cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arturs Klārks
Vienīgais latviešu valodā atsevišķi izdotais Klārka darbs ir romāns "Delfīnu sala" (Dolphin Island, 1963) ("Zinātne", Rīga, 1969). Krājumā "Ekspedīcija uz Zemi" ("Zinātne", Rīga, 1968) publicēts autora tāda paša nosaukuma stāsts (Expedition to Earth, 1949), kā arī krājumā "Dēmonu dzīres" ("Zinātne", Rīga, 1971) — stāsts "Jupiters pieci" (Jupiter Five, 1953). 1967. gadā žurnālā "Liesma" publicēti fragmenti no Klārka grāmatas "Nākotnes iezīmes".
Ištvāns I
Svētais Ištvāns I jeb Svētais Stefans I (, ; piedzimis kā Vajks ; dzimis 967. vai 975. gadā, miris ) bija pirmais Ungārijas karalis (1000 - 1038), Ungārijas valsts pamatlicējs un kristietības ieviesējs Ungārijā. Konsolidēja valsti un ieviesa tajā kristietību. Pāvests Gregors VII Ištvānu I kanonizēja 1083. gada 20. augustā. Svētā Ištvāna piemiņas diena - 20. augusts, ir Ungārijas nacionālie svētki.
Rava Mazovecka
Mazovijas Rava jeb Rava Mazovecka - pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lodzas vojevodistē uz dienvidiem no Skerņevices. Viduslaikos - kņazistes, vēlāk vojevodistes centrs. Pirmās poļu olimpiskās čempiones Halinas Konopackas (Halina Konopacka, 1900 - 1989) dzimtā pilsēta.
Marcels Hosa
Marcels Hosa (sk, ; dzimis Ilavā, Čehoslovākijā) ir bijušais slovāku hokejists, uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 237 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Monreālas "Canadiens", Ņujorkas "Rangers" un Fīniksas "Coyotes". Piecas sezonas aizvadījis KHL klubā Rīgas "Dinamo". Karjeru noslēdza Slovākijas Ekstralīgas klubā Trenčīnas "Dukla". Marcela vecākais brālis Marians Hosa arī ir hokejists, spēlē NHL un savā NHL karjerā ir bijis veiksmīgāks par brāli, bet abu tēvs Františeks Hosa ir bijis Slovākijas izlases galvenais treneris, tagad viens no galvenā trenera palīgiem.
NHL
Profesionāla hokejista karjeru M. Hosa sācis 1998. gadā, kad pievienojās WHL klubam Portlendas "Winter Hawks", kura rindās aizvadīja trīs sezonas. 2000. gada NHL draftā viņu draftēja Monreālas "Canadiens", un 2001.-2002. gada sezonā viņš aizvadīja 10 spēles tās sastāvā, bet atlikušo sezonas daļu aizvadīja tās fārmklubā — AHL līgas klubā Kvebekas "Citadelles". 2002.-2003. gada sezonā "Canadiens" rindās M. Hosa aizvadīja jau 34 spēles, atlikušo sezonas daļu aizvadot fārmkluba Hamiltonas "Bulldogs" rindās. 2003.-2004. gada sezonā līdz spēlēšanai "Canadiens" M. Hosa nemaz neaizkļuva, visu sezonu aizvadot "Bulldogs" sastāvā. NHL lokauta laikā M. Hosa spēlēja Zviedrijas Elitsērijas klubā Mora IK, bet pēc lokauta pievienojās Ņujorkas "Rangers", kur spēlēja līdz pat 2008. gadam, kad tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes".
KHL
No 2008. gada spēlēja KHL komandā Rīgas "Dinamo". 2009. gada 10. janvārī spēlēja pirmajā KHL Zvaigžņu spēlē, kurā izcēlās ar trim gūtiem vārtiem, no kuriem pēdējie bija uzvaru nesošie.
Kopš 2009. gada novembra M. Hosa bija labākais KHL vārtu guvējs 2009.—2010. gada sezonā un ar šādu panākumu arī pabeidza 2009.—2010. gada regulārā čempionāta sezonu. M. Hosa tika atzīts par KHL nedēļas labāko uzbrucēju.
Saskaņā ar "Neatkarīgās Rīta Avīzes" informāciju, M. Hosa ar 700 000 eiro algu 2008.—2009. gada sezonā kļuva par visu laiku vislabāk apmaksāto sportistu Latvijā.
Pēc 2009.—2010. gada KHL sezonas noslēdza līgumu ar Krievijas komandu Kazaņas "Ak Bars", bet vēl nākamajā sezonā pārcēlās uz Maskavas "Spartak". 2011.—12. sezonas beigās "Spartak" lauza līgumu ar M. Hosu, tika paziņots, ka hokejists varētu spēlēt Mitišču "Atlant". Taču 4. janvārī tika paziņots, ka viņš atgriežas Rīgas "Dinamo".
Pēc sezonas noslēguma M. Hosa pievienojās KHL debitantiem Prāgas "Lev", taču vēl gadu vēlāk jau trešo reizi karjerā kļuva par Rīgas "Dinamo" spēlētāju. Iepriekš ar "Dinamo" viņš ir bijis komandas rezultatīvākais spēlētājs divās no kluba sastāvā aizvadītajām sezonām. Pēc pusotas "Dinamo" aizvadītas sezonas, 2014. gada 19. decembrī līgums ar hokejistu tika lauzts.
Karjeras nogalē aizvadīja vairākas sezonas Čehijas Ekstralīgas un Slovākijas Ekstralīgas klubos, līdz 2018. gadā noslēdza karjeru.
Slovākijas izlase
Slovākijas hokeja izlases rindās spēlējis 2006. gada Turīnas un 2010. gada Vankūveras olimpiskajās spēlēs, kā arī vairākos Pasaules čempionātos. 2012. gada Pasaules čempionātā Slovākijas izlases sastāvā izcīnīja sudraba medaļas. Junioru vecumā spēlējis 1999. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem, divos Pasaules čempionātos junioriem.
Lietuvas ģeogrāfija
Lietuva ir lielākā un apdzīvotākā no Baltijas valstīm. Lietuvas reljefs galvenokārt ir līdzens, augstienes izvietotas rietumos un austrumos, tomēr to augstums nepārsniedz 300 m virs jūras līmeņa. Lietuvas platība — 65,2 tūkst. km2. Ezeru un purvu platība aizņem aptuveni 30% teritorijas.
Akts par ūniju
Akts par ūniju (en) bija līgums, ar kuru Anglija un Skotija, kam kopš 1603. gada bija kopīgs monarhs, apvienojās vienotā Apvienotajā Karalistē.
Lietuvas ģeogrāfija
Lietuvas ģeogrāfiskās koordinātas:
Akts par ūniju
Jau iepriekš (1606, 1667, 1689) bija mēģinājumi apvienot Skotiju un Angliju vienotā valstī, tomēr neveiksmīgi. Apvienošanās aktu ratificēja Skotijas parlaments, tā paša gada martā — Anglijas parlaments. Līgums stājās spēkā. Līdz ar līgumu tika izveidots viens parlaments, kas atradās Vestminsterē.
Lietuvas ģeogrāfija
Lietuva atrodas ģeogrāfiskajā Eiropas centrā, to 1990. gadā noteica Francijas ģeogrāfijas institūtā Parīzē. Tas ir — 54°54' ziemeļu platums un 25°19' austrumu garums. Eiropas centrs atrodas 26 km uz ziemeļiem no Viļņas, pie Viļņas—Molētu šosejas. Ģeogrāfiskais Lietuvas centrs atrodas netālu no Ķēdaiņiem. Šī punkta koordinātas ir — 55°10' ziemeļu platums un 23°39' austrumu garums.
Augstākie Lietuvas kalni
Garākās upes:
Lielākie ezeri: (Vištītis — 1792,0 ha — atrodas uz robežas ar Kaļiņingradas apgabalu)
Lielākie purvi (km²)
Lauksaimniecībā izmantojamā zeme lielākoties ir smilšaina un mālaina. Galvenie dabas resursi — smilts, māls, grants, arī ~1,6 miljoni m³ naftas, dienvidaustrumu apvidū — dzelzs rūda un granīts.
Klimats — mērens, no jūriskā pārejošs uz kontinentālu, mitrs gan ziemā, gan vasarā. Zemākais punkts — Nemunas deltā, pie Kaļiņingradas robežas (—1,3 m), augstākais — Augstais kalns (293,84 m) Medininku augstienē.
Klimats
Lietuvā valda mērenais klimats, pakāpeniski pārejot no jūras uz kontinentālo.
Ziemas ir nepastāvīgas, ar biežiem atkušņiem. Debesis bieži sedz mākoņi, snieg sniegs, ir slapjš sniegs, pie jūras bieži līst. Vidējā gaisa temperatūra svārstās no -3 °C piejūras reģionos līdz -6 °C austrumu apvidos. Dažkārt novērojamas spēcīgas vētras ar stipru vēju, bieži plosās sniegputenis, mēdz būt kailsals, kā arī slapjdraņķis.
Pavasaris Lietuvā ir nepastāvīgs, bieži ir apmācies, bet skaidrās dienās temperatūra arvien pieaug, un maijs nereti ir pats skaidrākais gada mēnesis. Aprīlī bieži snieg, bet maijā mēdz būt arī lietus ar pērkona negaisu, Maija sākumā ir bijis arī slapjdraņķis.
Vasara Lietuvā vidēji silta. Karstu un sausu gaisu nomaina lietains un vēss laiks. 2006. gada jūlija mēnesī gandrīz nepārtraukti valdīja karsts un sauss laiks.
Rudenī bieži ir apmācies, vējains un lietains laiks, īpaši pie jūras.
2005. gadā vidējā gaisa temperatūra bija no +6,1 līdz +8,3 °C.
Piezīmes:
Aizsargājamās teritorijas
Aizsargājamo teritoriju struktūra un platība:
Ove Sproge
Ove Sproge (, dzimis Odensē, miris  Tornbī) bija dāņu kinoaktieris.
Starptautisku ievērību guvis, atveidojot bandas vadoni Egonu Olsenu dāņu kriminālfilmu ciklā par Olsena bandu (Olsen-banden). Dāņu versijā no 1968. līdz 1998. gadam kopumā iznāca 14 filmas. Tās bija populāras arī Austrumu bloka valstīs, sevišķi VDR.
Silene (zeme)
Silene (la) bija seno zemgaļu zeme tagadējās Lietuvas ziemeļdaļā starp Žagares, Tērvetes, Upmales, Plānes un Medenes zemēm. Dienvidos Silenes zeme pletās līdz Upītes un Saules zemes robežām. Silenes sastāvā līdz 15. gadsimtam ieskaitīta arī Sidrabenes zeme. Pēc Augusta Bīlenšteina uzskata Silenes zemes galvenais pilskalns ir bijis Silenes Augstais kalns tagadējā Vilces pagastā.
Vēsture
Pirmo reizi Silenes zeme pieminēta Zemgales dalīšanas līgumā 1254. gadā, tās pārvaldei tika iecelts savs fogts, kuru padzina 1259. gada Zemgaļu sacelšanās laikā. Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā Silenes zemes dienvidu daļu iekļāva Žemaitijas sastāvā.
Mūsdienās Silenes zemes teritorijā atrodas Lietuvas Žeimele, Pasvale, Linkuva, Jonišķi, Pakroja un Latvijas Vilce un Augstkalne.
ASEAN
Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (en (ASEAN)) ir Dienvidaustrumāzijas valstu politiskā, saimniecības un kultūras organizācija. Tā dibināta 1967.gadā un tās mērķis ir veicināt savstarpējo sadarbību reģionā. ASEAN valstu vadītāji tiekas gadskārtējās sanāksmēs, parasti novembrī.
Dalībvalstis
Esošās ASEAN dalībvalstis ir: Bruneja, Filipīnas, Indonēzija, Kambodža, Laosa, Malaizija, Mjanma, Singapūra, Taizeme un Vjetnama. Papua-Jaungvinejai ir novērotājas statuss ASEAN.
ASEAN rīko arī sanāksmes ar citām valstīm, ar t.s. ASEAN dialoga partneriem. Tās ir ASV, Austrālija, Dienvidkoreja, Eiropas Savienība, Indija, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Krievija, Ķīna, Mongolija un Ziemeļkoreja.
ASEAN ietilpst apmēram 8% no pasaules iedzīvotājiem un 2003.gadā valstu kopējais IKP bija apmēram 700 miljardi USD (tāpat kā Dienvidkorejai). IKP pieaugums gadā ir vidēji 4%. ASEAN valstu galvenās eksportpreces ir sadzīves elektronika, nafta un kokmateriāli.
Gan lingvistiski, gan reliģiski, gan politiski ASEAN valstis ir ļoti dažādas.
Vēsture
ASEAN tika nodibināta 1967.gada 8.augustā, kad piecu valstu — Filipīnu, Indonēzijas, Malaizijas, Singapūras un Taizemes ārlietu ministri Bangkokā parakstīja ASEAN deklarāciju (Bangkokas deklaraciju).
ASEAN pēc tam tika uzņemtas:
Zemes vāveres
Zemes vāveres, zemes vāveru apakšdzimta (Xerinae) ir viena no vāveru dzimtas (Sciuridae) pieder grauzēju apakšdzimtām. Lielākā daļa dzīvnieku, kas pieder zemes vāveru apakšdzimtai, pavada savu dzīvi uz zemes. Tās rok alas, kurās slēpties no ienaidniekiem.
Zemes vāveru apakšdzimtā ir trīs ciltis, kurās ir 15 zemes vāveru ģintis.
1927. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona
'''Latvijas futbola Virslīgas 1927. gada sezona''' bija 1. Virslīgas sezona. Pirmajā sezonā piedalījās tikai 4 komandas, kuras izspēlēja divu riņķu turnīru.
Par pirmajiem Latvijas čempioniem kļuva Liepājas "Olimpija", kas, visai negaidīti, abās savstarpējās spēlēs pārspēja līdzšinējos Latvijas čempionus RFK. Starp favorītiem vienu brīdi bija arī LSB, kurus trenēja Austrijas speciālists Karls Kurcs.
Magriba
Magriba (ar () — 'saulrieta vieta' vai 'rietumi') ir reģions Ziemeļāfrikā. Tradicionālā (senākā) arābu izpratnē tas apzīmē teritoriju starp Atlasa kalniem un Vidusjūru. Mūsdienās parasti ar šo terminu apzīmē Maroku, Alžīriju un Tunisiju, bet plašākā nozīmē arī pārējās Ziemeļāfrikas arābu valstis, izņemot Ēģipti, — Lībiju, Rietumsahāru un Mauritāniju. Dažādos vēsturiskos periodos Magribā iekļauta arī Ibērijas pussala, Sicīlija un Malta.
Daļēji izolēts no pārējās Āfrikas ar Atlasa kalnu grēdu un Sahāras tuksnesi, Magriba klimata, saimniecības, vēstures un etniskajā aspektā ilgstoši bijusi ciešā saskarsmē ar pārējo Vidusjūras reģionu. Sakarā ar jūras transporta vēsturiski ilgstošo dominanti tautas ciešāk tika saistītas ar jūru nekā ar sauszemi.
Reģions bijis politiski vienots tikai arābu valdīšanas pirmsākumos (8. gadsimta sākumā) un atkārtoti Almohada valdīšanas (1159—1229) laikā. Kooperācijas un ekonomiskās sadarbības veicināšanai Ziemeļāfrikas arābu valstis 1989. gadā nodibināja Arābu Magribas savienību. Tās dalībvalstis ir Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija un Mauritānija. Kaut arī pirmsākumos Muammars Kadāfi redzēja šo savienību kā vienotu arābu supervalsti, tagad šai savienībai lielākoties ir Ziemeļāfrikas Tirdzniecības savienības funkcijas. Ekonomiskie un politiskie nemieri (sevišķi Alžīrijā) pēdējā laikā ir mazinājuši progresu izvirzīto mērķu sasniegšanai.
Evita
Evita var attiekties uz:
Elektronika (nozīmju atdalīšana)
Elektronika var būt:
Ravas apriņķis
Ravas apriņķis ir apriņķis Polijā, Lodzas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Lodzas vojevodistes Skerņevices un Tomašovas apriņķiem, kā arī Mazovijas vojevodistes Žirardovas un Grujecas apriņķiem.
Tīna Tērnere
Tīna Tērnere (en; dzimusi Anna Meja Buloka (en) Natbušā, Tenesī štatā, ASV, mirusi  Kūsnahtā, Šveice) bija amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja, rakstniece un aktrise.
Profesionālie panākumi
Tērneres muzikālā karjera ilga 65 gadus. Par saviem darbiem viņa saņēmusi daudzas balvas (tai skaitā 11 Grammy balvas) un par ieguldījumu rokmūzikas attīstībā iemantojusi titulu "Rokenrola karaliene" (The Queen of Rock 'n' Roll). Tīna Tērnere ir viena no pasaulē ievērojamākajām mūziķēm, tāpat viņu uzskata par visvairāk panākumus guvušo sieviešu kārtas rokmūziķi un žurnāls Rolling Stone viņu nosauca par vienu no visu laiku labākajiem dziedātājiem. Savus ierakstus viņa pārdevusi vairāk nekā 200 miljonos kopiju. Izdevusi 10 studijas albumus, piedalījusies kā dziedātāja 96 filmu skaņu celiņu ierakstos. Dažās filmās piedalījusies arī kā aktrise. Nozīmīgāko no savām lomām Tērnere atveidojusi filmā "Trakais Makss 3" (Mad Max Beyond Thunderdome, 1985), par ko saņēma Image Award balvu kā izcilākā aktrise galvenajā lomā.
Personīgā dzīve
Savu karjeru Tērnere uzsāka kopā ar mūziķi Aiku Tērneru. Viņi iepazinās 1959. gadā, apprecējās 1962. gadā. Kopdzīves laikā Aiks bija vardarbīgs un neuzticīgs pret sievu, un atkarīgs no narkotikām. 1976. gadā Tīna Tērnere viņu pameta un 1978. gadā viņi izšķīrās oficiāli.
Kopš 1994. gada Tērnere apmetās uz dzīvi Šveicē, īpašumā Cīrihes ezera krastā. 2013. gadā viņa ieguva Šveices pilsonību. Tajā pašā gadā, pēc 27 gadus ilgām attiecībām, Tērnere apprecējās ar savu partneri, Vācijā dzimušu mūzikas ierakstu producentu Ervinu Bahu.
2023. gada 24. maijā Tērnere pēc ilgstošas ​​slimības nomira savās mājās Kūsnahtā, Šveicē, 83 gadu vecumā.
Plāne (zeme)
Plāne bija seno zemgaļu zeme Upmales novada dienvidos, kas robežojās ar Silenes zemi rietumos, Upītes un Saulenes zemēm dienvidos un sēļu zemēm austrumos.
Vēsture
Plānes zeme pieminēta Upmales dalīšanas līgumā 1254. gada aprīlī (ad terram, que Plane dicitur). Plānes pārvaldei tika iecelts savs fogts, kuru padzina 1259. gada Zemgaļu sacelšanās laikā. Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā Plānes dienvidu daļu iekļāva Žemaitijas sastāvā.
Murads II
Murads II (tr; dzimis 1404. gada jūnijā, miris ) bija Osmaņu impērijas sultāns laika posmā no 1421. līdz 1451. gadam, izņemot laika posmu no 1444. līdz 1446. gadam. Tronī Murads II kāpa pēc Mehmeda I, pēc viņa tronī kāpa Mehmeds II.
Murada valdīšana ir ievērojama ar 25 gadu ilgo karu, kuru viņš veda pret kristiešu feodālajiem kungiem Balkānos un Turku Bejlikiem Anatolijā. Murads piedzima Amasjā, viņa māte bija Emine Hatuna, meita vienam no Osmāņu vasaļiem. Mehmeda I un Emines laulība kalpoja kā alianse starp Osmāņiem un viņu vasaļiem. Murada dēls Mehmeds II 1453.gadā iekaroja Konstantinopoli, Bizantijas Impērijas galvaspilsētu.
8. jūnijs
8. jūnijs ir gada 159. diena pēc Gregora kalendāra (160. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.
Vārda dienas
Frīda, Frīdis, Mundra
Hjū Džekmens
Hjū Maikls Džekmens (en; dzimis Sidnejā, Austrālijā) ir austrāliešu aktieris un kinoproducents.
Plaši pazīstams ar filmēšanos dažādu žanru filmās, mūziklos un televīzijas šovos. Hjū Džekmens ir filmējies tādos filmu žanros kā fantastika, šausmu, piedzīvojumu, asa sižeta, romantiskajās filmās. Starptautisku atzinību aktieris ir guvis, atveidojot dažādus supervaroņus un romantiskos tēlus. Pazīstams ar Vilknadža lomu "X cilvēku" filmu sērijā. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Keita un Leopolds" (2001), "Van Helsings" (2004), "Ilūzija" (2006), "Strūklaka" (2006), "Austrālija" (2008), "Cietais tērauds" (2011), "Nožēlojamie" (2012), "Gūsteknes" (2013), "Izklaides karalis" (2017), The Front Runner (2018), Bad Education (2019).
Par galveno lomu filmā "Nožēlojamie" Džekmens saņēmis Zelta globusa balvu, kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un BAFTA kino balvai. Par lomu Brodvejas teātrī mūziklā The Boy from Oz saņēmis Tony balvu. Četras reizes vadījis Tony balvas pasniegšanas ceremoniju, un par 2005. gada ceremoniju saņēmis Emmy balvu. 2009. gada februārī vadījis 81. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju. Par muzikālo filmu "Izklaides karalis" saņēmis Grammy balvu (par labāko filmas skaņu celiņa albumu).
Hjū Džekmens bieži tiek iekļauts dažādos vispasaules seksīgāko vīriešu sarakstos.
1992. gada laikapstākļi Latvijā
Maijs
Ap maija vidu iestājās ilgstošs sausuma periods, mežos plosījās ugunsgrēki.
Jūlijs
Atsevišķās dienās tika reģistrēta līdz šim absolūti minimālā gaisa temperatūra jūlijā, kas vidēji valstī svārstījās +1, +5 grādu robežās.
967. gads
967. bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.
1992. gada laikapstākļi Latvijā
Septembris
Līdz šim reģistrētā absolūti maksimālā gaisa temperatūra septembrī Latvijā ir no +28 līdz +32 grādiem un tika uzstādīta galvenokārt 1992. gadā.
Penela krasts
Penela krasts ir Viktorijas Zemes piekrastes daļa Dienvidu okeāna krastā starp Adēra ragu austrumos un Viljamsa ragu rietumos. Nosaukts britu 1910. - 1913. gadu polārās ekspedīcijas kuģa Terranova komandiera leitnanta Harija Penela (Harry L.L. Pennell) vārdā 1961. gadā, nosaukumu ieteica Jaunzēlandes Antarktikas vietvārdu komiteja (NZ-APC).
Piekrastes garums ir ap 300 km. Uz austrumiem no Penela krasta atrodas Borkgrevinka krasts, uz rietumiem - Otsa krasts. Iekšzemē paceļas Admiralitātes un ANARE kalnu grēdas. Galvenie ģeogrāfiskie objekti ir Robertsona līcis, Tepsela pussala, Denistona glečers.
Fokuss (optika)
Fokuss optikā ir punkts, kurā krustojas caur optisko sistēmu izgājuša paralēlu staru kūļa stari vai staru pagarinājumi. Fokuss ir raksturīgs savācējlēcām un izkliedētājlēcām. Fokusu aprēķina pēc formulām:
vai
F = 1/D, kur
F - fokusa attālums(jeb fokuss); f - attālums no attēla līdz lēcai; d - attālums no objekta līdz lēcai; D - optiskais stiprums;
Vezinas balva
Vezinas balva jau kopš 1926. gada pēc katras NHL sezonas noslēguma tiek piešķirta labākajam līgas vārtsargam, kuru nosaka visu līgas klubu ģenerālmenedžeru balsojumā.
Līdz 1981.—82. gada sezonai šo balvu piešķīra vārtsargam, kurš regulārajā sezonā bija ielaidis vismazāk vārtu. Taču tad tika atzīts, ka šādā gadījumā vārtsargs, kurš spēlē spēcīgākā komandā, iegūst jūtamas priekšrocības pār saviem konkurentiem ne tik labās komandās. Kopš tā laika vismazāk vārtus ielaidušajam vārtsargam tiek piešķirta Dženingsa balvu.
Balva nosaukta par godu kādreizējam Monreālas "Canadiens" vārtsargam Džordžam Vezinam. Žaks Plānts (1929-1986) ir šo balvu ieguvis visvairāk reižu - 7, par vienu mazāk ir čeham Dominikam Hašekam, kurš Vezinas balvu pēc piešķiršanas kritēriju maiņas saņēmis visbiežāk.
Egezīne
Egezīne ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, āmtes centrs uz dienvidiem no Ikermindes. Pilsētā atrodas kompānijas Hanning Elektro-Werke elektrotehnikas rūpnīca. Pilsētas pievārtē - liela militārā bāze.
1893. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1893. gada notikumi Latvijas vēsturē'''. Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
Uzurpācija
Uzurpācija (no la — 'iegūšana, piesavināšanās') ir prettiesiska varas vai arī cita tiesību piesavināšanās.
Politikā, kur lieto arī vārdu salikumu varas uzurpācija, ar šo terminu saprot prettiesiska valsts varas sagrābšana vai valsts vadītāja pilnvaru piesavināšanos apvērsuma ceļā, lai izveidotu savu diktatūru. Šis termins nāk no Senās Romas, kur valdniekus, kuri bija ieguvuši savu titulu caur apvērsumu, varas piesavināšanos un citiem prettiesiskiem līdzekļiem, sauca par uzurpatoriem. Mūsdienās varas uzurpāciju attiecina arī uz jebkuriem valsts vadītājiem vai kliķi, kura ieguvusi valsts varu prettiesiskā ceļā.
Jūrzeme
Jūrzeme ir rakstnieces Ursulas K. Le Gvinas izdomāts arhipelāgs. Šīs zemes notikumi aprakstīti grāmatās Jūrzemes burvis, Atuānas kapenes, Vistālākais krasts, Tehanu, Cits vējš, Jūrzemes stāsti.
Ģeogrāfija
Jūrzemes arhipelāgs sastāv no simtiem salu un saliņu, kuras ieskauj okeāns.
Skotijas karogs
Skotijas karogs, pazīstams arī kā Svētā Andreja krusts, ir viens no Skotijas nacionālajiem simboliem.
Karogs ir zilā krāsā ar baltu diagonālu krustu. Saskaņā ar leģendu, kristiešu apustulis un moceklis Svētais Andrejs, Skotijas patrons, tika piesists X veida krustā. Tas kļuva par pamatu Skotijas karoga izskatam. Pašreizējais karogs ticis pieņemts 16. gadsimtā.
Rendolfs Bresniks
Bresnika pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada novembrī Space Shuttle misijā STS-129.
Otro reizi kosmosā Rendolfs Bresniks devās 2017. gada jūlijā ar Krievijas kosmosa kuģi Sojuz MS-05 uz Starptautisko kosmosa staciju. Bija SKS 52. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 53. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2017. gada decembrī.
Akrilskābe
Akrilskābe jeb propēnskābe (СН2=СН–СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā karbonskābe. Tā normālos apstākļos ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Akrilskābe šķīst ūdenī un polāros organiskajos šķīdinātājos. Akrilskābes esterus un sāļus sauc par akrilātiem. Akrilskābi un tās esterus lieto par monomēriem. Aizvietojot akrilskābes molekulā vienīgo ūdeņradi pie otrā oglekļa atoma, iegūst metakrilskābi.
Iegūšana
Akrilskābi rūpniecībā iegūst, oksidējot atbilstošo aldehīdu (akroleīnu - no tā cēlies akrilskābes nosaukums), vai sintezējot akrilskābi, piemēram, no acetilēna un ūdensgāzes (CO un ūdens tvaika maisījuma).
СН≡СН + СО + Н2О → СН2=СН–СООН
Pielietošana
Akrilskābe un tās atvasinājumi ir svarīga rūpnieciska izejviela polimēru ražošanā. Piemēram, akrilskābes metilesteri izmanto organiskā stikla iegūšanai.
Dorels Raits
Dorels Lorenss Raits (en; dzimis Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2014) pārstāv NBA klubu Portlendas "Trail Blazers".
Spēlētāja karjera
Maiami "Heat" D. Raitu 2004. gada NBA draftā izraudzījās pirmajā kārtā ar kopējo 19. numuru. Viņš nokļuva NBA pēc mācībām vidusskolā (South Kent Prep Konektikutas štatā), izlaižot studijas augstskolā un spēlēšanu NCAA, lai gan sākotnēji bija plānojis studēt Depolas universitātē (DePaul University).
2012. gada jūlijā tika aizmainīts uz Filadelfijas "76ers". "76ers" sastāvā aizvadīja vienu sezonu, pēc kuras pievienojās Portlendas "Trail Blazers".
1401. gads
1401. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.
Roberts Setčers
Roberts Setčers (Robert Lee Satcher, Jr., dzimis ) ir bijušais NASA kosmonauts, medicīnas doktors.
Setčera vienīgais kosmiskais lidojums notika 2009. gada novembrī misijā STS-129. Veica divas iziešanas kosmosā.
Setčers NASA atstāja.
Valsts koda augšējā līmeņa domēns
Valsts koda augstākā līmeņa domēns (ccTLD) ir augstākā līmeņa valsts domēns, kurš tiek izmantots vai tas ir rezervēts valstij vai atkarīgai teritorijai.
Visi ASCII ccTLD identifikatori ir divus simbolus gari un visi divu simbolu augstākā līmeņa domēni ir valtsts augstākā līmeņa domēni. 2010. gadā Internet Assigned Numbers Authority (IANA) uzsāka internacionalizēto valstu kodu, kuri satur valodai atbilstošus simbolus, kurus var attēlot gala lietotājam, augstākā līmeņa domēnu ieviešanu. ccTLDs izveide un pielietošana ir aprakstīta, saskaņā ar ISO 3166-1 alpha-2 valstu kodiem.
ALH 84001
Allan Hills 84001 (plašāk pazīstams kā ALH 84001 ) ir meteorīts, kas tika atrasts Elana kalnu pakājē Antarktīdā. Tas uz Zemes nokļuvis no Marsa. Atrastā fragmenta masa bija 1,93 kg. Šis meteorīts kļuva par sensāciju 1996. gadā, kad zinātnieku grupa paziņoja, ka uz tā ir atklātas fosilas baktēriju pēdas. Lai gan secinājumi ir pretrunīgi, meteorīts devis impulsu ārpuszemes dzīvības meklējumu paplašināšanai.
Fly on the Wall
"Fly on the Wall" ir amerikāņu dziedātājas Mailijas Sairusas singls no albuma Breakout. Singls tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Hollywood Records. Dziesma ir tikusi pozitīvi novērtēta no kritiķu puses.
Viljams Vērdsverts
Viljams Vērdsverts (en; dzimis, miris ) bija angļu dzejnieks. Kopā ar savu draugu Semjuelu Kolridžu uzskatāmi par romantisma kustības aizsācējiem Anglijā. Viens no Ezeru dzejniekiem. Pazīstamākie dzejolis — autobiogrāfiska poēma "Prelūdija" (The Prelude, 1797—1799). No 1843. gada līdz savai nāvei bija Anglijas Dzejnieks-laureāts (Poet Laureate).
Dzimis 1770. gadā Kambrijā piecu bērnu ģimenē. Viljama māsa Dorotija Vērdsverta arī kļuva par dzejnieci un bija cieši saistīta ar brāļa darbību. Kad Viljamam Vērdsvertam bija astoņi gadi, nomira viņa māte, bet, kad viņam palika trīspadsmit nomira arī tēvs. 1787. gadā viņš publicēja savu pirmo dzejoli, kā arī sāka studēt Kembridžas Universitātes Svētā Jāņa koledžā, kur 1790. gadā ieguva bakalaura grādu. 1791. gadā apmeklēja revolucionāro Franciju.
1798. gadā kopā ar Semjuelu Kolridžu publicēja dzejas krājumu "Liriskās balādes", ko var uzskatīt par romantisma sākumu Anglijā.
Elana kalni
Elana kalni ir neliela kalnu grēda Viktorijas Zemē rietumos no Konvoja grēdas. Atrodas Polārā plato malā, netālu no grēdas atrodas Mosona un Makaja glečeru sākumi. Grēdu pirmoreiz izpētīja un nokartēja jaunzēlandiešu ekspedīcija 1957. - 1958. gadā un nosauca Kenterberijas (Jaunzēlandē) universitātes profesora R. S. Elana (R.S. Allan) vārdā.
Elana kalni ir viena no Antarktīdas "meteorītu atradnēm". Šādas atradnes veidojas, polārā plato ledus masai atduroties pret piekrastes kalnu grēdām un, ledus struktūrai mainoties un novirzoties šļūdoņos, tā iekšienē esošie meteorīti nogulsnējas pie grēdu malām.
Ole Rēmers
Ole Rēmers (da, dzimis 1644. gada 25. septembrī Orhūsā, miris 1710. gada 19. septembrī Kopenhāgenā) bija dāņu astronoms. 1676. gadā pirmais veica gaismas ātruma pētījumus.
Dzimis tirgoņu ģimenē. Beidzis Kopenhāgenas Universitāti.
Strādāja Francijas karaļa Luija XIV galmā par troņmantnieka skolotāju. 1681. gadā atgriezās Kopenhāgenā un strādāja par Kopenhāgenas Universitātes profesoru. Standartizēja Dānijas svaru un mēru sistēmu. Pēc Rēmera ierosmes 1700. gadā Dānijā tika ieviests Gregora kalendārs.
1676. gadā pētot Jupitera pavadoni Jo, Rēmers veica pirmos gaismas ātruma mērījumus. Pēc Rēmera datiem gaismas ātrums bija apmēram 135 000 km/s. Aprēķinus pēc Rēmera datiem veica nīderlandiešu matemātiķis Kristiāns Heigenss.
Kolombo
Kolombo (, izrunā [ˈkoləmbə]; ) ir Šrilankas lielākā pilsēta un tirdzniecības galvaspilsēta. Faktiskā Šrilankas galvaspilsēta ir Kolombo piepilsēta Kote. Kolombo atrodas valsts rietumu pusē Indijas okeāna krastā. Kolombo ir rosīga pilsēta ar mūsdienu dzīves un koloniālā laikmeta sajaukumu. 2001. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits bija 647 100, bet tās platība ir 37,31 km².
Vēsture
Par konkrētu šīs pilsētas dibināšanas gadu nekādu ziņu nav, jo daudzu gadsimtu laikā tās izdevīgā atrašanās vieta ir bijusi tirgotāju iekārots mērķis. Mūsu ēras 5. gadsimtā pie Kelani upes ietekas Indijas okeānā izveidojusies osta. Arī pilsētas nosaukuma vēsturiskā izcelsme nav skaidra: 5. gadsimtā tirgotāji ostu dēvējuši par Kotte, vēlākajos gadsimtos paŗādās nosaukums: Kolon Thota; slavenais arābu ceļotājs Ibn Batuta, apmeklēdams šo pilsētu, to saucis par Kalanpu, bet par Kolombo pilsētu nodēvējuši portugāļu jūras braucēji 1505. gadā. Par Kolombo nonākšanu dažādu lielvalstu kolonijas statusā vēsta angļu, holandiešu, portugālu celtas ēkas, budistu, hinduistu tempļi un mošejas.
Sākotnēji Kolombo bijusi kā senās Šrilankas karalistes Kotes galvaspilsēta, bet Kolombo atpazīstamība un reizē arī koloniālisms aizsākās 16. gadsimtā, kad karalis Parakramabahu VIII sniedza palīdzību vētrā cietušajiem portugāļu jūrniekiem un apdāvināja viņus ar Šrilankai raksturīgajiem suvenīriem - kanēli, ziloņkaula izstrādājumiem, dārgakmeņiem. Pēc kāda laika portugāļi panāca vienošanos par nocietinātas ostas izbūvi Kolombo un arī atļauju izmantot kanēļkoka audzes piekrastē. Vēlāk Kolombo apvidū izveidojās veselas trīs karalistes, jo Kotes karalistē pastiprinājās mantinieku savstarpējā cīņa par varu, nesaskaņas savā labā izmantoja kolonizatori un kopš 1580. gada vara nonāca portugāļu rokās. Salas Austrumu daļā, izmantojot situāciju, bija ieradušies holandiešu tirgotāji, kas piedāvāja palīdzību portugāļu padzīšanai no salas. Nākamo gadsimtu laikā holandieši pamazām ieņēma portugāļu vietu gan tirdzniecībā, gan salas kolonizācijā un, padzenot portugāļus, aizsāka viņu celto nocietinājumu un ēku pārbūvi un paplašināšanu. 1798. gadā vara nonāca angļu pārziņā,1802. gadā Kolombo tika pasludināta par Ceilonas galvaspilsētu, aizsākās nākamā pilsētas pārbūve.
Raksturojums
Mūsdienās Kolombo administratīvais iedalījums ir vienkāršs - tajā izmantoti kārtas numuri 1 - 15, Mūsdienās Kolombo raksturīgs aktīvs celtniecības darbs, ārvalstu banku piešķirtie kredīti nekustamo īpašumu jomā, jauni investīciju projekti, jauna ostas paplašināšanās, ķīniešu viesstrādnieki, mazo ēku nojaukšanas process un to vietā uzceltie finanšu centra un Ceilonas Bankas augstceltņu torņi. Vēsturiskais mantojums saglabājies 1826. gadā būvētajā Lielās mošejas ēkā, kura vairākkārtīgi pārbūvēta. Britu kolonizācijas laikā uzcelta Džamulalfaras mošeja. Pilsētas teritorijā atrodas vairāki hinduistu tempļi - Sri Shiva Subramania Swami, par eiropiešu kolonizatoriem liecina holandiešu celtā Vulvendāles baznīca ar holandiešu laika iekšējo interjeru. Kolombo apskatāma Sv. Antonija katoļu baznīca. Pilsēta ir nozīmīga arī ar tējas un kafijas ražotnēm, dārgakmeņu atradnēm, kanēļa, gumijas, kokosriekstu un citu tropu augļu koku mežiem.
Iedzīvotāji
Pēc statistikas datiem 68,93% Kolombo iedzīvotāju ir budisti, 8,85% islāma atbalstītāji, apmēram 13,05% ir hinduistu, apmēram 8,83% kristīgās reliģijas atbalstītāju, 0,65% neatbalsta nekādas reliģijas.
Literatūra
1. Neikena I. Šrilanka, R.: Zvaigzne ABC, 127. lpp. 2. http://www.worldometers.info/world-population/
Vašingtona rags
Vašingtona rags ir zemesrags Vūda un Teranovas līčus atdalošas pussalas galā, Rosa jūras piekrastē. Atklāja britu polārpētnieka Džeimsa Rosa ekspedīcija 1841. gadā un nosauca Karaliskās ģeogrāfijas biedrības sekretāra kapteiņa Vašingtona vārdā. Vašingtona rags ir arī nosacītā robeža starp Borkgrevinka krastu ziemeļos un Skota krastu dienvidos. 40 km uz ziemeļrietumiem atrodas aktīvs vulkāns Melburna kalns.
Torstens Fringss
Torstens Fringss (de; dzimis Virzēlenē, Rietumvācijā) ir vācu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Vācijas kluba SV Meppen galvenais treneris.
Savu profesionāļa karjeru uzsāka 1994. gadā Āhenes "Alemannia" kluba sastāvā. Kopā ar Minhenes "Bayern" 2005. gadā kļuva par Bundeslīgas čempionu. Kopā ar Vācijas izlasi izcīnījis 2. vietu 2002. gada FIFA Pasaules kausā, 3. vietu 2006. gada FIFA Pasaules kausā un 2. vietu 2008. gada Eiropas čempionātā.
Trenera karjeru sāka 2013. gadā Brēmenes "Werder" kluba sistēmā. 2016. gada decembrī iecelts par Darmstadt 98 galveno treneri.
Karjeras statistika
460||63||37||4||11||2||105||14||613||83 33||2||3||0||0||0||8||0||44||2 493||65||40||4||11||2||113||14||657||85
Hokinga starojums
Hokinga starojums ir starojums, kas kvantu efektu dēļ nāk no melnajiem caurumiem. Tas ir nosaukts par godu fiziķim Stīvenam Hokingam, kas 1976. gadā teorētiski pamatoja tā esamību.
Var uzskatīt, ka šis starojums rodas no virtuālajām daļiņām notikumu horizonta tuvumā.
Tomēr melnais caurums ar masu, kas līdzvērtīga Saules masai, uzsūktu daudz vairāk kosmiskā mikroviļņu starojuma, nekā izstarotu šādā veidā, un līdzsvarā atrastos melnais caurums Mēness izmērā. Tomēr tas nozīmē, ka, rodoties mazākam melnajam caurumam, tas šī efekta dēļ var samazināties un pat izzust, nevis tikai augt un augt, kā uzskatīja pirms tam.
Nīcas novads
Nīcas novads bija 2009. gada teritoriālajā reformā izveidots novads Kurzemes dienvidrietumu daļā, kurā apvienoti bijušā Liepājas rajona Nīcas pagasts un Otaņķu pagasts. Novada teritorijā atradās 9 ciemi — Grīnvalti, Pērkone, Bernāti, Klampju ciems, Jūrmalciems, Nīca, Kalnišķi, Rude un Otaņķi. Novada centrs bija Nīca. Robežojās ar Liepāju, Grobiņas novadu un Rucavas novadu.
2021. gadā Nīcas novadu pievienoja jaunajam Dienvidkurzemes novadam.
Teda Lindsija balva
Teda Lindsija balvu katras sezonas beigās saņem Nacionālās Hokeja līgas labākais spēlētājs, kuru nosaka NHL Spēlētāju Asociācija (NHLPA).
No 1982.-1987.gadam Lestera Pīrsona balvu piecas reizes ieguva Veins Greckis.
Līdz 2010. gadam balva tika dēvēta Lestera Pīrsona vārdā, taču tad tika pārdēvēta par godu Tedam Lindsijam. Pīrsons bija Nobela miera prēmijas laureāts un Kanādas premjerministrs laikā no 1963. līdz 1968.gadam. Šis bija vienīgais NHL apbalvojums, kas nosaukts kāda politiķa vārdā.
Latvijas Spice
Latvijas Spice bija no 1996. līdz 2013. gadam apkopots Latvijas iknedēļas populārāko dziesmu saraksts. Tas tika veidots pēc tāda paša principa kā Latvian Airplay Top (un to apkopoja tie paši cilvēki, kopš 1999. gada — Artis Klušs), taču tajā tika iekļautas tikai Latvijas mākslinieku izpildītās dziesmas.
Ursula Le Gvina
Ursula Krēbere Le Gvina (en; dzimusi, mirusi ) bija amerikāņu rakstniece. Lielākoties rakstīja fantāzijas un zinātniskās fantastikas stilā; romānus, noveles, esejas, īsos stāstus, grāmatas bērniem. Jūrzemes grāmatu autore.
Biogrāfija
Ursula dzimusi un augusi Bērkli, Kalifornijā. Tēvs - antropologs Alfrēds Krēbers, māte - rakstniece Teodora Krēbere.
Studējusi Kolumbijas Universitātē. Vēlāk arī Francijā, kur satika savu nākamo vīru vēsturnieku Čārliju Le Gvinu.
Liepājas Metalurgs (nozīmju atdalīšana)
Liepājas Metalurgs var būt:
Murkšķi
Murkšķi, murkšķu cilts (Marmotini) ir viena no vāveru dzimtas (Sciuridae) grauzēju ciltīm. Tā kopā ar Āfrikas vāveru cilti (Protoxerini) un asspalvaino zemes vāveru cilti (Xerini) veido zemes vāveru apakšdzimtu (Xerinae).
Murkšķu ciltī vispazīstamākie ir murkšķi (Marmota), burunduki (Tamias), susliki (Spermophilus) un prērijas suņi (Cynomys). Kopumā murkšķu ciltī ir 6 mūsdienās dzīvojošas ģintis.
Zigmunds Skujiņš
Zigmunds Skujiņš ( Rīgā—) bija latviešu rakstnieks. Latvijas PSR Tautas rakstnieks (1985). Latvijas Zinātņu akadēmijas goda loceklis (1999). Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks (2008).
Murkšķi
Izskats un ieradumi
Murkšķu cilts dzīvnieki ir ļoti dažādi auguma izmēros un ieradumos, tomēr viena īpašība tiem piemīt visiem; spēja vertikāli tupēt uz pakaļkājām ļoti ilgu laiku, justies ērti un vērot apkārtni, vai netuvojas briesmas. Murkšķu cilts dzīvnieki ir izteikti sociāli un daudzas sugas mēdz veidot kompleksas kolonijas. Lielākā daļa murkšķu ir ar īsām astēm un liela auguma. Alpu murkšķis (Marmota marmota) ir vislielākais visā vāveru dzimtā.
Zigmunds Skujiņš
Biogrāfija
Dzimis Rīgā strādnieku Jāņa un Karlīnas Skujiņu ģimenē. Mācījās 7. Rīgas pilsētas pamatskolā, ko 1937. gadā pārdēvēja par Rīgas pilsētas Spilves pamatskolu (1933-1940). Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā viņš kā pionieris Latvijas jaunatnes grupas sastāvā piedalījās Starptautiskajās jaunatnes dienas svinībās Maskavā. No 1941. gadā mācījās Rīgas Valsts tehnikuma Ēku celtniecības nodaļā. 1944. gada augustā Skujiņu mobilizēja vācu armijā, 1945. gada janvārī viņš nonāca slimnīcā Lejassaksijā, pēc tam internēto latviešu leģionāru nometnē. Izbēdzis no nometnes un atgriezies Rīgā, kur mācījās Jaņa Rozentāla mākslas vidusskolā (1945—1946).
Murkšķi
Izskats un ieradumi
Burunduki (Tamias) atšķirībā no citiem murkšķu ciltī lielāko daļu dzīves pavada kokos, kā arī tiem ir citas īpašības, kas tos padara līdzīgus parastajām koku vāverēm (Sciurinae)
Zigmunds Skujiņš
Biogrāfija
Strādāja laikraksta "Padomju Jaunatne" redakcijā (1946—1957), iestājās komjaunatnē, strādāja žurnāla "Dadzis" redakcijā (1957—1960). 1954. gadā iznāca viņa pirmā grāmata "Ceļi un krustceļi". Bija prozas konsultants Rakstnieku savienībā (1960—1962, 1968—1973). 1975. gadā kopā ar tēlnieku Andreju Jansonu Umurgas kapos bez atļaujas uzstādīja piemiņas akmeni Dziesmu svētku tradīcijas iedibinātājam mācītājam Jurim Neikenam.
Atmodas kustības laikā Skujiņš bija viens no Latvijas Kultūras fonda dibinātājiem, oponēja nodomiem apvienot latviešu un krievu skolas. 1989. gadā iestājās Tautas frontē. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija pirmais Latvijas Radio un televīzijas padomes priekšsēdētājs (1992—1995).
Miris 2022. gada 29. martā.
Eiropas Komisija
Urzulas fon der Leienas komisija
2019. gada 16. jūlijā Eiropas Parlaments ar balsu vairākumu (383 par, 327 pret) par Eiropas Komisijas prezidenti ievēlēja Urzulu fon der Leieni. 10. septembrī viņa iepazīstināja ar piedāvājumu nākamajam EK komisāru kolēģijas sastāvam pilnvaru termiņam no 2019. līdz 2024. gadam.
Komisijas darbs
Komisāri nepārstāv savas valstis, bet visas Savienības iedzīvotāju kopīgās intereses. Komisāri nedrīkst prasīt vai saņemt jebkādas vadlīnijas no savām valdībām vai citām nacionālām institūcijām, un dalībvalstīm savukārt ir jārespektē Komisijas locekļu neatkarība. Katrs komisārs ir atbildīgs par vairākām jomām, kā arī par vienu vai vairākām no Komisijas „ministrijām”, ko sauc par ģenerāldirektorātiem. Katrs komisārs uzņemas atbildību par kādu nozari, un vada atbilstošo departamentu, kas ir daļa no administratīvas struktūras ar vairākiem tūkstošiem ierēdņu (pavisam kopā nodarbināti ap 23 000 darbinieku - ierēdņi, sekretāri un tulki).
Auči
Auči ir ciems Zemgalē, Jelgavas novada Salgales pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas Lielupes krastā, aptuveni 18 km no Jelgavas.
Eiropas Komisija
Komisijas darbs
Komisijas uzdevums ir ierosināt jaunus likumprojektus un citus normatīvos aktus, kā arī:
Komisija aizstāv Eiropas Savienības kā vienota veseluma intereses. Institūcija ir atbildīga par likumdošanas piedāvājumiem, Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu īstenošanu, Savienības līgumu atbalstīšanu un par Savienības ikdienas darbu.
Auči
Ciemā atrodas Latvijas Valsts pirmā prezidenta Jāņa Čakstes dzimtas mājas „Auči".
Vēsture
Jāņa Čakstes tēvs 19. gadsimta beigās nopirka zemnieku saimniecību Aučos. 1918. gada 11. novembrī J. Čakste no bēgļu gaitām Krievijā atgriezās savās tēva mājās, kur saņēma ziņu, ka 17. novembra Tautas padomes sēdē viņs ievēlēts par tās priekšsēdētāju. Lielupes krastā esošo Čakstu dzimtas māju pārbūvēja 1930. gados. 1995. gadā prezidenta J. Čakstes vecākais mazdēls Jānis Konstantīns Čakste atguva dzimtas īpašumu. 1999. gadā atjaunotajā ēkā iekārtoja Ģ. Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja ekspozīciju.
Zāļezers (Baldones pagasts)
Zāļezers (arī Zāļu ezers) ir beznoteces ūdenstilpe Ķekavas novada Baldones pagasta austrumos. Izvietojies meža masīvā starpkāpu pārpurvotā ieplakā. Krasti zemi, gar ezeru šaura purvaina krasta josla. Ezeram nav piebraucamo ceļu. Mīt karūsa, līnis, līdaka.
.ga
.ga ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Gabonu. Tas tika atklāts 1994. gadā. Domēna sponsors ir Gabon Telecom, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.
Ārējās saites
Toppdomän
Zāļu ezers
Zāļu ezers var būt:
Ieži
Ieži ir dabiskas izcelsmes minerālu sakopojumi, kas veido Zemes garozu (litosfēru un mantijas augšējo daļu). Iežus klasificē pēc to izcelsmes, minerālu un ķīmiskā sastāva, pēc to uzbūves (veidojošo daļiņu tekstūras). Pēc izcelsmes iežus sadala magmatiskajos iežos, nogulumiežos un metamorfajos iežos. Litosfērā kopumā ir ļoti mainīgi apstākļi. Uz to iedarbojas endogēnie procesi magmatisms, metamorfisms, un eksogēnie ģeoloģiskie procesi — dēdēšana, nogāžu procesi, virszemes un pazemes ūdeņu darbība, ledāju un vēja darbība — tādējādi nepārtraukti notiek iežu un minerālu pārvērtības.
Iežus, kurus veido tikai viena minerāla kristāli, sauc par monominerāliem iežiem, bet tos, kuri sastāv no dažādu minerālu kristāliem, sauc par poliminerāliem iežiem. Ar iežu izpēti nodarbojas ģeoloģijas nozares petroloģija un petrogrāfija, nogulumiežus pēta sedimentoloģija.
Iežu cikls
Sakarības starp trim iežu tipiem, to pārvērtībām un apriti atspoguļo iežu cikls. Magmai atdziestot un kristalizējoties, veidojas magmatiskie ieži. Atsedzoties zemes virspusē, eksogēno ģeoloģisko procesu ietekmē sākas magmatisko iežu veidoto zemes virsas nelīdzenumu noārdīšana — denudācija, šo iežu dēdēšana un dēdēšanas produktu transportēšana un uzkrāšanās. Pakāpeniski dēdēšanas produkti nonāk no cietzemes baseinos, kur notiek to sedimentācija un akumulācija. Tā rezultātā veidojas nogulumi. Nogulumiem uzkrājoties, pieaug to masa un statiskais spiediens, kas izsauc atūdeņošanos un noblīvēšanos. Tāpat notiek arī ķīmiskas pārvērtības, samazinās nogulumu tilpums, tie kļūst blīvāki. Procesu kopumu, kuru rezultātā nogulumi pārveidojas par nogulumiežiem, sauc par litifikāciju. Augstas temperatūras un pieaugošā spiediena ietekmē nogulumieži tiek pārveidoti. Izmainās to minerālais sastāvs, minerālu kristālu struktūra, notiek nogulumiežu slāņu deformācija. Šajos procesos nogulumieži tiek metamorfizēti un pakāpeniski pārvēršas par metamorfiem iežiem.
Magmatiskie ieži
Magmatiskie ieži veidojas no magmas un iedalās divās galvenajās kategorijās: intruzīvie ieži jeb dziļumieži un efuzīvie ieži jeb izlijumieži. Efuzīvie ieži veidojas tad, kad magma sasniedz Zemes virsmu kā lava. Intruzīvie ieži veidojas, magmai tuvojoties Zemes virsmai, atdziestot un kristalizējoties. Intruzīvie ieži kristalizējas lēni, atdziestot gadu tūkstošiem un miljoniem ilgi, toties efuzīvie ieži atdziest un sacietē dažu dienu vai nedēļu laikā. Bez jau minētajām galvenajām iežu grupām ir vēl divas — dzīslu un hipabisālie ieži, kuri pēc veidošanās dziļuma ieņem starpstāvokli starp dziļumiežiem (intruzīvajiem) un izvirdumiežiem (efuzīvajiem). Tādējādi pēc veidošanās dziļuma izšķir četras magmatisko iežu grupas:
Magmatisko iežu struktūra
Šie ieži viens no otra atšķiras ar kristālu izmēriem, formu, ko petrogrāfijā sauc par struktūru. Tā liecina par iežu veidojošo minerālu kristalizācijas ātrumu un veidošanās dziļumu. Intruzīvo iežu struktūras: pilnkristāliska, rupjgraudaina, vidējgraudaina, porfīrveida (granīts rapakivi). Efuzīvo iežu struktūras: stiklaina, slēptkristāliska, porfīriska. Hipabisālo iežu struktūras: smalkgraudaina, ofītiska. Dzīslu iežu struktūras: lielgraudaina, nevienmērīgi graudaina, grafiska, smalkgraudaina līdz vidējgraudaina.
Pilnkristāliska struktūra ir raksturīga intruzīvajiem un dzīslu iežiem. Pilnkristāliskas struktūras var būt ar aptuveni vienāda izmēra kristāliem (vienmērīgi graudainas) vai arī ar dažāda izmēra kristāliem (nevienmērīgi graudainas). Šī struktūra liecina, ka minerālu kristalizācija ir norisinājusies zemes dzīlēs, kur magmas atdzišana notika lēni. Lielāku kristālu izveidošanā ir nepieciešams ilgāks laiks. Vienmērīgi graudainās struktūras klasificē pēc minerālu kristālu izmēriem: Vidējā un nelielā dziļumā iežu kristalizācija notiek lēnāk nekā izlijumiežiem virspusē, tāpēc veidojas ieži ar smalkgraudainu, vidējgraudainu un arī ofītisku struktūru. Dzīslu iežiem, kas veidojas no magmas atlikuma, parasti ir gaiša krāsa, bet kristālu izmēri mainās no smalkgraudaina līdz lielgraudainam. Pēc SiO2 magmatiskos iežus iedala: ultrabāziskie <45% SiO2, bāziskie 45 — 52% SiO2, vidēji skābie 52—65% SiO2, skābie >65% SiO2.
Intruzīvie ķermeņi
Liela daļa magmas nesasniedz Zemes virsmu, tāpēc veidojas intruzīvie ķermeņi, kurus iedala 3 lielās grupās : konkordantos, diskortantos un dziļuma.
Nogulumieži
Nogulumieži veidojas Zemes virsū vai tās tuvumā, uzkrājoties citu iežu (arī citu nogulumiežu) noārdīšanās produktiem. Pareizāk būtu teikt, ka visi nogulumieži veidojas dēdēšanas procesā — daļa kā pārveidotas drupas un atlūzas, daļa — izgulsnējoties dēdēšanas produktiem. No kopējā Zemes garozas apjoma nogulumieži aizņem tikai 3%, Zemes virspusē tie ir izplatītākie un visbiežāk sastopami ieži.
Veidošanās stadijas
Šo iežu veidošanos izdala četros posmos jeb stadijās:
Metamorfie ieži
Metamorfie ieži veidojas fizikāli ķīmisku apstākļu ietekmē, kas izraisa iepriekšējo iežu struktūru, minerālu un dažreiz arī ķīmiskā sastāva pārveidošanos. Pārmaiņas notiek iežos, kas atrodas dziļāk nekā dēdēšanas zona. Galvenie metamorfisma faktori ir temperatūras paaugstināšanās, spiediens un šķīdumu iedarbība. Šī temperatūra un spiediens vienmēr ir augstāki nekā pie Zemes virsmas, un tiem jābūt pietiekami augstiem, lai pārvērstu iezī esošos minerālus citos minerālu tipos vai citās to pašu minerālu formās. Šajos procesos var rasties jauni minerāli un to sakopojumi, veidoties jaunas iežu struktūras un tekstūras.
Metamorfo iežu struktūras
Metamorfo iežu struktūru jeb uzbūvi nosaka ieža sastāvdaļu, tas ir, minerālu attiecības.
Kristaloblastika struktūra raksturīga lielākajai daļai metamorfo iežu, to raksturīga iezīme — minerālu graudi norāda uz vielas pārkristalizāciju cietā stāvoklī. Tās klasificē galvenokārt pēc minerālu graudu izmēriem un formas, lielākoties tās ir vienmērīgi graudainas. Izšķir vairākus kristaloblastisko struktūru veidus: Kataklastiskās struktūras rodas iežu drupināšanas sākumstadijā. Ieži ar šādām struktūrām ir reti sastopami, un tos klasificē pēc iežu sasmalcināšanās pakāpes.
Metamorfo iežu tekstūras
Metamorfo iežu tekstūras iedala īsti metamorfiskajās un reliktajās. Īsti metamorfiskās tekstūras ir raksturīgas metamorfajiem iežiem, kuri pilnībā zaudējuši primārās uzbūves iezīmes. Visplašāk izplatītas ir slāniskās tekstūras, kuru vidū izšķir vairākus paveidus.
Metamorfisma tipi
Metamorfisma tipus iedala pēc to dominējošajiem faktoriem.
Mandele
Mandele var būt:
Jumis
Jumis ir druvu dievība latviešu mitoloģijā, ko simbolizē divi kopā saauguši augļi. Jumis atbild par ražību, tāpēc folklorā minēts miežu Jumis, rudzu Jumis, linu, riekstu Jumis un citi, un ar katru no tiem saistīti savi ticējumi, savi izpildāmie rituāli. Jumim ir sava grafiskā zīme, kas ir dubultvārpas attēls. Jumja zīmi nereti izmantoja klēts, rijas vai mājas jumta galā - tur tā greznoja māju un nesa svētību tās iedzīvotājiem. Jumja zīmes vienkāršākajai pamatformai latviešu rakstos ir skaisti kuplinājumi, kur zaru savijumi var būt tik sarežģīti, ka pašu zīmi pirmajā acu uzmetienā grūti pazīt. Tiek uzskatīts, ka šo mitoloģisko būtni vismazāk ietekmējusi kristietība. Kopā saaugušas vārpas ņēma līdzi uz mājām, pakāra klēts galā vai noglabāja apcirknī. Jumi varēja glabāt arī istabā goda vietā un arī jaunu meitu pūra dibenā.