cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cēsu novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Cēsu novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Cēsu novads sastāv no Amatas, Drabešu, Dzērbenes, Inešu, Jaunpiebalgas, Kaives, Liepas, Līgatnes, Mārsnēnu, Nītaures, Priekuļu, Raiskuma, Skujenes, Stalbes, Straupes, Taurenes, Vaives, Vecpiebalgas, Veselavas, Zaubes un Zosēnu pagastiem, kā arī Cēsu un Līgatnes pilsētām. Pēc LĢIA datiem Cēsu novada teritorijā atrodas 286 ciemi (277 ciemi pašlaik pastāv, bet 9 ciemi ir daļēji izzuduši).
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Amatas pagasts
Amatas pagasta centrs atrodas Ģikšos. Amatas pagastā atrodas 12 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 7 mazciemi un 4 skrajciemi.
Drabešu pagasts
Drabešu pagasta centrs atrodas viensētā "Ausmsas". Drabešu pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 5 vidējciemi un 8 mazciemi.
Dzērbenes pagasts
Dzērbenes pagasta centrs atrodas Dzērbenē. Dzērbenes pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 lielciems, 5 mazciemi un 2 skrajciemi.
Inešu pagasts
Inešu pagasta centrs atrodas Inešos. Inešu pagastā atrodas 31 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 22 mazciemi un 1 skrajciems.
Jaunpiebalgas pagasts
Jaunpiebalgas pagasta centrs atrodas Jaunpiebalgā. Jaunpiebalgas pagastā atrodas 32 ciemi, no tiem 1 lielciems, 26 mazciemi un 5 skrajciemi.
Kaives pagasts
Kaives pagasta centrs atrodas Kaivē. Kaives pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 8 mazciemi un 6 skrajciemi.
Liepas pagasts
Liepas pagasta centrs atrodas Liepā. Liepas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 4 mazciemi, 1 skrajciems un 1 aprūpes ciems.
Līgatnes pagasts
Līgatnes pagasta centrs atrodas Augšlīgatnē. Līgatnes pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 2 vidējciemi, 5 mazciemi un 1 skrajciems.
Mārsnēnu pagasts
Mārsnēnu pagasta centrs atrodas Mārsnēnos. Mārsnēnu pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 8 mazciemi un 2 skrajciemi.
Nītaures pagasts
Nītaures pagasta centrs atrodas Nītaurē. Nītaures pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 lielciems, 6 mazciemi un 1 skrajciems.
Priekuļu pagasts
Priekuļu pagasta centrs atrodas Priekuļos. Priekuļu pagastā atrodas 21 ciems, no tiem 2 lielciemi, 1 vidējciems, 12 mazciemi, 3 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Raiskuma pagasts
Raiskuma pagasta centrs atrodas Raiskumā. Raiskuma pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 6 mazciemi un 2 vasarnīcu ciemi.
Skujenes pagasts
Skujenes pagasta centrs atrodas Skujenē. Skujenes pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 3 mazciemi un 2 skrajciemi.
Stalbes pagasts
Stalbes pagasta centrs atrodas Stalbē. Stalbes pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 2 mazciemi un 1 skrajciems.
Straupes pagasts
Straupes pagasta centrs atrodas Straupē. Straupes pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 1 mazciems un 6 skrajciemi.
Taurenes pagasts
Taurenes pagasta centrs atrodas Taurenē. Taurenes pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems, 8 mazciemi un 1 skrajciems.
Vaives pagasts
Vaives pagasta centrs atrodas Rīdzenē. Vaives pagastā atrodas 12 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 7 mazciemi un 3 skrajciemi.
Vecpiebalgas pagasts
Vecpiebalgas pagasta centrs atrodas Vecpiebalgā. Vecpiebalgas pagastā atrodas 45 ciemi, no tiem 1 lielciems, 40 mazciemi un 4 skrajciemi.
Zaubes pagasts
Zaubes pagasta centrs atrodas Zaubē. Zaubes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 5 mazciemi.
Zosēnu pagasts
Zosēnu pagasta centrs atrodas Melnbāržos. Zosēnu pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 5 mazciemi un 3 skrajciemi.
Skrundas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Skrundas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Skrundas novads sastāv no Nīkrāces, Ranķu, Rudbāržu, Skrundas pagastiem un Skrundas pilsētas. Pēc LĢIA datiem Skrundas novada teritorijā atrodas 39 ciemi (38 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Nīkrāces pagasts
Nīkrāces pagasta centrs atrodas Dzeldā. Nīkrāces pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 6 mazciemi un 1 skrajciems.
Raņķu pagasts
Raņķu pagasta centrs atrodas Raņķos. Raņķu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 1 mazciems.
Rudbāržu pagasts
Rudbāržu pagasta centrs atrodas Rudbāržos. Rudbāržu pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 10 mazciemi, 1 skrajciems un 2 aprūpes ciemi.
Manute Bols
Lielāko karjeras daļu M. Bols aizvadījis dažādu NBA klubu sastāvā. Vienu sezonu Vašingtonas "Bullets" sastāvā spēlējis kopā ar NBA vēsturē īsāko spēlētāju Magsi Bougsu, kurš ir 160 cm garš. Manute Bols ir vienīgais NBA spēlētājs, kas karjeras laikā ir vairāk nobloķējis metienus, nekā guvis punktus (2086 bloki un 1599 punkti). Divās sezonās bijis NBA sezonas līderis bloķētajos metienos, 1986. gadā iekļauts simboliskajā NBA aizsardzības otrajā izlasē.
1279. gads
1279. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.
Manute Bols
M. Bolam ir 10 bērni, no tiem 6 ar pirmo sievu un 4 ar otro. Viņa dēls Bols Bols arī ir basketbolists, šobrīd ir NBA spēlētājs.
Miris.
Stopiņu novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Stopiņu novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Stopiņu novads
Stopiņu novada centrs atrodas Ulbrokā. Stopiņu novadā atrodas 10 ciemi, no tiem 6 lielciemi, 2 vidējciemi un 2 skrajciemi.
Viljams Holdens
Par lomu 1953. gada kara filmā Stalag 17 saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, par lomu 1973. gada TV filmā The Blue Knight — Primetime Emmy balvu. Vēl ir filmējies tādās filmās kā "Sanseta bulvāris", "Tilts pār Kvai upi", The Wild Bunch, The Towering Inferno un Network.
1287. gads
1287. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.
Haenas province
Haenas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Sjudadrealas provinci ziemeļos, ar Albasetes provinci austrumos, ar Granadas provinci dienvidos un ar Kordovas provinci rietumos. Haenas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Haena. Provinces kopējā platība ir 13 484 km2, 2003. gada beigās tajā dzīvoja 666 190 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 97 municipalitātēs.
Haenas provincē saražo vairāk nekā 60% no kopējā olīveļļas daudzuma, ko saražo Spānijā.
Karloss Betankurs
Karloss Alverto Betankurs Gomess (es; dzimis ) ir profesionāls Kolumbijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv  komandu.
Par sportista lielākajiem sasniegumiem var uzskatīt uzvaru jauno braucēju kategorijā 2013. gada Giro d'Italia un kopvērtējuma uzvaru 2014. gada Parīze-Nica sacensībās.
2009. gada Pasaules čempionātā U23 grupas braucienā Betankurs izcīnīja otro vietu.
Sliktais opis
Filma tika nominēta par Labāko grimu 86. Kinoakadēmijas balvā, kļūstot par pirmo filmu Jackass filmu sērijā, kas nominēta Oskara balvai.
Aleks Giness
Aleks Giness (en; dzimis, miris ) bija angļu aktieris.
Karjeru sācis kā teātra aktieris. Karjeru kino sācis ar lomām melnās komēdijas filmu sērijā Ealing Comedies, tai skaitā filmās "Nāvi večiņai" (The Ladykillers, 1955) un Kind Hearts and Coronets (1949), kur attēloja astoņus dažādus tēlus. Filmējies sešās Deivida Līna režisētajās filmās: Herberta Poketa loma filmā "Lielās cerības" (Great Expectations, 1946), Fagina loma filmā "Olivers Tvists" (Oliver Twist; 1948), pulkveža Nikolsona loma filmā "Tilts pār Kvai upi" (1957), prinča Faisala loma filmā "Arābijas Lorenss" (1962), Jevgrāfa loma filmā "Dakteris Živago" (Doctor Zhivago; 1965) un profesora Godbola loma filmā "Ceļš uz Indiju" (A Passage to India; 1984). Tāpat pazīstams ar Obi Van Kenobi lomu Džordža Lūkasa oriģinālajā "Zvaigžņu karu" triloģijā.
Par lomu filmā "Tilts pār Kvai upi" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, BAFTA kino balvu, Zelta globusa balvu. Vairākas reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusam. 1988. gadā apbalvots Berlīnes starptautiskajā kinofestivālā ar goda "Zelta lāča" balvu par mūža ieguldījumu. 1996. gadā ieguva Eiropas Kino balvu par mūža ieguldījumu.
Donalds Saterlends
Donalds Maknikols Saterlends (en, dzimis ) ir kanādiešu kinoaktieris. Viņš ir spēlējis lomas vairāk nekā 100 televīzijas un kinofilmās. Ievērojamās lomas ir bijušas filmās "Kazanova" (Fellini's Casanova), "Lazarete", Klute, Don't Look Now, Invasion of the Body Snatchers, "Kenedija slepkavām pa pēdām", "Vienkāršie cilvēki" (Ordinary People), "Itālijas variants", "Aukstais kalns", "Lepnums un aizspriedumi", "Bada spēles" un "Bada spēles: Spēle ar uguni".
Divas reizes ir ieguvis Zelta globusa balvu: 1995. gadā kā labākais otrā plāna aktieris televīzijas filmā Citizen X, bet 2002. gadā tādu pašu apbalvojumu par lomu biogrāfiskajā televīzijas filmā Path to War. Par lomu filmā Citizen X saņēmis arī Emmy balvu.
Donalds Saterlends ir aktiera Kīfera Saterlenda tēvs.
Strenču novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Strenču novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Strenču novads sastāv no Jērcēnu, Plāņu pagastiem, Strenču un Sedas pilsētām. Pēc LĢIA datiem Strenču novada teritorijā atrodas 10 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Jērcēnu pagasts
Jērcēnu pagasta centrs atrodas Jērcēnos. Jērcēnu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 mazciemi.
Plankumainais ronis
Plankumainais ronis (Phoca vitulina) ir viena no roņu dzimtas (Phocidae) sugām, kas pieder plankumaino roņu ģintij (Phoca). Tā tuvākais radinieks ir larga ronis (Phoca largha). Sastopams Klusā okeāna un Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, Ziemeļjūru un Baltijas jūru ieskaitot, kā arī okeāniem pieguļošajā Ziemeļu ledus okeāna daļā. Izdala 5 pasugas.
Izplatība
Plankumainajam ronim ir viens no plašākajiem airkāju izplatības areāliem pasaulē. Mājo ziemeļu puslodes polārās un mērenās joslas reģionos. Kopumā plankumainie roņi iedalās divās ģeogrāfiski lielās, savstarpēji izolētās populācijās: Atlantijas okeāna un Klusā okeāna populācijās.
Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos areāls plešas no Portugāles ziemeļiem līdz Barenca jūrai Ziemeļu ledus okeānā, Islandi un Grenlandi ieskaitot, ziemeļrietumos no ASV krastiem līdz Kanādas arktiskajiem reģioniem. Klusā okeāna ziemeļaustrumos areāls plešas no Meksikas Lejaskalifornijas štata vidusdaļas līdz Aleutu salām un turpinās okeāna ziemeļrietumos gar Kamčatkas pussalu līdz Japānai.
Plankumainā roņa četras pasugas mājo jūrā, uzturoties piekrastes seklajos ūdeņos, bet viena pasuga — Ungavas ronis (Phoca vitulina mellonae) apdzīvo saldūdens ezerus Labradoras pussalā, Kanādā.
Baltijas jūrā un Latvijā
Lai arī plankumainais ronis ir visizplatītākais no roņiem Eiropas ziemeļu ūdeņos, Baltijas jūras populācija ir ļoti neliela (400—600 īpatņu). Parasti tas uzturas tikai dienvidrietumu daļā — Dānijas un Zviedrijas dienvidu piekrastes ūdeņos. Retumis ieklīst Kaļiņingradas apgabala un Lietuvas piekrastes teritorijā. Latvijas ūdeņos iespējama vien atsevišķu īpatņu nejauša ieklīšana. Līdz 2013. gadam plankumainais ronis pie Latvijas krastiem konstatēts divas reizes. Baltijas jūrā sastopama nominālpasuga Phoca vitulina vitulina.
Izskats un īpašības
Plankumainais ronis ir neliels vai vidēji liels ronis. Tēviņi vidēji nedaudz lielāki nekā mātītes, tomēr dzimumus atšķirt ir ļoti grūti. Ķermeņa garums pieaugušam tēviņam 140—190 cm, svars 50—170 kg, mātītes garums 120—175 cm, svars 50—145 kg.
Ķermenis pagarināts, vārpstveidīgs, plūdlīniju formā, sašaurinās virzienā no galvas uz asti. Kopumā plankumainais ronis izskatās salīdzinoši slaids, jo tam ir relatīvi garš kakls. Galva maza, noapaļota, nedaudz saplacināta no augšas, ar strupu purnu, uz kura gari vibrisi jeb taustes mati. Neliela piere un kopumā galva atgādina kaķa galvu. Starp acīm ieliekums. Nāsis atrodas netālu viena no otras, tās ir nelielas, garenas un šauras, izvietotas slīpi ("V" veidā), noslēdzamas. Acis samērā lielas, atrodas tuvu viena otrai. Ausis noslēdzamas, gliemežnīcu nav, bet ausu atveres lielas un labi saskatāmas, atrodas aiz un nedaudz zemāk par acīm. Plankumainajam ronim ir bieza āda ar labi attīstītu zemādas tauku jeb trāna slāni. Tas veic enerģijas rezervju, hidrostatikas un termoizolācijas funkciju. Viens pāris iekšēju zīdekļu. Aste īsa.
Airkājas
Roņa kājas dēvē par airkājām. Tās ir relatīvi īsas, apmēram 1/5 vai 1/6 no standarta garuma. Kāju pamatposmi ir daļēji apslēpti ķermenī, saīsināti, toties pēdas daļa pagarināta. Pakaļkājas atvirzītas paralēli ķermenim (nav paredzētas ķermeņa balstīšanai uz sauszemes). Priekšējās airkājas ar taistūrveidīgu galu. Pēdām 5 gari pirksti, no kuriem pirmais ir visgarākais, bet piektais visīsākais. Priekškājām tie bruņoti ar labi attīstītiem, gariem, liektiem nagiem. Pakaļkāju pirkstu nagi ļoti īsi. Pirkstus aptver bieza, ādaina un apmatota peldplēve.
Apmatojums
Plankumainā roņa apmatojums ir galvenā pazīme, pēc kuras sugu var atpazīt. Tas ir īss, raupjš un biezs, sastāv galvenokārt no akotmatiem. Pamatfona krāsojums var būt ļoti dažāds: var būt izteikti gaišs (no pelēki dzeltena vai blāvi olīvdzeltena līdz gaiši pelēkam), var būt tumšs (no pelēkbrūna līdz tumši pelēkam), pat gandrīz melns. Nominālpasugai raksturīga tumšākās morfas pārstāvji. Mugurpuse parasti ir tumšāka nekā apakšpuse (pāreja pakāpeniska), bet dažiem īpatņiem mugurpuse ir vienāda ar vēderu. Viss ķermenis vienmērīgi izraibināts ar tumšiem, iegareniem, nevienādas formas, sīkiem plankumiem. Augšpusē intensīvāk nekā apakšpusē. Reizēm uz galvas un muguras ir ruds tonējums.
Apmatojuma maiņa notiek vienu reizi gadā. Perioda kopējais garums 2—3 mēneši, sākas pēc vairošanās sezonas. Katram dzīvniekam tas ilgst apmēram mēnesi. Pirmie apmatojumu maina mazuļi, pēc tam jaunie dzīvnieki, tad pieaugušās mātītes, visbeidzot pieaugušie tēviņi.
Īpašības dzīvei ūdenī
Plankumainais ronis ir lieliski piemērots dzīvei ūdenī. Tas ir veikls peldētājs un labs nirējs. Visbiežāk nirst līdz apmēram 90 m, bet spēj ienirt līdz 427 m dziļumā. Zem ūdens spēj uzturēties ilgāk par 25 minūtēm, lai gan parasti pavada zem ūdens mazāk par 10 minūtēm. Zem ūdens, aizturot elpu, roņa sirds ritms palēlinās, tādējādi taupot skābekli. Tā torpēdveida ķermenim ir īpaši slīdīga virsma un mugurkauls ļoti lokans. Pleznotās un plakanās priekškājas kalpo stūrēšanai, pakaļkājas nodrošina peldējuma spēku un ātrumu (darbojas kā zivs aste). Nāsis ienirstot automātiski noslēdzas. Arī ausis ienirstot automātiski noslēdzas, bet dzirde zem ūdens joprojām ir lieliska. Acis ienirstot pārklāj aizsargmembrāna, kas ir caurspīdīga, ļaujot ronim zem ūdens nevainojami redzēt. Toties garie vibrisi nodrošina labu tausti, hidrodinamisko svārstību uztveršanu.
Līdzīgas sugas
Baltijas jūrā mājo pogainais ronis, kas no plankumainā roņa atšķiras ar mazāku augumu (parasti ne garāks par 155 cm), ar atšķirīgu ķermeņa apmatojuma krāsu un ornamentējumu (raksturīgi ovāli, melni plankumi, kas ieskauti gaišos gredzenos), īsāku purnu un galvas profila līnija slīpa, ar izteiktu ieliekumu acu apvidū. Latvijas ūdeņos sastopams daudz biežāk par plankumaino roni.
Trešā Baltijas jūras roņu suga pelēkais ronis no plankumainā roņa atšķiras arī ar lielāku izmēru (parasti garāks par 180 cm), ar vienu no otras vairāk attālinātām nāsīm, ar atšķirīgu ķermeņa apmatojuma krāsu un ornamentējumu, ar garāku purnu un atšķirīgu galvas profila līniju (tā ir taisna, bez ieliekuma acu apvidū). Latvijas ūdeņos sastopams daudz biežāk par plankumaino roni.
Uzvedība
Visas plankumainā roņa pasugas ir nometnieki, pārvietojas nelielos attālumos, visbiežāk barības nepietiekamības dēļ. Vienpatnis, lai gan krastā bieži koncentrējas dažāda lieluma grupās, kurās nav nekādas hierarhiskās struktūras. Vislielākās grupas izveidojas apmatojuma maiņas vietās. Guļot pludmalē, ievēro zināmu distanci viens no otra. Mājo seklos piekrastes ūdeņos, apdzīvojot no vējiem aizsargātus jūras līčus, upju ietekas, vietas ar sēkļiem un saliņām. Izplatības areāls ir ļoti plašs, bet lielākā daļa populācijas mājo vēsākos ūdeņos, kuros vasarā nav ledus.
Barība
Plankumainais ronis kā visi roņi ir plēsīgs, barību iegūst vienīgi ūdenī. Galvenokārt barojas ar nelielām vai vidēji lielām zivīm, piemēram, mencām, makrelēm, siļķēm, hekiem. Barojas arī ar astoņkājiem, kalmāriem, krabjiem un garnelēm. Medī jebko, ko var samērā viegli noķert, neiztērējot pārāk daudz enerģijas. Jaunie roņi nenirst dziļi un galvenokārt barojas ar vēžveidīgajiem un moluskiem. Plankumainais ronis, kas sver 100 kg, dienā apēd 5—7 kg barības.
Vairošanās
Dzimumgatavība mātītēm iestājas 3—4 gadu vecumā, fiziskais briedums 6—7 gados, tēviņiem dzimumgatavība 4—5 gadu vecumā, fiziskais briedums 7—9 gados. Vairošanās sezona plankumajam ronim ir pavasara beigās un vasarā, kopumā 2,5 mēneši. Pārsvarā veido monogāmus pārus, tomēr īpašās situācijās atsevišķiem tēviņiem izdodas piesaistīt vairākas mātītes (līdz piecām). Vietās, kurās liela mātīšu koncentrācija, starp tēviņiem nereti izceļas agresīvas cīņas. Pēc tam, kad mātīte ir beigusi zīdīt mazuli, ta ir gatava sapāroties.
Tā kā pārošanās notiek ūdenī, tēviņi mēdz sapulcēties zem ūdens, nogulties uz muguras un, saliekot galvas kopā, vokalizēt, lai piesaistītu mātītes, kas meklējas. Tēviņi var arī nostiprināt savu teritoriju, kura ietver mātīšu pārvāietošanās ceļus un kura tiek aizsargāta no citiem tēviņiem.
Mazulis piedzimstot ir 65—100 cm garš un sver 8—12 kg. Par to rūpējas tikai māte. Zīdīšanas periods ilgst 4—6 nedēļas. Piens ir ļoti trekns, un zīdīšanas laikā mazulis strauji aug. Kad māte to beigusi zīdīt, mazulis ir izaudzis divas reizes lielāks nekā piedzima. Tas ir uzkrājis pietiekami daudz enerģijas rezervju, lai kļūtu neatkarīgs no mātes, un 5—6 nedēļu vecumā sāk apgūt prasmi pilnīgi patstāvīgi iegūt barību. Sugai raksturīgo ķermeņa matojumu jaunais ronis iegūst tikai rudenī, bet raibumojumu tikai trešajā dzīves gadā. Dzīves ilgums tēviņiem līdz 35 gadiem, mātītēm līdz 40 gadiem.
Sistemātika
Plankumainajam ronim ir 5 pasugas:
Joms
Joms ir izstiepta telpa, interjera daļa (bazilikas veida celtnēs), kas ar kolonnu rindu vai arkādi no vienas vai no abām pusēm ir nodalīta no blakus esošiem jomiem. Bazilikās centrālais joms parasti ir augstāks par sānu jomiem. Baznīcu garenbūves celtnes bez sānu jomiem mēdz saukt par vienjoma celtnēm, kur galvenā telpa tiek uzskatīta par jomu.
Vēsture
Interjera dalīšanu jomos ar balstu rindām radās sengrieķu tempļos. Senās Romas arhitektūrā no paralēlu jomu rindas sastāvēja laicīgo celtņu — baziliku interjeri. Sākot ar 4. gadsimtu romiešu baziliku celtniecības veids tika aizgūts priekš kristiešu dievnamiem, un joms kļuva par izplatītu kristiešu arhitektūras elementu. Jomos tiek dalīta kā dievnamu-baziliku iekšējā telpa, kļūstot populāra viduslaiku Rietumeiropas katoliskajā tradīcijā, tā arī krustveida-kupolu dievnamos, kas radās un plaši izplatījās austrumu kristīgo valstu un Bizantijas arhitektūrā. Atšķirībā no altārtelpas, luktām un presbitērija, kas kalpoja tikai klēram un korim, joms bija tā daļa, kur varēja uzturēties laji.
Agrīnās kristietības dievnamos varēja būt 3 vai 5 jomi (parasti, nepāra skaitlis). Centrālais joms vienmēr bija platāks un augstāks. Tā sienu augšdaļā virs sānu jomiem atradās interjeru apgaismojošie logi. Jomus klāja plakani koka griesti.
Interjera dalīšana jomos kā izplatīts paņēmiens saglabājās arī renesanses, baroka un klasicisma periodos.
Arhitektoniskie risinājumi
Bez gareniskajiem mēdz būt arī šķērsjomi jeb transepti. Agrīnās kristietības bazilikās transepts noslēdza ēku no altāra puses. Vēlākos laikos bazilikās transeptu pārvietoja tuvāk ēkas vidusdaļai, veidojot ar centrālo jomu krustu. Jomu krustošanās vieta varēja vainagoties ar torni vai kupolu.
Krustveida-kupolu tempļos gareniskie un šķērsjomi varēja būt arī vienādā garumā, veidojot vienādmalu krustu. Dažos centriski veidotos dievnamos jomi var kļūt vispār vāji izteikti, ka dažos krustveida-kupolu tempļos šis termins vairs nevar tikt pielietojams.
Bruks Lopess
Viņa dvīņubrālis Robins Lopess arī ir profesionāls basketbolists un spēlē NBA. Profesionālā līmenī basketbolu spēlējis arī viņu vecākais brālis Alekss. Brāļu Lopesu tēvs ir cēlies no Kubas.
Karjera
Spēlējis NCAA, kur kopā ar brāli pārstāvēja Stenforda Universitātes basketbola komandu "Cardinal". Pēc divām sezonām augstskolu basketbolā 2008. gada NBA draftā B. Lopesu Ņūdžersijas "Nets" izraudzījās pirmajā kārtā ar 10. kārtas numuru. Debijas sezonā viņš tika iekļauts līgas simboliskajā debitantu pirmajā izlasē. 2013. gadā piedalījās NBA Visu zvaigžņu spēlē. 2013. gadā kopā ar klubu pirmo reizi kvalificējās NBA izslēgšanas spēlēm.
2017. gada junijā B. Lopess kopā ar pirmas kārtas drafta tiesībām (draftēja Kailu Kuzmu) tika aizmainīts uz Losandželosas "Lakers" pret D'Endželo Raselu un Timofeju Mozgovu.
2018. gada vasarā B. Lopess noslēdza līgumu ar Milvoki "Bucks", nonākot vienā no labākajām NBA komandām. Vairāku sezonu laikā viņš ir pilnveidojis savu uzbrukuma daudzveidību, kļūdams par labu trīpunktu metienu izpildītāju (pirmajās 6 NBA sezonās viņš nemeta nevienu tālmetienu, taču šobrīd ir viens no produktīvākajiem trīspunktu metējiem līgā). 2019. gadā B. Lopess noslēdza jaunu līgumu ar "Bucks", kas paredz 52 miljonu dolāru atalgojumu četros gados. 2021. gada jūlijā kopā ar Milvoki "Bucks" kļuva par NBA čempionu, būdams komandas pamatsastāva centra spēlētājs un dodoties laukumā starta pieciniekā visās 23 izslēgšanas spēlēs.
Laspalmasas province
Laspalmasas province ir viena no 50 Spānijas provincēm, kas atrodas uz tai piederošajām Kanāriju salām, Atlantijas okeānā, Kanāriju Salu autonomajā apgabalā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Laspalmasa de Grankanārija. Laspalmasas provinces kopējā platība ir 4066 km2, 2010. gada beigās provincē dzīvoja 1 096 980 iedzīvotāji. Tā aizņem vairāk kā pusi no kopējās Kanāriju salu arhipelāga platības. Province ir sīkāk sadalīta 34 municipalitātēs.
911. gads
911. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.
Piedņepras zemiene
Piedņepras zemiene (uk, be) ir terasēts līdzenums Austrumeiropas līdzenuma dienviddaļā Dņepras kreisajā krastā. Ietilpst Baltkrievijas Gomeļas apgabalā un Ukrainas Čerņihivas, Sumu, Poltavas un daļēji Kijivas, Čerkasu, Dņipropetrovskas un Harkivas apgabalos starp Viduskrievijas augstieni ziemeļaustrumos un Piedņepras augstieni dienvidrietumos.
Zemienes robežās dažkārt izdala Piedņepras un Poltavas līdzenumus. Vidējais augstums 50—160 m, maksimālais — 236 m. Veidots no fluvioglaciāliem un limnoglaciāliem nogulumiem (smiltis, smilšmāls, less). Reljefs līdzens, pazeminās Dņepras virzienā, sastopami sālskupoli. Ziemeļdaļā jauktie meži, purvi, dienviddaļā — mežastepe un stepe, intensīva lauksaimniecība. Naftas un dabasgāzes ieguve.
Siguldas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Siguldas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Siguldas novads sastāv no Allažu, Inčukalna, Krimuldas, Mālpils, Mores, Siguldas pagastiem un Siguldas pilsētas. Siguldas novadā kopā atrodas 44 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Allažu pagasts
Allažu pagasta centrs atrodas Allažos. Allažu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi un 1 mazciems.
Inčukalna pagasts
Inčukalna pagasta centrs atrodas Inčukalnā. Inčukalna pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 5 vidējciemi un 1 vasarnīcu ciems.
Krimuldas pagasts
Krimuldas pagasta centrs atrodas Raganā. Krimuldas pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 3 mazciemi un 1 skrajciems.
Lēdurgas pagasts
Lēdurgas pagasta centrs atrodas Lēdurgā. Lēdurgas pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 3 mazciemi.
Mālpils pagasts
Mālpils pagasta centrs atrodas Mālpilī. Mālpils pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 2 mazciemi.
Mores pagasts
Mores pagasta centrs atrodas Morē. Mores pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 4 skrajciemi.
Siguldas pagasts
Siguldas pagasta centrs atrodas Siguldā. Siguldas pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 1 skrajciems.
Tērvetes novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Tērvetes novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Tērvetes novads sastāv no Augstkalnes, Bukaišu un Tērvetes pagastiem. Tērvetes novadā kopā atrodas 16 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Augstkalnes pagasts
Augstkalnes pagasta centrs atrodas Augstkalnē. Augstkalnes pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 3 mazciemi.
Bukaišu pagasts
Bukaišu pagasta centrs atrodas Bukaišos. Bukaišu pagastā atrodas 5 ciemi no tiem 1 vidējciems un 4 mazciemi.
Tērvetes pagasts
Tērvetes pagasta centrs atrodas Zelmeņos, kas ir arī novada centrs. Tērvetes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi, 1 mazciems un 1 aprūpes ciems.
FK Carnikava
FK Carnikava ir Latvijas futbola klubs no Carnikavas.
Biedrība "Futbola klubs Carnikava" izveidota un reģistrēta Latvijas Republikas uzņēmumu reģistrā 2012.gada 9.februārī. Tā ir Latvijas Futbola federācijas biedrs.
Dalību Latvijas čempionātā un Latvijas kausa izcīņā komanda uzsāka no 2013. gada.
Sastāvs
Atjaunots :
Vaiņodes novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Vaiņodes novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Vaiņodes novads sastāv no Embūtes un Vaiņodes pagastiem. Vaiņodes novadā kopā atrodas 10 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Embūtes pagasts
Embūtes pagasta centrs atrodas Vībiņos. Embūtes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.
Vaiņodes pagasts
Vaiņodes pagasta centrs atrodas Vaiņodē, kas ir arī novada centrs. Vaiņodes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 4 mazciemi.
Eriks Mazurs
Eriks Mazurs (, dzimis ) ir nīderlandiešu fiziķis, kas strādā Hārvarda Universitātē, Amerikas Savienotajās Valstīs. Mazurs ir veicis pētījumus ultraātrājā optikā un kondensētās vielas fizikā.
Leidenes Universitātē Mazurs ir studējis fiziku un astronomiju. 1981. gadā ieguva doktora grādu fizikā. Viņa doktora darba tēma bija "Nelīdzsvaroto leņķisko momentu polarizācijas struktūras daudzatomu gāzēs" (The structure of non-equilibrium angular momentum polarizations in polyatomic gases). Lai gan sākotnēji turpināja savu karjeru Eindhovenā sadzīves ierīču un apgaismojuma produktu uzņēmumā Philips, drīz pēc sava tēva mudinājuma devās uz Amerikas Savienotajām Valstīm studēt Hārvarda Universitātē pie Nobela prēmijas laureāta Nikolasa Blūmbergēna. 1987. gadā Hārvarda Universitātē kļuva par asociēto profesoru.
Leonas province
Leonas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļrietumos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ourenses provinci ziemeļrietumos, ar Lugo provinci rietumos, ar Astūriju ziemeļos, ar Kantabriju ziemeļaustrumos, ar Palensijas provinci austrumos, ar Samoras provinci ziemeļos un ar Valjadolidas provinci ziemeļaustrumos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Leona. Tās kopējā platība ir 15 581 km2, 2013. gada beigās provincē dzīvoja 489 239 iedzīvotāji. Tā ir septītā lielākā province Spānijā un tā ir sīkāk sadalīta 211 municipalitātēs.
991. gads
991. gads bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.
Izmajila
Izmajila (uk) ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā. Izvietojusies Donavas deltas Kilijas attekas kreisajā krastā, Izmajilas rajona administratīvais centrs. Pilsētā ir lielākā Ukrainas osta pie Donavas upes, tā ir nozīmīgs pārtikas rūpniecības centrs un populārs reģiona tūrisma galamērķis. Šeit atrodas arī Ukrainas jūras spēku bāze un upē patrulē krasta apsardzes vienības. Netālu atrodas Pasaules Dabas Fonda Izmajila salu reģionālais ainavu parks.
Šobrīd pilsētā dzīvo ap 85 000 iedzīvotāju, no kuriem 42,7% ir etniskie krievi, 38% ukraiņi, 10% Besarābijas bulgāri un 4,3% moldāvi.
Ļeidas province
Ļeidas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļaustrumos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Žironas provinci un ar Barselonas provinci austrumos, ar Tarragonas provinci dienvidos, ar Saragosas provinci dienvidrietumos, ar Veskas provinci rietumos un ar Franciju un Andoru ziemeļos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ļeida. Tās kopējā platība ir 12 150 km2, 2012. gada beigās Ļeidas provincē dzīvoja 443 032 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 231 municipalitātē.
Piedņepras augstiene
Piedņepras augstiene (uk) ir augstiene Ukrainas centrālajā daļā starp Dņepras un Dienvidbugas vidustecēm. No ziemeļiem to norobežo Poļesjes zemiene, no austrumiem — Piedņepras zemiene, no dienvidiem — Melnās jūras zemiene, no rietumiem — Podolijas un Volīnijas augstiene. Vidējais augstums 220—240 m ziemeļu un rietumu daļā, 150—180 m austrumu un dienvidu daļā; lielākais augstums — 323 m. Augstienes ziemeļdaļa ietilpst mežastepes zonā, dienviddaļa — stepes zonā. Intensīva lauksaimniecība. Dzelzs (Krivbass) un mangāna rūdu atradnes, brūnogļu un grafita ieguve.
Kosmopolītisma apkarošana
"Kosmopolītisma apkarošana" (ru) bija viena no pēckara staļinisma ideoloģisko represiju kampaņām, kas sevišķi vērsās pret ebreju inteliģenci Padomju Savienībā. 1949. gada 28. janvārī laikrasktā "Pravda" parādījās raksts "Par vienu antipatriotisku teātra kritiķu grupu", kas iesāka kampaņu pret kosmopolītiem. Raksts apvainoja vairākus teātra kritiķus, ka viņi "zaudējuši savu atbildību pret tautu, kļuvuši par padomju cilvēkam dziļi pretīga un naidīga bezdzimtenes kosmopolītisma nēsātājiem." 29. un 31. janvārī arī "Ļiteraturnaja gazeta" un "Kuļtura i žizņ" kritizēja teātra kritiķus.
Kampaņas iemesli
Sāka iezīmēties varas cīņas augstākajā partijas vadībā. Maļenkovs vēlējās atgūt kontroli pār aģitpropu, kuru iepriekš kontrolēja viņa konkurents Andrejs Ždanovs, kurš bija miris 1948. gada vasarā. Ar Staļina piekrišanu Maļenkovs sāka aizstāvēt Fadejevu pret kritiku. Arī Fadejeva sabiedrotie jau 1948. gada beigās sāka kampaņu, nosūtot sūdzības Staļinam par "ienaidniekiem" kultūras jomā, kas esot pilna ar kosmopolītiem un formālistiem, kam trūkst mīla pret padomju mākslu. Ignorējot aģitpropa lūgumu plēnumu pārcelt uz vēlāku laiku, 1948. gada 18. atklāja Rakstnieku savienības 12. plēnumu, kurā Fadejevs nosodīja teātra kritiķus kā ideoloģiskos kaitniekus. Plēnums pieņēma rezolūciju, kas nosodīja teātra kritiķus par padomju dramaturģijas diskreditāciju. Aģitprops panāca, ka šo rezolūciju kultūras laikrakstos nenopublicēja. Taču citos laikrakstos 22. un 23. decembrī parādījās publikācijas, kas atbalstīja Fadejeva runu un nosodīja problēmas teātra kritiķu vidū.
Saprotot, ka Staļins ir izvēlējies atbalstīt Fadejeva grupu, aģitprops 1949. gada 23. janvārī Maļenkovam nosūtīja ziņojumu, kurā pilnībā ievēroja Fadejeva līniju, asi kritizējot savus nesenos sabiedrotos no teātra kritiķu vidus. Īpaši izcēla arī situāciju Viskrievijas teātra biedrībā, kurā tikai 15% esot etniskie krievi.
Kampaņas gaita
Lai arī kampaņu izmantoja kultūras darbinieku un inteliģences ideoloģiskai kontrolei visā PSRS, tā uzreiz ieguva atklāti antisemītisku raksturu. Valstī jau 1947. gadā bija sākušās ebreju inteliģences vajāšanas, apvainojot "ebreju buržuāziskos nacionālistus" simpātijās pret Rietumiem. 1948. gadā tam pievienojās apvainojumi lojalitātē pret jaunizveidoto Izraēlas valsti. Tā kā PSRS oficiāli nosodīja antisemītismu, tad ebreju vajāšanas piesedza ar kampaņu pret kosmopolītiem.
1949. gada 24. janvārī Maļenkovs vadīja PSKP CK sēdi, kurā pieņēma lēmumu sākt plašu kampaņu pret bezdzimtenes kosmopolītiem un antipatriotiskajiem spēkiem. Pieņēma lēmumu par nosodāmo teātra kritiķu atbrīvošanu no darba un partijas biedru izslēgšanu no partijas. To veica turpmākajos mēnešos, tikai vienu kritiķi arestēja. Aģitpropa vadītājs Šepilovs glāba savu krēslu, nosodot savus padotos par "antipatriotisko teātra kritiķu grupas" piesegšanu, un nosūtīja viņus strādāt uz provinci.
1949. gada 9. un 10. februārī notika Rakstnieku savienības slēgta partijas sapulce, kurā jau atklāti tika kritizēti dramaturgi un rakstnieki ebreji. Turpmākajās nedēļās dažādas sapulces visā PSRS nosodīja un atmaskoja kosmopolītus ar ebreju uzvārdiem. Vajāšanas izvērsās gandrīz visās radošajās profesijās un izglītības iestādēs. Ebreju profesorus un profesionāļus pazemināja amatos vai vispār atlaida. Viņi bija spiesti visādi demonstrēt savu lojalitāti un patriotismu, taču šīs vajāšanas tikai nostiprināja ebreju nacionālo pašapziņu.
Kampaņa pret kosmopolītiem turpinājās dažas nedēļas un nebija asiņaina. Tā ātri veica savu ideoloģisko uzdevumu un pakāpeniski tika piemirsta, lai arī terminu "kosmopolīts" turpmāk regulāri izmantoja nežēlastībā kritušo kritikai. Ebreju vajāšanas ar jaunu spēku atsākās 1952. gadā, sākoties"Ārstu lietai".
Pēteris Plēsums
Pēteris Plēsums (dzimis, miris ) bija padomju valsts un partijas darbinieks.
Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 7. septembrī Rites pagastā. Lielinieku partijas biedrs kopš 1917. gada, piedalījies cīņās par lielinieku varu Latvijā, Igaunijā, Petrogradā un Krievijas Pilsoņu karā. Pēc tam strādājis partijas darbā Baškīrijā. Pēc Maskavas Rietumtautu Komunistiskās universitātes beigšanas 1930. gadā iesūtīts Latvijā, kopš 1931. gada nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas CK loceklis, par pretvalstisku darbību apcietināts (1932—1940).
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā atbrīvots un iecelts par Lejaskurzemes apgabala komitejas sekretāru, Tautas Saeimas deputāts, vēlāk Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts (1940—1947, 1955—1963), Padomju Savienības Augstākās Padomes deputāts (1941—1954) un Latvijas Komunistiskās partijas CK loceklis (1940—1961).
Laikraksta "Cīņa" redaktors (1942—1944). Miris 1968. gada 12. decembrī Rīgā.
Varakļānu novada ciemu uzskaitījums
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Varakļānu pagasts
Varakļānu pagasta centrs atrodas Kokaros. Varakļānu pagastā atrodas 33 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 30 skrajciemi.
Ourenses province
Ourenses province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Lugo provinci ziemeļos, ar Pontebedras provinci austrumos, ar Leonas provinci ziemeļrietumos, ar Samoras provinci austrumos un ar Portugāli dienvidos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ourense. Tās kopējā platība ir 7273 km2, 2009. gada beigās provincē dzīvoja 335 642 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 92 municipalitātēs.
Malagas province
Malagas province (es) ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Kadisas provinci rietumos, ar Granadas provinci austrumos, ar Kordovas provinci ziemeļos un ar Seviljas provinci dienvidrietumos. Malagas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Malaga. Provinces kopējā platība ir 7308 km2, 2013. gada beigās tajā dzīvoja 1 652 999 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 101 municipalitātē.
Palensijas province
Palensijas province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Leonas provinci rietumos, ar Kantabriju ziemeļos, ar Burgosas provinci austrumos un ar Valjadolidas provinci rietumos. Palensijas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Palensija. Provinces kopējā platība ir 8052 km2, 2010. gada beigās tajā dzīvoja 172 510 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 191 municipalitātē.
Vladlens Dozorcevs
Vladlens Dozorcevs (ru; dzimis Roslavļā, Krievijā) ir Latvijas krievu rakstnieks, scenārists, dramaturgs un politiķis.
Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gadā Smoļenskas apgabalā. Pēc Otrā pasaules kara pārcēlās uz dzīvi Latvijā, 1963. gadā absolvēja studijas LVU Fililoģijas fakultātē. Nodarbojās ar rakstniecību, Latvijas Rakstnieku savienības biedrs no 1974. gada, vairāku Rīgas Kinostudijas filmu scenārija autors. 1986. gadā kļuva plaši pazīstams pēc psiholoģiskās drāmas "Pēdējais apmeklētājs" uzvedumiem daudzos PSRS teātros. 1988. gadā viņš kļuva par literatūras žurnāla "Daugava" galveno redaktoru.
Atmodas kustības laikā aktīvi iesaistījās Tautas frontes darbībā, bija tās Valdes loceklis. Bija viens no Augstākās Padomes deputātiem, kas balsoja par 1990. gada 4. maija Neatkarības deklarāciju, ievēlēts arī 6. Saeimā no Tautas saskaņas partijas.
Apbalvojumi
Vladlens Dozorcevs ir Triju Zvaigžņu ordeņa komandieris (2000).
Hosē Karerass
Karerass pazīstams arī ar savu humanitāro darbu. Viņš ir Starptautiskā Hosē Karerasa leikēmijas fonda prezidents. Šo fondu viņš dibināja 1988. gadā, neilgi pēc tam, kad viņam bija izdevies atveseļoties no leikēmijas.
Operdziedātāja karjera
18 gadu vecumā Karerasam bija izveidojies tenors, ko pamanīja ne tikai kritiķi, bet arī slavenā operdziedātāja Montserata Kabaļe, kas 1970. gadā uzaicināja viņu par partneri Gaetāno Doniceti operā "Lukrēcija Bordža". Šī loma Karerasa karjerā bija debija viņam kā vīriešu tenora lomas izpildītājam.
Turpmākā Karerasa karjera attīstījās ļoti strauji. Kopā ar Monseratu Kabaļe viņš dziedāja lomas 15 operās. Kabaļe brālis Karloss kļuva par Karerasa menedžeri un turpināja šo darbu līdz pat 1990. gadu vidum. 28 gadu vecumā Karerass jau bija dziedājis vadošās lomas 24 operās, bija uzstājies slavenos Eiropas un Ziemeļamerikas operteātros. Viņam bija noslēgts līgums ar ierakstu kompāniju Philips Records, kas izdeva viņa iedziedātās operas. Sadarbībā ar itāļu operdziedātāju Katju Ričerelli tika veikti daudzi ieraksti (pārsvarā ar Philips Records vai Deutsche Grammophon firmas zīmi). Laba sadarbība Karerasam izveidojās ar slaveno austriešu diriģentu Herbertu fon Karajanu. Karerass biežu dziedāja viņa diriģētos operās un koncertos no 1976. līdz 1986. gadam. 1980. gados Karerass pievērsās arī cita veida mūzikai, iedziedāja dziesmas un mūziklus, Argentīnas folkmūziku, filmējās kinooperās.
Cīņa ar slimību
1987. gadā Karerass uzsāka filmēties operas "Bohēma" kinoversijā. Filmēšanas laikā Parīzē viņu piemeklēja akūta limfoblastiska leikēmija. Izredzes izdzīvot tika vērtētas kā 1 pret 10. Karerasam veica ķīmijterapiju, radioterapiju, asinsrades cilmes šūnu transplantāciju, un viņam izdevās pārvarēt slimību. 1988. gadā Karerass atgriezās uz operas skatuves. Pēc izveseļošanās Karerass vēlējās dot savu ieguldījumu, lai palīdzētu medicīnas zinātnes cīņā ar vēzi. 1988. gada 14. jūlijā viņš nodibināja Starptautiskā Hosē Karerasa leikēmijas fondu. Karerass ir sniedzis ap 20 labdarības koncertiem gadā, lai savāktu līdzekļus fondam medicīnas vajadzībām. Viņš ir goda biedrs vairākās medicīnas asociācijās un UNESCO labās gribas sūtnis.
Koncertdarbība
1990. gados Karerass biežāk sāka pievērstiem koncertiem. 1990. gadā Karerass, Lučāno Pavaroti un Plasido Domingo kopā uzstājās koncertā 1990. gada FIFA Pasaules kausa kā "Trīs tenori". Pēc tam sekoja vēl daudzas uzstāšanās, kas izpelnījās milzīgu publikas ievērību. "Trīs tenori" uzstājās līdz pat 2003. gadam.
2000. gados Karerass koncertos bieži izpildīja klasiskās mūzikas žanra dziesmām, kā arī dziedāja neapolitāniešu dziesmas. Bieži uzstājās koncertos vai ierakstīja dziesmas arī kopā ar populārās mūzikas dziedātājiem, tādiem kā Daiena Rosa, Šarls Aznavūrs, Sāra Braitmena, Vikija Leandrosa un daudziem citiem.
Karerass uzstājies arī Latvijā. 1998. gadā viņš dziedājis Nacionālajā operā, 2008. gadā — Dzintaru koncertzālē Jūrmalā un 2016. gadā — "Arēnā Rīga".
Pontebedras province
Pontebedras province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Akoruņas provinci dienvidos, ar Lugo provinci dienvidrietumos, ar Ourenses provinci austrumos un ar Portugāli dienvidos. Provinci rietumos apskalo Atlantijas okeāns. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Pontebedra. Provinces kopējā platība ir 4495 km2, 2009. gada beigās tajā dzīvoja 963 511 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 62 municipalitātēs.
Valkas novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Valkas novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Valkas novads sastāv no Ērģemes, Kārķu, Valkas, Vijciema, Zvārtavas pagastiem un Valkas pilsētas. Pēc LĢIA datiem Valkas novada teritorijā atrodas 33 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Ērģemes pagasts
Ērģemes pagasta centrs atrodas Ērgemē. Ērģemes pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 mazciemi.
Lugo province
Lugo province ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Ourenses provinci dienvidos, ar Pontebedras provinci un ar Akoruņas provinci austrumos, ar Astūriju un ar Leonas provinci rietumos. Provinci ziemeļos apskalo Biskajas līcis. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Lugo. Lugo provinces kopējā platība ir 9856 km2, 2009. gada beigās provincē dzīvoja 355 195 iedzīvotāji. Tā ir sīkāk sadalīta 67 municipalitātēs.
Valkas novada ciemu uzskaitījums
Kārķu pagasts
Kārķu pagasta centrs atrodas Kārķos. Kārķu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 2 mazciemi.
Valkas pagasts
Valkas pagasta centrs atrodas Lugažos. Valkas pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 5 mazciemi, 1 skrajciems un 2 vasarnīcu ciemi.
Vijciema pagasts
Vijciema pagasta centrs atrodas Vijciemā. Vijciema pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 4 mazciemi un 3 skrajciemi.
Zvārtavas pagasts
Zvārtavas pagasta centrs atrodas Stepos. Zvārtavas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 6 mazciemi un 1 skrajciems.
Lassila & Tikanoja
Lassila & Tikanoja Oyj (L&T) ir Somijas vides pārvaldības, atkritumu apsaimniekošanas un īpašumu apsaimniekošanas uzņēmums. Uzņēmums dibināts 1905. gadā. Tā galvenais birojs atrodas Helsinkos.
Lassila & Tikanoja specializējas vides pārvaldībā, sadzīves un bīstamo atkritumu apsaimniekošanā, kā arī īpašumu un rūpniecisko objektu apsaimniekošanā. Tas darbojas Somijā, Zviedrijā, Norvēģijā un Krievijā.
Uzņēmuma akcijas tiek kotētas biržā Nasdaq Helsinki. Lassila & Tikanoja lielākie kapitāldaļu turētāji 2019. gada jūnijā bija: Evald and Hilda Nissi´s Foundation (6,22 %), Mandatum Life (6,09 %), Nordea investment funds (4,42 %), Maijala Juhani (3,94 %),  Elo Pension Company (3,67 %).
Vēsture
Uzņēmumu 1905. gadā Vāsā dibināja Josef Lassila un Frithjof Tikanoja. Sākotnēji Lassila & Tikanoja nodarbojās ar vairumtirdzniecību, pārdodot dažādus izstrādājumus, piemēram, ziepes, mīklas izstrādājumus, konfektes, reņģes. Laika gaitā uzņēmums izpletās pa visu Somiju.
1923. gadā Lassila & Tikanoja sāka ražot apģērbus. Uzņēmums bija viens no lielākajiem apģērbu ražotājiem Somijā līdz 1980. gadiem.
1980. gados Lassila & Tikanoja paplašināja savas operācijas, iegādājoties vairākus uzņēmumus. 1982. gadā tika nopirkts neauduma tekstila izstrādājumu ražotājs  J.W. Suominen. 1988. gadā iegādāts plastmasas elastīgo iepakojuma materiālu ražotājs Amerplast. 1989. gadā nopirkti 74 % kapitāldaļu uzņēmumā Säkkiväline Oy, kurš nodarbojās ar atkritumu savākšanu, uzkopšanas pakalpojumiem, rūpnieciskās tīrīšanas un uzturēšanas darbiem, kā arī bojājumu novēršanas pakalpojumiem.
Lassila & Tikanoja pieņēma mūsdienu formu 2001. gada 30. septembrī, kad Lassila & Tikanoja Oyj tika sadalīts divos atsevišķos uzņēmumos: Lassila & Tikanoja Oyj un Suominen Yhtymä Oyj (tekstila un iepakojuma ražošana). 2002. gadā Säkkiväline apvienojās ar mātes uzņēmumu. Šajā laikā uzņēmums izveidoja vienotu zīmolu L&T visām tā nodaļām: Vides pakalpojumi, Īpašumu un biroju atbalsta pakalpojumi un Rūpnieciskie pakalpojumi.
L&T Latvijā
2004. gada 31. maijā Lassila & Tikanoja dibināja meitas uzņēmumu Latvijā SIA L & T Serviss. Lassila & Tikanoja 2005. gada 1. jūlijā iegādājās tīrīšanas uzņēmumus SIA 99 Perfekts. 2006. agada 2. augustā nopirkts īpašumu uzturēšanas uzņēmumus SIA Evus. 99 Perfekts un Evus tika iekļauti L & T Serviss. 2007. gada 2. jūlijā L & T Serviss tika pārsaukts par SIA L&T, bet 30. jūlijā uzņēmums L & T Hoetika tika sapludināts ar jaunizveidoto SIA L&T.
2013. gada beigās Rīgas dome apstiprināja jaunu atkritumu apsaimniekošanas kārtību Rīgā, pēc kuras par atkritumu apsaimniekotāju galvaspilsētā kļūs pašvaldība, nodrošinot ikvienam, kas to vēlēsies, iespēju šķirot atkritumus. Lai arī noteikts četru gadu pārejas periods, Lassila & Tikanoja nolēma pārdot savu biznesu Latvijā. 2014. gada 3. martā tā vienojās ar Latvijas uzņēmumu SIA Bioinvest par SIA L&T pārdošanu Bioinvest, kurš pieder Guntaram Kokorevičam. Darījums tika pabeigts 14. martā. 19. maijā SIA L&T pārdēvēts par SIA Clean R.
Jānis Daumanis
Jānis Daumanis (ru 1884—1936), vēlāk Juris Gavens (ru) bija latviešu 1905. gada revolūcijas kaujinieks un lielinieku partijas darbinieks. Viens no padomju varas dibinātājiem Krimā (1917—1921).