Tomā Gotjē Peskjē (Thomas Gautier Pesquet, dzimis ) ir Francijas inženieris, Eiropas Kosmosa aģentūras kosmonauts.
2001. gadā Tomā Peskjē ieguva bakalaura grādu augstskolā École nationale supérieure de l'aéronautique et de l'espace kosmisko sistēmu un kosmisko aparātu mehānikas specialitātē. 2001. gada oktobrī viņš sāka darbu Spānijas uzņēmumā GMV kā Zemes tālizpētes kosmisko aparātu dinamikas inženieris. 2002. gadā pārgāja darbā uz Francijas kosmosa aģentūru. No 2004. līdz 2006. gadam Peskjē studēja Air France lidotāju skolā. Pēc tam strādāja Air France par Airbus-320 pilotu instruktoru.
2009. gada 20. maijā Tomā Peskjē tika uzņemts Eiropas Kosmosa aģentūras astronautu vienībā.
2014. gada 17. martā paziņots, ka Tomā Peskjē iekļauts SKS-50 / SKS-51 ekspedīcijas pamatsastāvā. 2015. gada septembrī bija kosmosa kuģa Sojuz TMA-18M apkalpes lidojuma inženiera dublieris.
Pirmo lidojumu kosmosā Tomā Peskjē sāka 2016. gada novembrī, ar kosmosa kuģi Sojuz MS-03 sodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 50. un 51. ekspedīcijas lidojuma inženieris. 2017. gada jūnijā Peskjē atgriezās uz zemes.
Trešais Peskjē lidojums kosmosā sākās 2021. gada 23. aprīlī ar kosmosa kuģi SpaceX Crew-2. Viņš bija SKS 65. ekspedīcijas lidojuma inženieris un komandieris un 66. ekspedīcijas komandieris. 2021. gada 9. novembrī viņš atgriezās uz Zemes.
Kosmisko lidojumu kopsavilkums:
Karls Alberts Andersens
Karls Alberts Andersens (no; dzimis, miris ) bija norvēģu vieglatlēts un vingrotājs, kurš startējis 1900. gada Parīzes, 1906. gada neoficiālajās Atēnu un 1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs. Izcīnījis arī vairākas olimpiskās medaļas.
Kā sportists Andersens pārstāvēja IF Ørnulf sporta klubu un uzstādīja daudzus Norvēģijas nacionālos rekordus, kā arī bija valsts čempions kārtslēkšanā un augstlēkšanā 1896., 1897. un 1900. gadā.
Olimpiskās spēles
Andersens savās pirmajās olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā, kad tās notika Parīzē. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš piedalījās divās vieglatlētikas disciplīnās, no kurām vienā izcīnīja bronzas medaļu. Bronzas medaļa tika iegūta kārtslēkšanā. Viņa rezultāts bija 3.20 metri. Šajā distancē viņš par 5 centimetriem piekāpās ASV sportistam Mereditam Kolketam, rezultāts 3.25 metri, un par 10 centimetriem ASV sportistam Ērvingam Baksteram, rezultāts 3.30 metri. Otra disciplīna, kurā viņš startēja, bija augstlēkšana. Šajā disciplīnā viņš ieguva 4. vietu ar rezultātu 1.70 metri.
Pēc sešiem gadiem viņš startēja neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās. Šajās spēlēs viņš startēja divās vingrošanas disciplīnās. Šajās spēlēs viņš izcīnīja zelta medaļu vīriešu komandu sacensībās. Savukārt daudzcīņā ar 5 disciplīnām viņš ieguva 23. vietu.
Viņš startēja arī 1908. gada olimpiskajās spēlēs Londonā, kur viņš startēja tikai vīriešu komandu sacensībās vingrošanā. Šajā disciplīnā viņš ieguva sudraba medaļu kā Norvēģijas komandas pārstāvis, piekāpjoties Zviedrijas komandai.
Gustavs Dāvis Grigals
Gustavs Dāvis Grigals (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Grigals pārstāv AHL komandu Milwaukee"Admirals".
2015.–16. gada sezonā debitējis HK Rīga komandā Jaunatnes hokeja līgā, kur pavadījis divas sezonas. 2017.–18. gada sezonā spēlējis NAHL komandā Šrīvportas "Mudbugs". 2018.-2022. gada sezonā spēlējis NCAA komandā Aļaskas "Nanooks". Kopš 2022. gada spēlē NCAA komandā Umass "Lowell"
Grigals tika iekļauts Latvijas hokeja izlases sastāvā 2019. gada pasaules čempionātā, 2022. un 2023. gadā piedalījies izlases pārbaudes spēlēs.
UTC-10
UTC-10 ir identifikators laika nobīdei no UTC par -10. Šo laiku izmanto: Havaju salas, Aļaska, Franču Polinēzija un Kuka Salas (CKT ).
Saliešu dinastija
Saliešu dinastija (de) bija viduslaiku vācu augstmaņu dinastija, kuras četri pārstāvji no 1024. līdz 1125. gadam bija Svētās Romas impērijas imperatori. Cēlusies no Frankijas hercogu dzimtas. Saliešu dinastijas sākotnējo varenību novājina investitūras strīds ar Romas pāvestiem un augstmaņu dumpji.
Dinastijas aizsācējs Konrāds Sarkanais (922—955) apprecēja imperatora Otona I meitu Liutgardi un 944. gadā tika iecelts par Lotaringas hercogu, taču pēdējos divus dzīves gadus piedalījās dumpī pret imperatoru. Viņa vienīgais dēls, 948. gadā dzimušais Oto bērnības lielāko daļu pavadīja imperatora galmā. 978. gadā Oto tēvocis, imperators Oto II viņu iecēla par Karintijas hercogu un Veronas markgrāfu, taču abus titulus viņam nācās zaudēt 985. gadā par labu Bavārijas hercogam. Pēc Bavārijas hercogistes hercoga Heinriha II nāves 955. gadā Oto saņēma atpakaļ Veronas markgrāfisti. Pēc imperatora Oto III negaidītās nāves 1002. gadā, Oto bija viens no kandidātiem karaļa vēlēšanās, taču atsauca savu kandidatūru, par ko tika atlīdzināts ar Karintijas hercoga titula atjaunošanu. Oto bija četri dēli: Bruno (996. gadā kļuva par pāvestu Gregoru V), Konrāds (pēc Oto nāves 1004. gadā kļuva par Karintijas hercogu), Vilhelms (no 1028.—1047. bija Strasburgas bīskaps) un Heinrihs (Špeijeras grāfs, nākamā imperatora Konrāda II tēvs).
Raķupes ieleja
Raķupes ieleja ir dabas liegums Ziemeļkurzemē, administratīvi ietilpst Talsu novada Dundagas un Valdgales pagastos un Ventspils novada Ances un Puzes pagastos. Izveidots 1987. gadā kā kompleksais dabas liegums Raķupes vidustecē un lejtecē, paplašināts 2004. gadā. Nozīmīga boreālo mežu, avotu un daudzu ES Biotopu direktīvas pļavu biotopu aizsardzības vieta (minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, sugām bagātas atmatu pļavas, borelie meži, eitrofas augsto lakstaugu audzes, palieņu pļavas). Teritorijā konstatēts viens no lielākajiem griežu ligzdošanas blīvumiem Kurzemē, sastopams Eiropā apdraudētais lapkoku praulgrauzis. Galvenās lieguma vērtības ir nepārveidota upes ieleja ar palieņu pļavām, lielu dimensiju ozolu grupām un lielu dimensiju kritalām. Liegums ir iekļauts Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.
Šepsholmenas tilts
Šepsholmenas tilts ir tilts Stokholmā, kas savieno Normalmes pussalu Blasieholmenu un salu Šepsholmenu. Tilts ir iekļauts kultūras pieminekļu sarakstā.
Spānijas prezidentu uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Spānijas prezidenti. Prezidenti Spānijai ir bijuši Pirmās Spānijas Republikas (1873 – 1874) un Otrās Spānijas Republikas (1931–1939) laikā.
Šepsholmenas tilts
Vēsture
Pirmais tilts, kura celtniecību finansēja salā atrodošā admiralitāte, tika uzcelts 1638. — 1640. gadā. Tas bija ar trosēm paceļams koka tilts, kas bija būvēts uz ūdenī iedzītiem koka pāļiem. 18. gadsimta vidū, 1765. gadā tiltam tika nomainīts trošu pacelšanas mehānisms pret jaunu, bet 1789. gadā tika likvidēts trošu pacelšanas mehānisms, aizvietojot to ar vārstuļu pacelšanas mehānismu. Šis tilts gāja bojā ugunsgrēka laikā 1822. gadā. Vēlāk tika izmantots pagaidu pontonu tilts, kuru izmantoja līdz 1861. gadam, kad tika uzcelts pašreizējais tilts, ko finansēja valsts.
Tilts
Pašreizējais tērauda konstrukcijas tilts tika uzbūvēts Motalas Verkstada rūpnīcā. Tas sastāv no 5 posmiem, ir 165 metrus garš un 9,5 metrus plats, braukšanas josla ir 5,5 metrus plata un abas gājēju ietves katrā tilta pusē ir 2 metrus platas. Tilta margas ir dekorētas ar tērauda apzeltītiem kroņiem. 1950. un 1980. gados tika veikti tilta remontdarbi. Transporta plūsma vienlaicīgi divos virzienos nav iespējama, tāpēc to regulē abos tilta galos atrodoši luksofori. Tā kā tilts ir iekļauts kultūras pieminekļu sarakstā, to nedrīkst pārbūvēt, pārcelt citā vietā vai nojaukt.
Spānijas prezidentu uzskaitījums
Flag of Spain (1931 - 1939).svg Otrā Spānijas Republika (1931 — 1939) Coat of Arms of Spain (1931-1939).svg
{{legend| #4C2882| Koalīcija|border=1px solid #AAAAAA|vertical=0}} {{legend| #FF7028| Republikāņu rīcība|border=1px solid #AAAAAA|vertical=0}} {{legend| #5564EB| Republikāņu Savienība|border=1px solid #AAAAAA|vertical=0}} {{legend| #996B42 | Militārais |border=1px solid #AAAAAA}}
Otrā Spānijas Republika trimdā (1939 — 1977)
{{legend| #5564EB| Republikāņu Savienība|border=1px solid #AAAAAA|vertical=0}} {{legend| #EE1C25| Sociālistiskā Strādnieku partija |border=1px solid #AAAAAA}} {{legend| #E25822| Kreisie Republikāņi|border=1px solid #AAAAAA|vertical=0}}
Putniņciems
Putniņciems ir apdzīvota vieta Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojusies pagasta austrumdaļā pie autoceļa V1380 10 km no pagasta centra Mundigciema, 15 km no novada centra Talsiem un 112 km no Rīgas.
Kalabi—Jau varietāte
Šī topoloģiskā forma nosaukta divu matemātiķu — Eudžēnio Kalabi (Eugenio Calabi) un Cju Čentuna (Shing-Tung Yau; pazīstams arī kā Šintuns Jau) vārdā.
Klūnu atsegums
Klūnu atsegums ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Dobeles novada Tērvetes pagastā Skujaines upes labajā krastā uz ziemeļiem no Klūnām. Klūnu atsegums atrodas dabas lieguma Skujaines un Svētaines ieleja teritorijā.
Kalabi—Jau varietāte
Ir pilnīgi izpētītas viendimensiju un divdimensiju Kalabi—Jau varietātes, bet trīsdimensiju Kalabi—Jau varietātes (tā kā tās ir kompleksas varietātes, tad reāli tās ir sešdimensiju varietātes) nav vēl pilnīgi izpētītas un klasificētas. Iespējams, to ir bezgalīgi daudz. Šādus objektus cilvēkam nav iespējams iztēloties, tos var tikai matemātiski aprakstīt un ar datora palīdzību veidot to trīsdimensiju projekcijas, kas rada priekšstatu par to neparasto sarežģītību (Kalabi—Jau varietātēs var būt līdz pat 500 "caurumu").
Klūnu atsegums
Atrodas valsts aizsardzībā no 1977. gada. Dabas pieminekli veido trīs pamatiežu atsegumi, kas veidojušies Skujaines sānu erozijas rezultātā. Apakšējo daļu veido vāji cementēts smilšakmens, augšējā daļā dolomītmerģeļi. Pamatkrasta piekājē atrodas vairāki sīki avotiņi.
Kalabi—Jau varietāte
Pastāv teorija, ka eksistē ļoti liels skaits (līdz 10500) Visumu, kurā katrā par dimensiju kompaktifikāciju atbild sava Kalabi—Jau varietāte un katrā ir savādākas elementārdaļiņas un fizikas likumi. Tomēr saprātīgas būtnes (kas spējīgas spriest par Visuma uzbūvi) var eksistēt tikai tādā Visumā, kurā ir noteikta veida elementārdaļiņas, kas var radīt pietiekami sarežģītus veidojumus (atomus, molekulas, planētas, galaktikas), lai varētu izveidoties un attīstīties dzīvība. To sauc arī par antropo principu.
Stelvio pāreja
Stelvio pāreja (it) ir kalnu pāreja Alpos 2 757 metru augstumā virs jūras līmeņa. Pāreja atrodas Bolcāno un Sondrio provincē, Itālijā, netālu no robežas ar Šveici. Tā ir augstākā asfaltētā kalnu pāreja Alpu austrumos un otra augstākā visos Alpos.
Pāreja atrodas apmēram 75 kilometru attālumā no Bolcāno. Ceļš savieno Stilfsu un Bormio pilsētu. Ceļu Austrijas impērijas laikā uzbūvēja posmā no 1820. gada līdz 1825. gadam, lai savienotu tobrīd Austrijas provinci Lombardiju ar pārējo Austriju. Stelvio pāreja tiek bieži izmantota riteņbraukšanas sacensību Giro d'Italia posmos.
Davidovka
Davidovka ir ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 237 km attālumā no Rīgas.
984. gads
984. gads bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.
Krakdeševaljē
Krakdeševaljē (ar, Qalʿat al-Ḥuṣn; fr) ir Krusta karu pils Sīrijā, atrodas netālu no Himsas pilsētas. Viena no nozīmīgākajām viduslaiku pilīm, kas ir saglabājušās līdz mūsdienām.
Apgabalu 11. gadsimtā apdzīvoja kurdi, 1030. gadā uzcelta pils. 1142. gadā apgabals nokļuva Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa īpašumā. Laikā no 1142. līdz 1170. gadam tika uzcelta otrā pils. Jau 1170. gadā pilij tika nodarīti bojājumi zemestrīces rezultātā. Krakdeševaljē bija administrācijas centrs un militārā bāze. Otrajā celtniecības posmā 13. gadsimtā pils ieguva savu pašreizējo izskatu. 13. gadsimta pirmā puse tiek uzskatīta par pils "zelta laiku", vienu brīdi te atradās 2000 vīrus liels garnizons. Vēlāk ordenis piedzīvoja lejupslīdi, un 1271. gadā mameluku sultāns Baibars sagrāba Krakdeševaljē pēc 36 dienas ilgā aplenkuma.
Atjaunotā interese par Krusta karu pilīm 19. gadsimtā bija iemesls Krakdeševaljē izpētei. 19. gadsimta beigās vai 20. gadsimta sākumā pilī tika izveidota apdzīvota vieta. 1933. gadā tās 500 iedzīvotāji tika pārvietoti un vadība pār pili tika nodota Francijai, kas veica pils restaurāciju. Kontroli pār pili 1946. gadā ieguva Sīrija pēc neatkarības pasludināšanas. Mūsdienās ap pili esošajā ciemā dzīvo gandrīz 9000 cilvēku. Atrodas ap 40 km uz rietumiem no Himsas, netālu no robežas ar Libānu. 2006. gadā kopā ar Saladīna cietoksni pils tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Cietusi Sīrijas pilsoņu kara laikā, tomēr kopējais pilij nodarītais kaitējums nav zināms.
Nosaukums Krakdeševaljē tika izveidots 19. gadsimtā, līdz tam tā bija pazīstama kā Krakdelospitala (Crac de l'Ospital). Krak ir atvasināts no sīriešu karak, kas nozīmē cietoksnis.
O3b FM05
O3b FM05 (O3b Flight Model 05) ir sakaru pavadonis no uzņēmuma O3b Networks Ltd. interneta piekļuves tīkla. Viens no četriem pirmajiem Džērsijas pavadoņiem.
Kosmisko aparātu izgatavoja Thales Alenia Space Romas ražotnē. Tas būvēts uz platformas ELiTeBus bāzes ar masu aptuveni 700 kg.
O3b FM05 kopā ar analoģiskiem pavadoņiem O3b PFM, O3b FM02 un O3b FM04 tika palaists 19:27:03 UTC ar nesējraķeti Sojuz ST-B/Fregat-MT (lidojuma apzīmējums VS05) no Gviānas kosmiskā centra.
2013. gada 30. jūlijā paziņots, ka beigusies pavadoņa testēšanas fāze, un izgatavotājs to nodevis pasūtītājam.
Tauša egilopss
Tauša egilopss (la) ir graudzāļu dzimtas suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropas dienvidaustrumos un Āzijā. Suga ir vienreiz konstatēta Rīgā (20. gadsimtā).
Atšķirībā no Latvijā reti sastopamā cilindriskā egilopsa, tauša egilopsam raksturīgas nošķeltas vārpiņas plēksnes, gals bez zobiņiem un bez akota.
Voronova (ciems)
Voronova ir ciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Ozolmuižas, 7 km no novada centra Rēzeknes un 196 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A12.
Kinga Klensija balva
Kinga Klensija balva ir Nacionālā hokeja līgas apbalvojums, kas katras sezonas noslēgumā tiek pasniegts tam līgas spēlētājam, kurš visas sezonas garumā ir vislabāk demonstrējis savas līdera īpašības gan uz ledus, gan ārpus tā. Balva tika ieviesta 1988. gadā, un tās saņēmēju nosaka speciāli izveidota Ziemeļamerikas hokeja žurnālistu žūrija.
Balva nosaukta par godu Kingam Klensijam, ilggadējam Otavas "Senators" un Toronto "Maple Leafs" spēlētājam, vēlāk trenerim un tiesnesim.
Albpetrol
Albpetrol sh.a ir Albānijas enerģētikas uzņēmums. Tas nodarbojas ar degvielas ražošanu un tirdzniecību. Uzņēmuma īpašnieks ir Albānijas valsts, tas atrodas Enerģētikas un rūpniecības ministrijas pakļautībā. Galvenais birojs atrodas Patosā. Dibināts 1993. gadā.
Vēsture
Naftas ieguves vēsture Albānijā sākās 1918. gadā, kad itāliešu ģeologa Leo Madalena pie Drašovicas (Vlorë) veiktajā pirmajā uzbumā tika atklāts neliels naftas daudzums. Drīz naftas ieguvi sāka vairāki ārvalstu uzņēmumi, piemēram Anglo-Persian Oil Company, Standard Oil.
Pēc Otrā pasaules kara naftas ieguve tika nacionalizēta. Līdz 1990. gadam Albpetrol bija viens no lielākajiem Albānijas uzņēmumiem.
1993. gada 20. martā Albpetrol tika reorganizēts kā komercsabiedrība ar 100 % valsts kapitālu.
1990. gados Albānijas naftas tirgus tika liberalizēts, un valstī ienāca ārvalstu naftas uzņēmumi. Tiem koncesijā tika nodoti naftas lauki; uzraudzība tika uzticēta Albpetrol.
Marija Aleksandrovna
Lielkņaze Marija Aleksandrovna (, pēc laulībām Edinburgas hecogiene un Saksijas-Koburgas un Gotas hercogiene; dzimusi, mirusi ) bija Krievijas imperatora Aleksandra II meita. Apprecējās ar Lielbritānijas karalienes Viktorijas dēlu, Edinburgas hercogu Alfrēdu, kurš 1893. gadā kļuva par Saksijas-Koburgas-Gotas hercogu. Marijas Aleksandrovnas meita Marija 1914. gadā kļuva par Rumānijas karalieni - konsorti.
No 1862. līdz 1874. gadam par Marijas Aleksandrovnas zīmēšanas skolotāju strādāja igauņu glezniecības pamatlicējs Johans Kēlers.
Francijas futbola 2. līga
'''Francijas futbola 2. līga''' jeb Ligue 2 ir otrā pēc līmeņa profesionālā futbola līga Francijā. Līga tika izveidota 1933. gadā kā 2. divīzija (fr). Pašreizējais nosaukums ir kopš 2002. gada. Sponsorēšanas nolūkos pašlaik līgas oficiālais nosaukums ir Domino’s Ligue 2. Līgā spēlē 20 komandas.
Rīgas 65. pamatskola
'''Rīgas 65. pamatskola''' ir skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei. Tā atrodas Prūšu ielā 32, Ķengaragā. 2022. gada februārī Rīgas dome nobalsoja par Rīgas 65. pamatskolas slēgšanu.
Izglītības programmas
Kopš 2021. gada skolā tiek īstenota pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121).
Vēsture
Skola dibināta 1971. gadā. 2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas 65. vidusskolas pārveidi par '''Rīgas 65. pamatskolu'''.
Lācēna Padingtona piedzīvojumi
"Lācēna Padingtona piedzīvojumi" (en) ir 2014. gada Apvienotās Karalistes un Francijas animācijas spēlfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Kings. Galveno, Padingtona, lomu ierunā Bens Višo. Pārējās lomas atveido Hjū Bonevils, Sallija Hokinsa, Džūlija Voltersa, Džims Brodbents, Pīters Kapaldi un Nikola Kidmena.
Filma stāsta par lācēnu Padingtonu, kurš no Peru džungļiem ierodas Londonā, kur viņu adoptē Braunu ģimene.
Filmēšana sākās 2013. gada septembrī un noslēdzās 2014. gada jūnijā. Sākotnēji Padingtona ierunāšana tika uzticēta Kolinam Fērtam, taču viņš projektu pameta.
Filmas "Lācēna Padingtona piedzīvojumi" pirmizrāde notika un to izplatīja StudioCanal. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par Višo sniegumu, ierunājot Padingtona lomu, humoru, scenāriju, vizuālajiem efektiem un piemērotību gan bērnu, gan pieaugušo auditorijai. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 282,2 miljonus ASV dolāru. To nominēja divām BAFTA kino balvām kategorijās "Labākā britu filma" un "Labākais adaptētais scenārijs". Turpinājums, "Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2", izlaists 2017. gadā.
Cilindriskais egilopss
Cilindriskais egilopss (la) ir graudzāļu dzimtas suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģiona un stepes joslā Āzijā. Suga ir ievazāta arī Latvijā — tā ir sastopama reti un nevienmērīgi. Sastopamība pa gadiem manāmi variē; atsevišķi eksemplāri un grupas sausās nezālienēs un uz dzelzceļiem.
Apraksts
Cilindriskais egilopss ir viengadīgs, 20—50 cm garš lakstaugs. Tas veido ceru, no viena cera atiet daudzi stāvi, stīvi stiebri, stiebrs pie pamata lauzīts. Lapas ir kailas vai skraji apmatotas. Mēlīte ir plēvjaina. Ziedkopa ir ļoti šaura (0,3—0,5 cm), vārpa ir cilindriska, 10—15 cm gara, virzienā uz galotni tā sašaurināta. Vārpā ir apmēram 12 sēdošas vārpiņas divās rindās. Vārpiņas plēksnes ir 0,6—1 cm garas, divzobainas, viens no gala zobiņiem pāriet akotveida smailē. Galotnes vārpiņām starp plēksnes zobiņiem atiet 3—7 cm garš akots. Auglis ir grauds. Zied maijā, jūnijā.
Katlakalna draudzes novads
Katlakalna draudzes novads bija viens no četriem Vidzemes guberņas Rīgas patrimoniālā apgabala draudzes novadiem.
Muižas
1782. gadā Katlakalna draudzes novadā bija šādas muižas:
Dāliņi
Dāliņi ir ciems Codes pagastā, Bauskas novadā. Atrodas 56 km attālumā no Rīgas.
Šimla
Šimla (hi, ), agrāk Simla, ir pilsēta Indijas ziemeļos, Himāčalas Pradēšas štata administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 170 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Himalaju kalnu pakājē, aptuveni 2200 metrus virs jūras līmeņa.
Šimlu dibināti angļi, kad uzvarēja Angļu un nepāliešu karā (1814–1816) un izmantoja to kā bāzi, kur nomitināja savus bruņotos spēkus. Tā ieguva popularitāti kā vasaras kūrorts, kur atveldzēties no karstā klimata mazliet uz dienvidiem. No 1865. līdz 1939. gadam Šimla bija Britu Indijas vasaras galvaspilsēta. No 1947. līdz 1953. gadam Šimla bija Pendžābas štata administratīvais centrs.
Laimonis Vāczemnieks
Laimonis Vāczemnieks (dzimis Rīgā, miris ) bija latviešu rakstnieks, dzejnieks un kinoscenārists. Rakstījis galvenokārt bērniem un pusaudžiem; scenārija autors 1973. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemtajai kinofilma «Dāvana vientuļai sievietei»; vairāku folklorizējušos dziesmu («Vecpiebalgas ūdensrozes», «Viss nāk un aiziet tālumā») tekstu autors.
Dzīves gājums
Dzimis strādnieku ģimenē, mācījies Rīgas 28. vidusskolā (1936—1945), J. Raiņa strādnieku jaunatnes 8. vidusskolā (1945—1948). Pārtikas ministrijas Darba rezervju skolā ieguvis maizes cepēja diplomu. Neilgi strādājis specialitātē, vēlāk bijis transporta strādnieks Iļģuciema ādas izstrādājumu fabrikā, ekspeditors «Dinamo» slēpju fabrikā. No 1958. gada žurnāla «Bērnība» atbildīgais sekretārs, kopš 1964. gada žurnālu «Draugs» un «Zīlīte» galvenā redaktora vietnieks. Miris 1998. gadā, apglabāts 1. Meža kapos.
Radošā darbība
Pirmais dzejolis publicēts 1953. gadā laikrakstā «Padomju Jaunatne». Sarakstījis vairākus dzejoļu krājumus. Prozā rakstījis galvenokārt bērnu un jauniešu auditorijai. Vairāku kinoscenāriju autors (Līvsalas zēni (1969), Dāvana vientuļai sievietei (1973), Veco vraku noslēpums (1973), Kroņa numurs (1986)). Rakstnieku savienības biedrs kopš 1957. gada. Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1979).
NG-14
NG-14 bija ASV uzņēmuma Northrop Grumman kravas kosmosa kuģa Cygnus (S.S. Kalpana Chawla) Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā Commercial Resupply Services 2 (CRS-2). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2020. gada 3. oktobrī, darbību beidza 2021. gada 26. janvārī.
Kosmosa kuģis nosaukts par godu ASV indiešu astronautei Kalpanai Čavlai, kura gāja bojā Space Shuttle Columbia (STS-107) katastrofā 2003. gadā.
Derīgā krava
Kopējā kravas masa bija 3582 kg. Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3551 kg kravas: lietas apkalpei (850 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1230 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (1217 kg), datoru iekārtas (71 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (151 kg). Kravā bija jauna tualete, ko nākotnē paredzēts izmantot Orion kosmosa kuģos. Kravā bija arī trīs Cubesat pavadoņi: Bobcat-1, NEUTRON-1, SPOC
Nehermetizētā krava (32 kg) bija Northrop izgatavotā iekārta SharkSat, kas paredzēta sakaru un autonomas izzināšanas tehnoloģiju izmēģināšanai.
Lidojuma gaita
Cygnus tika palaists 01:16:14 UTC ar nesējraķeti Antares 230+ no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (MARS) starta laukuma LP-0A.
5. oktobrī Cygnus pietuvojās stacijai. 09:32 UTC kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Kristofers Kesidijs. 12:01 UTC Cygnus bija pievienots pie Unity moduļa apakšējās pieslēgvietas.
2021. gada 6. janvārī 12:25 UTC ar Canadarm2 manipulatoru, ko vadīja lidojuma vadītāji no zemes, Cygnus tika atvienots no Unity moduļa. 15:11 UTC tas tika palaists brīvā lidojumā. Pēc tam kravas kuģis veica autonomu lidojumu, kura laikā tika testētas un demonstrētas SharkSat daudzprocesoru sistēmas, digitālie uztvērēji, integrālās shēmas un citas elektronikas komponentes. Šīs sistēmas paredzētas Ka joslas programmatūras definēto radiosakaru izstrādē, kas varētu būt potenciāli lietojumi 5G, kosmosa — zemes un kosmosa — kosmosa sakaru sistēmās.
2021. gada 26. janvārī kravas kuģis tika novadīts no orbītas; tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un 20:23 UTC sadega virs Klusā okeāna dienvidu daļas.
Džastins Folks
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Folks sāka 2010.—11. gada sezonas izskaņā, kad piedalījās Kaldera kausa izcīņā AHL kluba Šarlotas "Checkers" rindās. 2011.—12. gada sezonu aizsargs aizvadīja jau NHL vienībā Karolīnas "Hurricanes". 2017.—18. gada sezonā pildīja komandas kapteiņa pienākumus. "Hurricanes" rindās spēlēja līdz 2019. gadam, kad tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues".
ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātos, 2013. gadā kopā ar izlasi izcīnot bronzas medaļas.
Krīta atmatene
Krīta atmatene jeb krītbaltā atmatene (Agaricus cretaceus Fr., agrāk Psalliota cretacea), ir liela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Mūsdienās šis apzīmējums tiek uzskatīts par novecojušu.
Taksonomija
Analoģisku latīnisku nosaukumu Agaricus cretaceus Bull. cits autors XVIII gadsimtā bija devis citai sēņu sugai, kuru XIX gadsimtā aprakstot sajauca ar citu, un tā kā gan Latvijas, gan ārzemju avoti bieži arī tai vēl lieto apzīmējumu Agaricus cretaceus, tad šeit pārpratumu novēršanai pēc sēnes latīņu nosaukuma seko arī autoru uzvārdi. Šī otrā suga tagad latīniski saucas Leucocoprinus cretaceus, jeb Leucoagaricus cretaceus. Pastāv uzskats, ka krīta atmatene Agaricus cretaceus Fr. ir sinonīms tīruma atmatenei (Agaricus arvensis) vai ir tās forma, un avoti ārpus Latvijas parasti nenorāda krīta atmateni kā patstāvīgu sugu.
Līdzīgās sugas
Krīta atmatene pieder pie dzeltējošo atmateņu grupas, kuras ir lielas, dzeltē iespiedumu vietās un ar to atšķiras no citām. Vēl šai grupā ietilpst tāpat ēdamās cildenā atmatene, tīruma atmatene, dzeltējošā atmatene, dižsporu atmatene, sajaukšanai ar kurām ir tīri zinātniska nozīme, un atsevišķi stāvošā indīgā atmatene, kuras mīkstums, īpaši kātiņa pamatnē, griezuma vietā koši dzeltē daudz stiprāk nekā citām atmatenēm un kurai ir nepatīkama karbola jeb fenola smaka. Mušmires, ieskaitot nāvīgi indīgo balto mušmiri, atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām un maksti, kas ietver mušmiru kātiņa pamatni. Kamēr jaunai krīta atmatenei lapiņas vēl baltas kā mušmirei, tikmēr ar tās ievākšanu jāievēro liela piesardzība.
Jānis Bumbiers
Jānis Bumbiers (1890—1968) bija latviešu čekists, vēlāk ekonomists un padomju sabiedriskais darbinieks. Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas (LPSR ZA) korespondētājloceklis (1946), LPSR ZA Ekonomikas institūta direktors (1946—1947, 1952—1957).
Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 6. novembrī Vidzemes guberņā. Pirmā pasaules kara laikā iesaukts Krievijas impērijas armijā, 1919. gadā iestājās lielinieku (boļševiku) partijā.
Krievijas pilsoņu kara laikā bija čekas darbinieks (1919—1923), pēc tam darbojās PSRS Valsts plāna komitejā. 1928. gadā pabeidza Sarkanās profesūras institūtu un lasīja lekcijas Maskavas augstskolās. Aizstāvējis ekonomikas zinātņu kandidāta disertāciju (1935).
Otrā pasaules kara laikā 1944. gada beigās atgriezās Latvijā, iecelts par Latvijas PSR Radiokomitejas priekšsēdētāju, tad par žurnāla "Padomju Latvijas Boļševiks" redaktoru, bet 1946. gadā par LPSR ZA Ekonomikas institūta direktoru. 1947. gadā atcelts no direktora amata, bet 1952. gadā iecelts no jauna. Pensionēts 1957. gadā Miris 1968. gada 7. martā Rīgā.
Leopolds I (Beļģija)
Leopolds Georgs Kristiāns Frīdrihs (de, fr, nl, dzimis, miris ) bija vācu princis no Saksijas Koburgas un Gotas dzimtas, kurš kļuva par pirmo Beļģijas karali, kad 1831. gadā Beļģija kļuva par neatkarīgu valsti. 1865. gadā viņš nomira, un par jauno Beļģijas karali kļuva viņa dēls Leopolds II.
2015. gada Āfrikas Nāciju kauss
2015. gada Āfrikas Nāciju kauss bija 30. Āfrikas Nāciju kausa izcīņa jeb Āfrikas futbola izlašu čempionāts. Turnīru rīkoja Āfrikas Futbola konfederācija (CAF), un tas notika Ekvatoriālajā Gvinejā no 2015. gada 17. janvāra līdz 8. februārim. Turnīrs sākotnēji bija plānots Marokā, bet sakarā ar Ebolas vīrusslimības uzliesmojumu Rietumāfrikā Maroka atteicās to rīkot paredzētajā termiņā, lūdzot pārcelt uz vēlāku laiku. CAF tam nepiekrita, turnīru pārcēla uz Ekvatoriālo Gvineju, bet Marokas izlasi diskvalificēja. Par čempioniem kļuva Kotdivuāra, kas finālā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā ar 9–8 pieveica Ganas izlasi.
Kvalifikācija
Turnīram pieteicās 51 izlase, ieskaitot sākotnējos mājiniekus Maroku. Tā bija debija Dienvidsudānas futbola izlasei. Džibutija un Somālija atteicās piedalīties. Ekvatoriālā Gvineja izstājās jau kvalifikācijas pirmajā kārtā, jo tika diskvalificēta par neatļauta spēlētāja izmantošanu, bet vēlāk tika iekļauta finālturnīra dalībnieku vidū kā rīkotājvalsts. 2013. gada Āfrikas Nāciju kausa ieguvēji Nigērija turnīram nekvalificējās.
Grupu turnīrs
Kritēriji vietu noteikšanai grupā vienāda punktu skaita gadījumā:
Visi laiki pēc vietējā laika (UTC+1)
Ārējās saites
Oficiālā mājaslapa