cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Inokentijs Mārpls
Inokentijs Mārpls ir PSRS un Latvijas rokgrupa, kas dibināta 1985. gadā (sākotnējais nosaukums Aklā Zarna, 1987. gadā pārtapa par Inokentiju Mārplu). Inokentija Mārpla līderis Raimonds Lagimovs jeb „Dambis” ilgus gadus pazīstams kā Latvijas pagrīdes mūzikas dzīves vadītājs — daudzu nozīmīgu DIY mūzikas sarīkojumu rīkotājs un ierakstu izdevējs. Grupas ieguldījums pankroka attīstībā Latvijā ir viens no ievērojamākajiem. Grupa ir viena no leģendārākajām Latvijas pagrīdes grupām, kas tiek uzskatīta par PSRS smagā pankroka aizsācējiem. Grupa koncertējusi daudzos pagrīdes festivālos. Spēlējusi arī ārpus Latvijas: Lietuvā, Igaunijā, Holandē, Ungārijā, Krievijā. Grupas mūsdienu skanējums ir pankroks, rokenrols, regejs, jaunais vilnis, rokmūzika, smagais pankroks, džezs u.c.
1984—1989
Ap 1984. gadu Dambis ar Māri Švernu (bērnības draugs, mācījās kopā vienā skolā un vēlāk vienā arodskolā) nopērk savu pirmo akustisko ģitāru. Tad arī viņi abi sāk kaut ko spēlēt un jau 1985. gadā viņiem top Dambja istabā ierakstīts „albums”, kurā ir vēlākie grupas Inokentijs Mārpls hīti „Pasaciņa” un „Meklē mani peklē”. Apmēram puse dziesmu ir Māra, otra — Dambja. Grupa lieto nosaukumu "Aklā Zarna". 1986. gadā viņi sāk piedalīties koncertos un festivālos, sastāvs tiek papildināts, par basistu kļūst Didzis Erra. Māris un Dambis spēlē ģitāras un dzied. Pirmās divas uzstāšanās publikas priekšā 1986. gada beigās notiek „Poligrāfiķu klubā” un Rīgas 7. vidusskolā. Nosaukums „Inokentijs Mārpls” rodas 1987. gada pavasarī. Tajā pašā gadā Māris zaudē pirkstu un kopš tā brīža vairs nespēlē grupā. Tomēr viņš turpina muzicēt, viņš tajā laikā pat uzstājas pāris festivālos, dziedot viens savas dziesmas. Dažas dziesmas tiek ierakstītas pie Dambja mājās. Vēlāk Māris dibina savu grupu — Baložu Pilni Pagalmi. 1988. gadā tiek ierakstīta dziesma „Mēs esam suņi”. Šajā gadā grupa piedalās Kauņā notiekošajā festivālā Purvinoji Žiema, bet 1989. gadā Viļņā (Lietuva) festivālā Vilnius Underground. Vēl 1989. gadā Inokentijs Mārpls piedalās koncertā „Durvis ‘89”, kurā ieraksta dziesmu „Āmuris un sirpis”. Tanī pašā gadā grupa tiek uzaicināta uz „Ostankino” televīziju Maskavā (Krievija), lai ierakstītu un veidotu video raidījumam "Sātana aplis". Video tiek veidots par "Rīgas roka klubu" un sanāk neveiksmīgs. Raidījums tiek cenzēts un netiek laists ēterā, minot par iemeslu nacisma un pornogrāfijas propagandu. 80. gadu otrajā pusē Dambis izveido blakus projektu Amorālā Psihoze. Šajā projektā piedalās arī citi grupas dalībnieki. Amorālās Psihozes muzicēšanas stils ļoti daudzveidīgs: sākot ar psihodēliju un džezu, beidzot ar jauno vilni un alternatīvo roku, īsāk sakot — eksperimentālā un avangarda mūzika.
1990—1999
Deviņdesmito gadu sākumā Inokentijs Mārpls pašu spēkiem ieraksta pirmās divas neoficiālās dziesmu izlases (tiek veikti arī citi grupas ieraksti gan mājas apstākļos, gan koncertos), kuras pazīstamas ar nosaukumiem Dambja izlase 1987—1990 (1991. gads) un Hubb (1992. gads). Šīs izlases klejo no rokas rokā, pārrakstot tās vienam no otra. Deviņdesmitajos gados Inokentijs Mārpls turpina uzstāties „Rīgas roka klubā”, līdz tas tiek slēgts.
1991. gadā grupa uzstājas koncertā Rīgas 93. vidusskolā un ieraksta dziesmu „Deģenerātu zeme”. 1992. gadā piedalās festivālā „Otrdienas Manevri”, kurā tiek ierakstīta dziesma „Good Night”.
1993. gadā dziesma „America, Fuck Off” tiek izdota „Latvijas Punk/HC izlasē”. Dažādas grupas dziesmas tiek iekļautas arī „Odekolona izlasēs”.
1995. gada ziemā/pavasarī Dambis ar Jāni Daugavieti (mūziķis un mūziķu apvienības TORNIS priekšsēdētājs) izveido radio raidījumu „Bitīt' Matos”, kam vēlāk pievienojas Inokentija Mārpla basģitārists Didzis Erra. Raidījums "Bitīt' Matos" veltīts Latvijas nekomerciālajai mūzikai.
1999. gadā Inokentijs Mārpls piedalās Rīgā notiekošajā alternatīvā roka festivālā „Pagrimušais Laikmets” un ieraksta dziesmas „Cauri tumsai”, „Es dzīvoju kā cūka (Villija dzeja)”, „Ar vienu kāju šeit”. Šis koncertieraksts tā arī netiek izdots. Divu gadu laikā (1998. un 1999. gadā) tiek radīts materiāls turpmākajam albumam.
2000—2008
2000. gads tiek sagaidīts ar Inokentija Mārpla debijas albumu „Spēks no tētiem”, kas tiek ierakstīts 1999. gadā un izdots 13 gadus pēc grupas pirmā koncerta — 2000. gadā izdevniecībā „HUBB” (Dambja neatkarīgā izdevniecība). Pašizdotajā albumā ir iekļautas četrpadsmit dziesmas, kaut gan, pēc pēdējās dziesmas pagaidot četras minūtes, var noklausīties vēl vienu dziesmu — „Sitiet latviešus”. Dziesma „Sitiet latviešus” radās 90. gadā kā uzmundrinājums nespējīgajiem latviešiem, kas bija vairāk domāta kā garīga iekaustīšana, ne fiziska, un vērsta pret latviešu sliktākajām īpašībām. Albumā iekļautā dziesma „Pilsēta" ir jauna un koncertos nespēlēta. Tikai viena dziesma „Tā kā pavasarī” ir ierakstīta 1994. gadā, bet pārējais materiāls — 1998. un 1999. gadā. Diska dziesmu ierakstos piedalās daudzi mūziķi. Dziesmas „Dziesma par mazo puisīti” ierakstā piedalās Jānis Levits ar akustisko ģitāru un Indriķis Veitners ar saksofonu. Dziesmā „Lelles” Dambis spēlē ksilofonu un Didzis Erra sitamos instrumentus. Regejiskajā gabalā „Pilsēta” piedalās Kaspars Bindemanis ar taustiņiem un Egils Pētersons ar basģitāru. Dziesmā „Tā kā pavasarī” pie bungām ir Kirils Lomunovs, basģitāru spēlē Skrips un klarneti — Indriķis Veitners. Diska pēdējā gabalā „Silta meitene” taustiņus iespēlējis Bindemanis, flautu — Ingūna Rubene un piedziedājusi Kristīne Augstkalne. Šā ieraksta parādīšanās (kasetēs un diskos) ir viens no Latvijas neatkarīgās un pagrīdes mūzikas gada centrālajiem notikumiem. Albums ir izteikti eklektiks, koncertos grūti nodemonstrējams, saklausāmi regeja, folkroka, pankroka, smagā pankroka, avangarda u.c. žanri un virzieni. 2003. gadā ierakstu kompānija „Strongly Opposed Records” pārizdod albumu ilgspēlējošās skaņuplates formātā Šveicē.
Dziesma „Pilsēta” tiek iekļauta 2000. gada Latvijas neatkarīgās mūzikas promo izlasē „Starteris I" un dziesma „Jā jā jā!” tiek iekļauta 2002. gada izlasē „Starteris II" izlasē. 2000. gadā koncertā, kas notiek Doma laukumā, grupa nospēlē un ieraksta dziesmu „Asins līst". Šajā pašā gadā grupa piedalās festivālā „Trincstock”, kur tiek ierakstīta dziesma „Lelles". Grupa piedalās nekomerciālās mūzikas festivālos Kuldīgā „Tabūns”, dziesmas „Revolucionārs" un „Hei, miskaste” tiek iekļautas „Tabūna" izlasēs.
2001. gadā ar dziesmu „Revolucionārs” grupa uzstājas pasākumā „Hanzas dienu Mūsdienu tautas mūzikas festivālā”, kur to arī ieraksta.
2002. gada sākumā leģendārie smagā pankroka veterāni Inokentijs Mārpls ieraksta sešas ekskluzīvas un līdz šim neieskaņotas dziesmas, kas tiek izdotas otrajā oficiālajā 7” EP („sendvičā”) „Bitīt’ Matos”. Albums tiek izdots Eināra Poļuškina neatkarīgajā ierakstu kompānijā „Ezis Sper Soli”. Vairākas no albumā iekļautajām dziesmām kļuvušas par hitiem, piemēram, "Māte—terorists". Albuma tirāža ir 400 eksemplāri, kas ātri vien tiek izpārdoti. 2003. gadā dziesma „Sistēma darbojas” tiek iekļauta „Latvijas Punk/HC izlasē Nr.2”.
2004. gadā grupa dodas uz koncertu Sanktpēterburgā (Krievija), kur ieraksta dziesmu „Ļubovnij rokenrol".
2007. gada 27. aprīlī tiek prezentēts Inokentija Mārpla trešais oficiālais albums, kas veidots pēc izlases principa. Albuma materiāls ierakstīts dažādās studijās, bet izdots izdevniecībā „Gauja Records”. Albuma „Ķeras pie sirds” klajā laišana tiek svinēta Andrejsalas „Pulkveža zālē”, kad ar albuma iznākšanu grupa atzīmē arī 20 gadu jubileju. Tiek uzaicināta grupa „Tumors”, kā arī citi Inokentija Mārpla paziņas. Par dīdžeju tiek uzaicināts Dj Miks („Pulkvedim Neviens Neraksta”), kā arī uz ekrāna tiek prezentēts dziesmas „Eu, priekšniek!” videoklips. Jaunajā albumā ir iekļautas piecpadsmit dziesmas, kas tapušas laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam, starp tām ir arī Latvijas radiostacijās atskaņotās un koncertos spēlētās „Eu, priekšniek!”, „Motociklists”, kā arī 1993. gadā sarakstītā „Māt, es gribu būt nevainīgs”. Albumā ir divas kaverversijas: Hārdija Lediņa grupas NSRD dziesmai „Ciku caku caurā tumba” un grupas „Ir bijuši mati un izbijuši” dziesmai „Nabagu himna”, kas izskaidrojams ar vēlmi atdzīvināt izzudušo grupu labās dziesmas. Dambis albuma kopējo tematiku raksturo kā rokenrola, meiteņu, konfekšu un politikas savstarpējo sintēzi. Rokenrola enerģiskās un dzīvesprieka pilnās notis albumā mijas ar pankrokam raksturīgo ironiju. Albuma grāmatiņa pielīmēta pie vāciņa, neļaujot tai laika gaitā pazust. Albuma dizainu veido pats grupas līderis — Dambis kopā ar Silvestru Ūsiņu. Albuma ierakstā piedalījušies Kaspars Bindemanis (taustiņi), Nils Īle (sitamie instrumenti), Anastasija Zvirbule (vijole), un daudzi citi mākslinieki no grupas iepriekšējiem gadiem. Šobrīd grupā darbojas Dambis (balss, ģitāra), Renarts Braufmanis (basģitāra) un Ēriks Lizbovskis (bungas). 2007. gadā albums „Ķeras pie sirds” tiek nominēts kā „Labākais roka albums” „Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvā”, tomēr pirmo vietu šajā nominācijā iegūst grupa Dzelzs Vilks ar albumu „Sārtā rītausma”. 2008. gada 14. martā Inokentijs Mārpls uzstājas alternatīvās mūzikas kluba „Depo” sestās dzimšanas dienas svinību koncertā.
2021. gada februārī mira grupas basģitārists Ivo Stankevičs (Skrips).
Sēna
Sēna (, izrunā: ) ir otra garākā upe Francijas teritorijā, tās garums ir 775 kilometri. Tās sateces baseins atrodas Parīzes baseina (ģeoloģiski relatīva zemiene), kas aptver lielāko Francijas ziemeļu daļu. Upes izteka ir pie Sūrsa-Sēnas ciema Burgundijā, aptuveni 30 km uz ziemeļaustrumiem no Dižonas. Savā tecējumā tā plūst caur Parīzei un ietek Lamanšā pie Havras pilsētas. Ar okeāna kuģiem pa Sēnas upi var pārvietoties līdz par Ruānai, 120 kilometru attālumā no jūras.
Parīzes teritorijā pāri Sēnai ir izbūvēti 37 tilti (pazīstamākie Aleksandra III tilts un Nēfa tilts) un vēl desmit tilti, kas atrodas ārpus pilsētas. Pāri Sēnas upei, pie ietekas atrodas Normandijas tilts, kas savieno Havras un Onflēras pilsētas. Šis tilts ir viens no garākajiem vanšu tiltiem pasaulē.
Izteka
Sēnas upes izteka atrodas pie Sūrsa-Sēnas ciema, apmēram 30 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Dižonas. Upes izteku veido vairāki cieši saistīti nelieli grāvji un ieplakas. Par tās oficiālo izteku tiek uzskatīts galvenais avots. Pie tā atrodas grota ar nimfa, suņa un pūķa statuju. Tajā pašā vietā ir atrodamas gallu-romiešu tempļa atliekas. Mazās "Sēnas dievietes" statujas un citas tajā pašā vietā atrastās relikvijas tagad tiek izstādītas Dižonas arheoloģijas muzejā.
Upes daļas
Sēnu mākslīgi var sadalīt piecās daļās:
Kuģošana
Sēna ir padziļināta un okeāna kuģu pa to var tikt līdz Ruānai, kas atrodas 120 kilometrus no ietekas jūrā. Tirdzniecības kuģi (baržas un vilcēji) var izmantot upi, sākot no Marcillī pie Sēnas, 516 kilometrus līdz tās grīvai. Sēnas Piejūras plūdmaiņu posmam seko kanālu posms līdz Uāzas upes grīvai pie Konflānsenonorīnai, 170 kilometru garumā. Šo kanālu posmu veido četras slūžu sistēmas. Parīzes teritorijā atrodas vairāki kanāli, kas attek un saīsina kuģošanu pa tās teritoriju. Augšējā Sēna ir 98 kilometru garš posms no Parīzes līdz Montrofojonai, kur plūdmaiņas kontrolē vairākas slūžu sistēmas.
Upe atrodas tikai 24 metrus virs jūras līmeņa 446 kilometrus no tās ietekas, padarot to lēni plūstošu un tādējādi viegli kuģojamu. Vidējais Sēnas dziļums šobrīd Parīzē ir aptuveni 9,5 metri. Līdz brīdim, kad 1800. gados tika uzstādītas slūžas, lai paaugstinātu līmeni, upe pilsētas iekšienē bija daudz seklāka, un to veidoja neliels nepārtrauktas plūsmas kanāls, ko ierobežoja smilšaini krasti. Mūsdienās dziļums tiek stingri kontrolēts, un viss upes platums starp apbūvētajiem krastiem abās pusēs parasti ir piepildīts ar ūdeni. Vidējā upes plūsma ir ļoti maza, tikai daži kubikmetri sekundē, bet spēcīgas noteces periodos ir iespējamas daudz lielākas plūsmas.
Dambji un plūdu kontrole
Sēnā, kā arī tās pietekās Jonnā, Marnā un Obā, kopš 1950. gada ir uzbūvēti četri lieli ūdenskrātuves rezervuāri. Tie palīdz uzturēt nemainīgu upes līmeni caur pilsētām, bet nevar novērst ievērojamu upes līmeņa paaugstināšanos galējas noteces periodos.
Ļoti liels paaugstināšanās ūdens periods 1910. gada janvārī izraisīja plašus plūdus visā Parīzē. Plūdu draudi Sēnai bija arī 1924., 1955., 1982., 1999. – 2000., 2016. gada jūnijā un 2018. gada janvārī.
Ūdens kvalitāte
Parīzes kanalizācijas sistēmās periodiski rodas kļūdas, kas pazīstama kā sanitārijas kanalizācijas pārplūdes, biežu un lielu lietusgāžu periodā. Šādos apstākļos Sēnā tiek novadīti attīrīti notekūdeņi. Iegūto skābekļa deficītu galvenokārt izraisa alohtonas baktērijas, kuru izmērs ir lielāks par vienu mikrometru. Šo notekūdeņu baktēriju specifiskā aktivitāte parasti ir trīs līdz četras reizes lielāka nekā autohtono (fona) baktēriju populācijai. Smago metālu koncentrācija Sēnā ir salīdzinoši augsta. Sēnas pH līmenis pie Nēfa tikta ir 8,46.
Neskatoties uz to, ūdens kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies salīdzinājumā ar to, ko vairāki vēsturnieki dažādos laikos agrāk sauca par "atvērto kanalizāciju".
2009. gadā tika paziņots, ka Atlantijas lasis ir atgriezies Sēnā.
Nosaukums
Sēnas vārds ir cēlies no latīņu valodas vārda Sekuāna (Sēquana), kas tiek saistīta ar gallu-romiešu upes dievieti. Iespējams, ka šis vārds ir cēlies no tās pašas saknes kā latīņu sequor (es sekoju) un angļu valodas sequence, proto-indoeiropiešu vārda seikw-, kas nozīmē “plūst” vai “izliet”.
Daiļliteratūra
Sēna bija upe, kurā noslīka Žavērs, Viktora Igo 1862. gada romāna Nožēlojamie galvenais antagonists.
Māksla
19. un 20. gadsimtā Sēna iedvesmoja daudzus māksliniekus, tostarp:
Egļukalns
Egļukalns (arī Egļu kalns) ir paugurs Augšdaugavas novada Sventes pagastā Sventes dabas parka teritorijā, Augšzemes augstienes augstākais punkts. Izvietojies pagasta dienviddaļā 1,5 km no Sventes ezera krasta. Egļukalns ir ledāja starpmēļu stūra masīva daļa, ko veido galvenokārt glaciotektoniski deformēti fluvioglaciālie un glacigēnie nogulumi. Kalna relatīvais augstums ap 45 m. Kalns apaudzis ar egļu mežu. Virsotnē bija skatu tornis, no kura varēja saskatīt ap 12 km tālo Daugavpili, šobrīd tornis ir nojaukts. Kalnā ierīkota slēpošanas trase.
Delaj Sam
Delaj Sam (ru — 'dari pats') ir žurnāls krievu valodā praktiskiem cilvēkiem, kuri aizraujas ar remontdarbiem. Iznāk kopš 2006. gada reizi mēnesī. Žurnālu izdod mediju koncerna "Diena" paspārnē esošā izdevniecība "Dienas žurnāli". Galvenais redaktors — Mārtiņš Šmits.
Žurnālā tiek publicēti raksti par mājas labiekārtošanu: remontdarbi un būvniecība, mēbeļu dizains, dārza izveide. Katru mēnesi žurnālā tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
Žurnāla devīze ir "Īsteno savas idejas!"
Toms Kreicbergs
Toms Kreicbergs (dzimis Rīgā) ir latviešu rakstnieks. Pārsvarā angliski raksta fantāzijas un fantastikas žanrā ar pseidonīmu Toms Kroshils (en), publicējis savus darbus ASV. Daļa darbu ir tulkoti latviešu valodā un izdoti Latvijā.
Biogrāfija
Dzimis 1985. gada 29. decembrī Rīgā. Mācījās Valda Zālīša pamatskolā un Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā. 2003. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, kur ieguva bakalaura grādu fizikā Rīda universitātes koledžā (Reed College) Portlendā. ASV strādājis teātrī kā režisors, tulkojis grāmatas, strādājis finanšu nozarē Ņujorkā. Dzīvojis arī Kubā, 2011. gadā atgriezies Latvijā, trenējis salsas dejotājus.
Darbi
Angļu valodā izdots stāstu krājums Fragmentation: A collection. 2012. un 2013. gadā bija starp finālistiem uz Nebula balvu par labāko īso stāstu (2012. gadā — Mama, We are Zhenya, Your Son, 2013. gadā — Fragmentation, or Ten Thousand Goodbyes). 2011. gada februārī saņēmis Writers of the Future balvu.
Viņa īsie stāsti tulkoti latviešu valodā, izdoti izdevniecībā "Zvaigzne ABC" krājumā "Dubultnieki un citi stāsti" (2011). Angļu valodā izdots romāns The Cattle Express, kas vēlāk tulkots latviešu valodā un izdevniecībā "Zvaigzne ABC" izdots ar nosaukumu "Lopu ekspresis" (2016). 2016. gadā ASV izdevniecība Katherine Tegen Books publicēja Kroshila romānu angļu valodā The Cat King of Havana.
Biodaudzveidības karstie punkti
Bioloģiskās daudzveidības karstie punkti ir apdraudēti bioģeogrāfiski reģioni ar ievērojamu biodaudzveidību. Biodaudzveidības karsto punktu idejas aizsācēji ir britu ekologs Normans Meijerss (Norman Myers) un Rasels Mitermeijers (Russell Mittermeier). Tā radīta 1988. gadā, lai izdalītu apdraudētas teritorijas, kuru lielās biodaudzveidības aizsardzībai būtu jābūt primārai.
Faktori, kas nosaka karsto punktu veidošanos
Viens no svarīgākajiem biodaudzveidību ietekmējošiem apstākļiem ir klimats - saulaino stundu skaits, nokrišņi (iztvaikošanas un nokrišņu attiecība), temperatūra u.c., kā arī dzīvotņu traucējumi - (tektoniskā aktivitāte, ugunsgrēki, plūdi, antropogēna ietekme, dzīvotņu fragmentācija).
Biodaudzveidības karstie punkti galvenokārt atrodas zemajos platuma grādos, ekvatora tuvumā, aizņemot tropiskās, subtropiskās klimata joslas ar tropiskajiem lietus mežiem, savannām u.c., bet ir arī izņēmumi citās klimata joslās. Tropiskajos apgabalos jeb zemajos platuma grādos augsto sugu daudzveidību un skaitu nosaka vairāki faktori. Šie apgabali vēsturiski ir apledojuma vismazāk skartie, tātad arī ledus laikmetā tajos ir saglabājušās dzīves vietas vai dzīvotnes dažādām sugām, iespējams, fragmentētas, tā vēl pastiprinot sugu dažādības veidošanos tuvu esošās teritorijās. Arī mūsdienās šie reģioni nodrošina dzīvotnes lielam sugu skaitam gan pieejamās daudzveidīgās barības, gan temperatūras dēļ (piemēram, sugām, kuras ir jūtīgas pret temperatūru svārstībām lielā amplitūdā vai kurām nepieciešamas augstas temperatūras to vielmaiņas optimumam), kā arī diezgan kompleksa struktūra, kas attīstījusies ilgā laika periodā un turpina to darīt. Klimats un regulāri traucējumi meža ugunsgrēku, plūdu un vētru ir ļoti svarīgs virzītājspēks sugu attīstībai un nomaiņai sukcesijas ceļā, veidojot jaunas paaudzes, audzes, sugas.
Aizsardzība
Šobrīd tiek izšķirti apmēram 25 biodaudzveidības karstie punkti, kuri kopumā aizņem 1,32% Zemes virsmas. Pēc Meijersa un Mitermeijera metodikas pasaulē ir izdalāmas vismaz 25 teritorijas un vēl deviņas, kas kandidē uz šādu statusu. Šajās vietās atrodami gandrīz 60% pasaules augu, putnu, zīdītāju, rāpuļu, abinieku sugas, kuru sastāvā liels skaits endēmo sugu. 15 no 25 biodaudzveidības karstajiem punktiem ir sastopamas vismaz 2500 endēmas augu sugas, un 10 no tām - vismaz 5000 augu sugu. Putnu, augu, zīdītāju, abinieku un kukaiņu biodaudzveidības karstie punkti mēdz savstarpēji pārklāties reti – piemēram, Āfrikā; biežāka pārklāšanās intensitāte novērojama Centrālamerikā, Biodaudzveidībā bezmugurkaulnieki, kuri lielākoties ir nesistematizēti, netiek ņemti vērā, bet tie, iespējams, sastāda 95% no visām sugām. Tropiskajos mežos atrodas 15 karstie punkti, Vidusjūras reģionā - 2, uz salām - 9. 16 karstie punkti atrodami tropos, tātad attīstības valstīs, kur apdraudējums ir vislielākais un aizsardzības iespējas viszemākās. 11 karstie punkti ir jau zaudējuši 90% sugu, un 3 no tiem zaudējuši 95%. Kopumā visi 34 (25+9) karstie punkti vēsturiski ir aizņēmuši 15,7% sauszemes teritoriju, bet mūsdienās to platība ir samazinājusies līdz 2,3%.
Globālas sistēmas biodaudzveidības aizsardzībai nav, taču virkne organizāciju ir izveidojušas savus aizsargājamo biodaudzveidības karsto punktu sarakstus:
Izplatība
Ziemeļu un Centrālamerika
Dienvidmerila
Eiropa un Centrālāzija
Āfrika
Dienvidāzija
Dienvidaustrumāzija un Āzijas-Okeānijas reģions
Austrumāzija
Kritika
Tomēr citi nozares speciālisti norāda, ka karsto punktu izvēlē ir arī savi trūkumi, jo šobrīd izvēlētie (25+9) karstie punkti:
Nesen citās publikācijās ir norādīts, ka biodaudzveidības karstie punkti (un daudzi citi priortārie reģioni) neietver izmaksu jēdzienu. Biodaudzveidības karsto punktu mērķis nav vienkārši identificēt reģionus, kuros pastāv augsta bioloģiskā daudzveidība, bet gan noteikt prioritātes dabas aizsardzības tēriņiem. Identificētie reģioni aptver gan attīstītās valstis (piemēram, Kalifornijas floras reģions), gan jaunattīstības valstis (piemēram, Madagaskara). Zemes cena šo reģionu vidū visdrīzāk ir atšķirīga par kārtu vai pat vairāk, bet, nosakot biodaudzveidības karstos punktus, šis starpības nozīme sugu aizsardzībā nav ņemta vērā.
Ārējās saites
https://web.archive.org/web/20080828100933/http://www.biodiversityhotspots.org/
Zelčs
Zelčs (sieviešu dzimtē Zelča) ir latgaliešu cilmes uzvārds, kas cēlies no apvidvārda „zelčs” ar nozīmi 'zalktis' Cilvēki ar šo uzvārdu:
Fjodors Fjodorovs
Arī Fjodora vecākais brālis Sergejs ir plaši pazīstams hokejists.
Spēlētāja karjera
Jau 1998. gadā Fjodors, būdams vien 17 gadus vecs, uzsāka savu Ziemeļamerikas juniora spēlētāja karjeru. Jau pēc pirmās sezonas 1999. gada NHL draftā Fjodorovu izvēlējās Tampabejas "Lightning" vienība, taču līgumu ar klubu viņš tā arī neparakstīja. Nākamās divas sezonas Fjodors aizvadīja Ontārio hokeja līgā, un 2001. gada NHL draftā jauno uzbrucēju izvēlējās Vankūveras "Canucks" vienība. 2002.—03. sezonās Fjodorovs arī debitēja Vankūveras kluba sastāvā, tā rindās aizvadot septiņas spēles. Lielāko daļu laika periodā no 2002. līdz 2004. gadam Fjodorovs gan aizvadīja Amerikas hokeja līgas klubā Manitobas "Moose". 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Fjodorovs spēlēja Krievijas Superlīgā, Magņitogorskas "Metallurg" un Maskavas "Spartak" klubu rindās. Pēc lokauta beigām, 2005. gada rudenī Fjodors tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers" vienību, kuras sastāvā sezonas gaitā aizvadīja trīs spēles.
2006. gada vasarā Fjodors atgriezās Krievijā, noslēdzot līgumu ar Jaroslavļas "Lokomotiv" vienību. Tiesa, sezonas gaitā no "Lokomotiv" rindām Fjodors nonācas Zviedrijas Elitsērijas klubā Malmes "Redhawks". 2007.—08. sezonu Fjodorovs aizvadīja Maskavas "Dinamo" rindās. Lai gan 2008. gada vasarā Fjodorovs centās atgriezties NHL, noslēdzot līgumu ar Ņūdžersijas "Devils", tas beidzās nesekmīgi, un jau drīz vien Fjodorovs pievienojās Ņižņekamskas "Ņeftehimik" rindām. 2009.—10. sezonu Fjodorovs aizvadīja Magņitogorskā, taču 2010.—11. sezonā spēlēja Mitišču "Atlant" rindās. Turpmākās trīs sezonas uzbrucējs pavadīja Sanktpēterburgas SKA un Maskavas CSKA sastāvos, taču savu pēdējo, 2014.—15. gada, sezonu aizvadīja Toljati "Lada" rindās.
Krievijas izlases rindās spēlējis 2005. gada Pasaules čempionātā, tajā izcīnot bronzas medaļas.
Ilustrētā Pasaules Vēsture
Ilustrētā Pasaules Vēsture ir populārzinātnisks žurnāls par vēsturi latviešu valodā, iznāk kopš 2008. gada janvāra reizi mēnesī. Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli".
Tā galvenā redaktore ir Aiva Lapiņa. Žurnālā tiek publicēti raksti par nozīmīgākajiem civilizācijas pavērsieniem: kariem, valdnieku, politiķu un parasto cilvēku likteņiem. Žurnāla tematika ietver svarīgākos notikumus un izcilākās personības kā pasaules, tā Latvijas vēsturē. Izdevuma mērķis ir rosināt lasītāju interesi par pagātni. Žurnāla materiāli top līdzdarbojoties vadošajiem ekspertiem dažādās vēstures nozarēs. Rakstus papildina kvalitatīvas ilustrācijas.
Katru mēnesi tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
Žurnāla devīze ir "Par cilvēces lielajām drāmām un personībām!"
Planicas pagasts
Vēsture
Planicas muiža avotos pirmo reizi minēta 1335. gadā kā Plentzen, 1841. gadā kā Planezen. Pagasts dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. Planicas pagastā bija Planicas, Jāteles, Paulīnes un Zaļā muižas. Pēc 1905. gada revolūcijas tajā ieceļoja vācu kolonisti. Kurmales pagastā to bija 35%, bet Planicas pagastā 37% no iedzīvotāju skaita. 1941. gada 14. jūnijā un 1949. gada 25. martā uz Sibīriju tika deportēti 85 kurmālnieki un 145 planīcnieki. 1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Planīcas un Vārdupes ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Kuldīgas rajonā. No 1948. gada līdz 1950. gadam Planīcā un Kurmālē tika dibināti kolhozi "Stars", "Ausma", "Gaisma", "Uzvaras rīts", "Traktorists", Ždanova vārdā nosauktais "Padomju Latvija", bet 1960. gadā visus apvienoja padomju saimniecību "Vilgāle" (1974. gadā tai pievienoja kolhozu "Traktorists"). Mūsdienās Planicas pagasta teritorija iekļauta Kuldīgas novada Kurmāles pagastā un neliela daļa Īvandes pagastā.
Sanders
Sanders ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Išēmiskā sirds slimība
Išēmiskā sirds slimība ir patoloģiskas pārmaiņas sirdī, ko izraisījusi miokarda išēmija — nepietiekama oksigenētu asiņu perfūzija miokardā. Išēmija apzīmē ne tikai nepietiekamu miokarda apgādi ar skābekli, bet arī barības vielu nepietiekamību un nepietiekamu metabolisma gala produktu aizvadīšanu. Izolēta hipoksēmija (samazināts skābekļa transports asinīs), ko ir izraisījusi cianotiska iedzimta sirds slimība, smaga anēmija vai progresējoša plaušu slimība ir mazāk kaitīga nekā išēmija, jo perfūzija tiek saglabāta.
Vairāk nekā 90% gadījumu, miokarda išēmijas iemesls ir aterosklerozes izraisīta koronāro artēriju obstrukcija. Tādēļ bieži vien miokarda išēmijas vietā lieto terminu koronārā sirds slimība. Tas lielākoties ir ilgstošs, lēni progresējošs aterosklerozes attīstības periods, līdz tiek sajusti pirmie simptomi. Aterosklerozes pirmās pārmaiņas tiek konstatētas jau bērnībā.
Pazīmes un simptomi
Išēmiskās sirds slimības klīniskās izpausmes ir šādas:
Vozneseņivka
Vozneseņivka ir pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā, pakļauta Dovžanskas pilsētas padomei. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos pie pašas Krievijas robežas. Pilsētā akmeņogļu ieguve un akmeņogļu bagātināšanas kombināts. Novadpētniecības muzejs.
Vēsture
Provaļļas stepi tagadējās pilsētas apvidū sāka apgūt pēc dzelzceļa līnijas Debaļceve—Zvereva izbūves 1876.—1879. gados, pie kuras uzcēla Provaļļas staciju. 1906. gadā netālu no stacijas izveidojās Vozneseņivkas, Novomikolajivkas un Vasiļivkas ciemi. 1930. gados apkaimē atklāja ievērojamas antracīta iegulas un 1947. gadā tika atklāta pirmā šahta — «Červonij partizan» (Sarkanais partizāns). No 1949. līdz 1955. gada izbūvētas vēl divas šahtas. 1956. gadā trīs ciemi, kā arī ciemati pie šahtām un stacijas tika apvienoti vienā pilsētciematā, kam piešķīra pirmās šahtas nosaukumu Červonopartizanska. 1960. gadā Červonopartizanskai piešķirts pilsētas statuss. 2016. gadā pilsētai atgriezts tās vēsturiskais nosaukums.
14. septembris
14. septembris ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc Gregora kalendāra. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.
Iedzimtās sirds slimības
Iedzimtās sirds slimības ir patoloģijas sirdī un lielajos asinsvados, kas radušās pirms dzimšanas ģenētisku un vides faktoru ietekmē. Šādas patoloģijas ir attiecināmas uz aptuveni 1% jaundzimušo. Vairums šādu patoloģiju veidojas 3—8 nedēļā, kad veidojas lielākā daļa no kardiovaskulārajām struktūrām. Bieži dzimst indivīdi ar defektiem septā — sirds starpsienā ("caurumi sirdī"), piemēram, — defekts priekškambaru starpsienā (ASD - ātriju septas defekts), defekts kambaru starpsienā (VSD - ventrikulu septu defekts). Sirds muskuļi var attīstīties normāli, bet asinsvadiem, kas sākas no sirds, nav nepieciešamo savienojumu ar specifiskajām sirds kamerām. Sirds iedzimto slimību galvenais korekcijas veids ir ķirurģiska iejaukšanās. Kaut gan ķirurģija pilnībā ir spējīga novērst hemodinamiskās pārmaiņas iedzimtas sirds kaites gadījumā, pilnīga sirds funkciju atjaunošana ir neiespējama. Pēc operācijām novēro miokarda hipertrofiju un citas pārmaiņas, kas saistītas ar sirds audu pārstrukturēšanos un paliek neatgriezeniskas, īpaši sirdij augot. Ar laiku šiem pacientiem parādās aritmijas, išēmija, disfunkcija, un nepieciešamība pēc atkārtotas ķirurģiskas iejaukšanās. Iedzimtu sirds slimību gadījumā ir konstatējamas triju veidu patoloģijas:
Šunts ir anormāla komunikācija starp kambariem vai asinsvadiem. Atveres ļauj plūst asinīm no sirds labās uz kreiso pusi vai otrādi, atkarībā no spiediena sadalījuma. Ja asinis iekļūst no sirds labās puses kreisajā (labās—kreisās puses šunts), pacientam novēro cianozi — zilganu nokrāsu ādai un gļotādai, jo ir samazināts pulmonārā asins plūsma un vāji oksigenētas asinis nonāk sistēmas cirkulācijā. Cianoze izteikti raksturīga tādām patoloģijām kā Fallo tetrāde, lielo artēriju transpozīcijas, trīsviru vārstuļu atrēzijas u.c. Šādu patoloģiju gadījumos attīstās arī bungvālīšu pirksti un policitēmija. Pretstatā kreisās—labās puses šuntam, kas, piemēra, veidojas kambaru un priekškambaru starpsienu defektu dēļ, palielinās pulmonārā asins plūsma un cianoze neparādās, bet raksturīga labā ventrikula hipertrofija. Ar laiku attīstās pulmonārā hipertensija, kas nav atgriezeniska patoloģija. Sekundāras pārmaiņas pulmonārajos asinsvados var novest pie pacienta nāves.
Asins plūsmas obstrukcijas iemesli var būt tādas pārmaiņas sirdī kā aortas koarktācija, aortas vai pulmonārās artērijas vārstuļu stenoze. Šādas pārmaiņas tiek pieskaitītas pie obstruktīvām sirds slimībām. Pilnīgu asins plūsmas obstrukciju sauc par atrēziju. Iedzimtu sirds slimību gadījumā šāda veida hemodinamiskas pārmaiņas izraisa sirds dilatāciju vai hipertrofiju vai arī abas minētās patoloģijas.
Verners
Verners var būt:
Abrahams Gotlobs Verners
Abrahams Gotlobs Verners (dzimis, miris ) bija vācu ģeologs, dažkārt dēvēts par "vācu ģeoloģijas tēvu". Neptūnisma teorijas autors. Kaut arī teorija kā tāda mūsdienās ir atmesta, tomēr Vernera idejas par iežu viedošanos okeāna dibenā un no tā izrietošie stratigrāfijas pamati ir ietekmējušas mūsdienu ģeoloģijas teorijas. Gandrīz visu savu darbīgo mūžu pasniedza Freibergas Universitātē (nav zināms, ka kādreiz būtu ceļojis ārpus Saksijas), ietekmējot ģeoloģijas attīstību caur saviem skolniekiem.
Aleksandrs Zubkovs
Aleksandrs Zubkovs (ru; dzimis, Bratskā, Krievijā) ir krievu kamaniņu braucējs un bobsleja pilots.
Līdz 1999. gadam A. Zubkovs piedalījās kamaniņu sporta sacīkstēs un 1998. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīja 20. vietu 34 braucēju konkurencē.
2002. gada Olimpiskajās spēlēs A. Zubkovs jau piedalījās bobsleja sacensībās kā pilots, tāpat kā 2006. gadā, kad izcīnīja sudraba medaļu četriniekos. 2010. gadā viņa vadītā ekipāža ieguva bronzas medaļu divniekos. A. Zubkovs ir arī četrkārtējs pasaules čempionāta medaļnieks un vairākkārtējs Pasaules kausa ieguvējs četrinieku konkurencē.
Sakarā ar dopinga lietošanas aizlieguma pārkāpumiem Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) 2017. gada novembrī Zubkovam pielēma mūža diskvalifikāciju no olimpiskajām spēlēm un atņēma viņam 2014. gada Soču olimpiskajās spēlēs izcīnītās zelta medaļas divniekos un četriniekos.
Leģendas
Leģendas ir žurnāls latviešu valodā, kas iznāk kopš 2007. gada jūnija reizi mēnesī. Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli".
7. oktobris
7. oktobris ir gada 280. diena pēc Gregora kalendāra (281. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.
Leģendas
Galvenā redaktore — Agnese Zatermane.
7. oktobris
Vārda dienas
Daumants, Druvvaldis
Leģendas
Žurnālā tiek publicēti raksti par spilgtām un leģendārām personībām un notikumiem dažādos laikmetos.
Rubrikas
Katru mēnesi tiek publicēti raksti šādās rubrikās:
Žurnāla devīze — "Īpaši cilvēki un notikumi dažādos laikmetos".
Gribažu pilskalns
Gribažu pilskalns atrodas Madonas novada Dzelzavas pagastā, ziemeļaustrumos no Tūjāniem. Paceļas ~16 m virs līdzenās apkārtnes. Pilskalnam ir gandrīz apaļš plakums, tā diametrs ir ap 40 m. Pilskalnam ir stāva austrumu mala, bet samērā lēzena rietumu mala. Pilskalns ierīkots kalna stāvākajā pusē, no lēzenākās to atdalot ar mākslīgi veidotu grāvi un uzbērumu. Teikas vēsta, ka pilskalnā senatnē nogrimusi pils un ka zem tā noslēpts zelta zobens. Kopš 1998. gada valsts aizsargāts arheoloģijas piemineklis.
Ilustrētā Zinātne
Ilustrētā Zinātne ir populārzinātnisks žurnāls latviešu valodā, kas reizi mēnesī tiek izdots kopš 2005. gada. Žurnālu izdod a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas žurnāli".
Žurnālā tiek publicēti raksti par aktuālākajiem sasniegumiem un atklājumiem dažādās zinātnes nozarēs. Žurnāla mērķis ir rosināt interesi par zinātni, stāstot par to viegli uztveramā un izklaidējošā formā. Rakstu autori ir dažādās nozarēs atzīti un pazīstami speciālisti: fiziķi, ģeologi, astronomi, ārsti, biologi, arheologi, antropologi un žurnālisti. Žurnālu "Ilustrētā Zinātne" izdod Latvijā, Lietuvā, Dānijā, Norvēģijā, Zviedrijā, Somijā, Īslandē, Nīderlandē, Grieķijā un ASV.
Skaitļu teorija
Dalāmība
Svarīga veselo skaitļu īpašība, ko apskata skaitļu teorija, ir to dalāmība vienam ar otru. Saka, ka skaitlis a ir b dalītājs, jeb b dalās ar a, un apzīmē a|b, jeb b:a, ja eksistē tāds skaitlis c, ka ac = b. Ja vieninieks un pats skaitlis ir vienīgie kāda skaitļa dalītāji, kur rezultātā iegūst veselu skaitli, tad tādu skaitli sauc par pirmskaitli. Jebkuru citu veselu skaitli var aplūkot kā pirmskaitļu reizinājumu, piemēram, vai. To var izmantot, lai atrast lielākais kopīgais dalītāju. Lai atrastu lielāko kopīgo dalītāju, efektīvi ir izmantot Eiklīda algoritmu. Skaitļu teorijā apskata arī negatīvos veselos skaitļus.
Saskaņā ar skaitļu teoriju, ir bezgalīgi daudz pirmskaitļu. Pirmskaitļa dalījumā rezultātu iegūst ar atlikumu, ja netiek dalīts ar viens vai ar to pašu pirmskaitli.
Skaitļu teorijas neatrisinātās problēmas
Skaitļu teorijā ir vairākas neatrisinātas problēmas. Dažas no slavenākajām neatrisinātajām problēmām ir šādas:
Leverkūzene
Leverkūzene ir pilsēta Vācijā, Ziemeļreinas-Vestfālenes dienviddaļā. Pilsēta atrodas Reinas austrumkrastā, pusceļā starp Ķelni un Diseldorfu. Pilsētā ir ap 161 000 iedzīvotājiem. Leverkūzene ir atpazīstama pēc farmācijas preču ražotāja Bayer AG un sporta kluba Bayer 04 Leverkusen.
Blagoveščenska (Amūras apgabals)
Blagoveščenska (ru) ir pilsēta Krievijas Federācijas austrumdaļā, Amūras apgabala administratīvais centrs, atrodas 7985 km no Maskavas. Izvietojusies iepretī Ķīnas pilsētai Heihe Amūras kreisajā krastā pie Zejas upes ietekas, cauri Blagoveščenskai ved Āzijas autoceļš AH 31 līdz Daliaņai Ķīnas austrumu daļā. Tā ir vienīgais kāda Krievijas Federācijas federācijas subjekta administratīvais centrs, kas atrodas tieši pie Krievijas Federācijas valsts robežas.
Vēsture
Par pilsētas dibināšanas gadu uzskata 1856. gadu, kad Amūras kreisajā krastā agrākajā Cjinu Ķīnas impērijas teritorijā tika izveidots Krievijas armijas Ustjzejas postenis un pie tā sākās intensīva ciema izbūve ieceļotāju nometināšanai.
Kad pēc Aigunas līguma parakstīšanas 1858. gadā Amūras kreisais (ziemeļu) krasts nonāca Krievijas impērijas īpašumā, Ustjzejas staņicas vietā tika nodibināta Blagoveščenskas pilsēta.
Datorizētā projektēšana
Datorizētā projektēšana (CAD) (en) pazīstama arī kā datorizētā rasēšana (CADD) (en), ir datorsistēmu izmantošana projektu izstrādē, analizēšanai vai optimizēšanai. Dartorizētā projektēšana apraksta tehniskā rasējuma izveidošanu, izmantojot datora programmatūru. CAD programmatūru izmanto, lai paaugstinātu projektētāja darba ražību, vienlaikus uzlabojot projekta kvalitāti, komunikāciju caur dokumentāciju un radītu ražošanas datubāzi. Bieži CAD produkcija veidota elektronisku failu formā drukāšanai vai mehāniskās apstrādes darbībām. CAD programmatūra lieto vai nu uz vektoriem balstītu grafiku, lai atainotu tradicionālās projektēšanas objektus, vai arī radītu rastra grafiku, kas ataino kopējos projektēto objektu apveidus.
CAD bieži vien izmanto ne tikai formas. Tāpat kā manuālajā tehnisko un inženiertehnisko rasējumu rasēšanā, arī CAD nodrošina informācijas pārvadīšanu materiālu, procesu, izmēru, pielaižu veidā atbilstoši lietošanas prasībām.
CAD var izmantot, lai projektētu līknes un figūras divdimensionālā (2D) vidē; vai līknes, virsmas un ķermeņus trīsdimensionālā (3D) vidē.
CAD ir svarīga rūpnieciskā māksla, kas plaši izmantota daudzās jomās, tostarp automobiļu, kuģubūves un kosmiskās aviācijas nozarēs, rūpnieciskajos un arhitektūras projektos, protezēšanā un daudz kur citur. CAD tiek plaši izmantots, lai veidotu datoranimācijas filmu specefektiem, reklāmām un tehniskajām rokasgrāmatām.
Ģeometrisko modeļu dizains, it sevišķi objektu formām, laiku pa laikam tiek saukts par datorizētās projektēšanas ģeometrisko dizainu (CAGD).
Pārskats
Sākot ar 20. gadsimta 80. gadiem datorizētās projektēšanas programmas ievērojami samazināja rasētāju nepieciešamību, īpaši mazajos un vidēja lieluma uzņēmumos. To pieejamība un iespēja izmantot personālajos datoros ļāva inženieriem pašiem veikt rasēšanas darbu, likvidējot veselas nodaļas. Mūsdienās daudzās universitātēs studentiem netiek prasīts mācīties rokas rasēšanas tehnikas. Ir pagājis periods, kad gala rasējumi tiek veikti ar roku. Universitātes vairs neprasa darbos izmantot transportieri un kompasu, tā vietā tagad ir nodarbības, kas koncentrējas uz CAD programmatūras apgūšanu.
Pašreiz pieejamas datorizētās projektēšanas programmatūras paketes diapazonā no 2D uz vektoriem balstītām rasēšanas sistēmām līdz 3D ķermeņu un virsmu modelētājiem. Modernās CAD paketes bieži vien nodrošina rotēšanu trīs dimensijās, ļaujot aplūkot uzprojektētos objektus no jebkura leņķa, pat no iekšas uz āru. Dažas CAD programmatūras nodroršina dinamisku matemātisku modelēšanu, šajā gadījumā to apzīmē ar CADD.
CAD izmanto ne vien rīku un iekārtu projektēšanā, bet arī projektējot jebkāda veida ēku, sākot no mazām dzīvojamām ēkām (mājām) un beidzot ar lielām komerciālām un ražošanas celtnēm (slimnīcām un rūpnīcām).
CAD kļuvis par īpaši svarīgu elementu datorizēto tehnoloģiju ietvaros, jo tam ir zemākas produkta izstrādes izmaksas un ievērojami saīsināts projekta izstrādes cikls. CAD ļauj projektētājiem izkārtot un izstrādāt darbu uz ekrāna, to izdrukāt un saglabāt vēlākai rediģēšanai, ietaupot laiku rasēšanai.
Izmantošana
CAD tiek lietots arī precīzas foto modelēšanas veikšanai, kas nepieciešama, lai sagatavotu vides ietekmes pārskatus, kuros paredzēto ēku datorizētie projekti tiek ievietoti esošās vides fotogrāfijās, lai parādītu, kā konkrētā vide izskatītos, ja tiktu atļauta projekta īstenošana. Bieži vien, izmantojot CAD, tiek analizēta Iespējamā skatu koridoru bloķēšana un ēnu studijas.
CAD pierādījis savu nozīmību arī inženieru darbā, izmantojot četrus elementus – vēsturi, pazīmes, parametrizēšanu un augstas pakāpes ierobežojumus. Būvniecības vēsture var tikt izmantota, lai aplūkotu modeļa personīgās iezīmes un strādātu ar vienu modeļa daļu, nevis visu modeli. Parametri un ierobežojumi tiek izmantoti, lai noteiktu izmēru, formu un dažādus modelēšanas elementus. CAD sistēmas iezīmes tiek izmantotas dažādos mērīšanas rīkos, lai noteiktu stiprības robežas un stiepes izturību, kā arī slodzes, piepūles un temperatūras ietekmi uz konkrētiem elementiem.
Tipi
Ir vairāki CAD tipi, katrs pieprasa lietotājam darboties savādāk, projektējot konkrētās virtuālās sastāvdaļas.
Ir vairāki lēto 2D sistēmu ražotāji, ieskaitot vairākas bezmaksas un brīvi pieejamas programmas. Tās nodrošina pieeju zīmēšanas procesam bez uztraukuma par mērogu un novietojumu uz rasējuma lapas, kas bija raksturīgs zīmēšanai ar roku, šie parametri var tikt mainīti līdz pat projekta izstrādes beigām.
3D karkasmodeļa pamatā ir 2D projektēšanas paplašināšana (mūsdienās neizmanto pārāk bieži). Katra līnijā zīmējumā tiek ievilkta manuāli. Gala produktam nav kopīgas īpašības un tam nevar tieši pievienot konkrētas iezīmes, piemēram, caurumus. Lietotājs darbojas līdzīgi kā 2D sistēmās, lai gan vairākas 3D sistēmas pieļauj karkasmodeļa izmantošanu, lai veidotu gala inženiertehnisko rasējumu skatus.
3D parametriskā ķermeņu modelēšana prasa lietotājam izmantot to, kas attiecas uz „dizaina nodomu”. Radītie objekti un iezīmes ir koriģējami. Jebkuru nākotnes modifikāciju vieglums, sarežģītība vai neiespējamība ir atkarīga no tā, kā izstrādāta oriģinālā daļa. Lietotājam par to jādomā, kā par „perfektas pasaules” sastāvdaļas attēlojumu. Ja paredzēts iezīmi novietot attiecībā pret kādas daļas centru, lietotājam tā jānovieto attiecībā pret modeļa centru, nevis, piemēram, no ērtākas malas vai patvaļīga punkta, kā to varēja darīt izmantojot „mēmos” ķermeņus. Parametriskie ķermeņi prasa no lietotāja rūpīgi pārdomāt katras darbības sekas.
Dažas programmatūras paketes nodrošina iespēju rediģēt parametrisko un neparametrisko ģeometriju neizprotot un neatceļot projekta ģeometrijas nodoma vēsturi, izmantojot tiešās modelēšanas funkcionalitāti. Šī iespēja var iekļaut arī papildus iespējas nodrošināt pareizas attiecības starp izvēlēto ģeometriju (piem. pieskaršanos, koncentriskumu), kas padara rediģēšanas procesu ātrāku un mazāk darbietilpīgu, tajā pašā laikā atbrīvojot inženieri no modeļa izprašanas nastas. Šīs nevēsturiski balstītās sistēmas tiek sauktas par precīzi formulētiem modelētājiem vai tiešajiem CAD modelētājiem.
Dārgākas sistēmas piedāvā iespēju iekļaut projektos organiskākas, estētiskākas un ergonomiskākas iezīmes. Brīvformas virsmu un ķermeņu modelēšana bieži vien tiek apvienota, lai atļautu projektētājam radīt projektus, kas atbilstu cilvēka formas un vizuālajām prasībām, kā arī būtu iespējama aparatūras mijiedarbība.
Tehnoloģija
Sākotnēji datorizētās projektēšanas sistēmu programmatūra tika radīta, izmantojot tādas datoru valodas kā Fortran, bet līdz ar uz objektiem orientētu programmēšanas metožu progresu, tas strauji mainījās. Parastas modernas uz parametriskajām iezīmēm balstītas modelēšanas un brīvformas virsmas sistēmas tiek veidotas apkārt vairākiem galvenajiem C moduļiem ar savu APIs. CAD sistēmu var uzlūkot kā mijiedarbību starp grafisko lietotāja interfeisu (GUI) un NURBS ģeometriju un/vai robežu attēlošanas (B-rap) datu mijiedarbību ar ģeometriskās modelēšanas kodolu. Ģeometriju ierobežojošo sistēmu var izmantot arī ģeometrijas asociatīvo attiecību vadīšanai, kā piemēram karkasa ģeometriju uzmetumā vai sastāvdaļas kompleksā.
Šo asociatīvo īpašību negaidītās iespējas ir radījušas jaunu prototipu formu t.s. digitālo prototipu. Pretēju fizikālajiem prototipiem, kas prasa papildus laiku dizaina ražošanai. Ja fizikālais prototipu ieskenē, izmantojot rūpniecisko CT skenēšanas aparatūru, ar datoru iespējams izveidot tam atbilstošus CAD modeļus. Ņemot vērā biznesa formu, jau sākotnēji iespējams izvēlēties starp digitālo un fizikālo prototipu atbilstoši vajadzībām.
Mūsdienās CAD sistēmas iespējams izmantot ar vairākām galvenajām operētājsistēmām (Windows, Linux, UNIX un Mac OS X); dažas paketes atbalsta pat vairākas operētājsistēmas.
Šobrīd lielākajai daļai CAD programmatūras nav nepieciešama speciāla aparatūra. Tomēr dažas CAD sistēmas veic grafiski un skaitļošanas ziņā ļoti intensīvus uzdevumus, līdz ar to tām var būt nepieciešama moderna grafiskā karte, liela ātruma (un iespējams vairāki) CPUs un liels daudzums RAM.
Modeļa skata manipulācija uz ekrāna reizēm tiek veikta ar kursorbumbu. Dažas sistēmas atbalsta arī stereoskopiskās brilles modeļa aplūkošanai.
Hipertensīvā sirds slimība
Hipertensīvā sirds slimība (HSS) ir sirds atbildes reakcija uz sistēmisko hipertensiju.
Sistēmiskā hipertensīvā sirds slimība
Hipertensijas gadījumā novēro sirds hipertrofiju. Sirds hipertrofija ir iemesls daudzām blakusparādībām — miokarda disfunkcijai, sirds dilatācijai, hroniskai sirds nepietiekamībai un pēkšņai nāvei. Klīniskos pētījumos ir konstatēts, ka neliels, bet ilgstošs asinsspiediena pieaugums virs normas izsauc kreisā kambara hipertrofiju. Hipertensija izraisa pārslodzi sirds kreisajā kambarī, kas ir iemesls sirds hipertrofijai - sabiezē kreisā kambara sieniņas un pieaug sirds svars un izmēri. Sirds sieniņa palielinātā biezuma dēļ zaudē elastīgumu un ir apgrūtināta kambara pildīšanās diastoles laikā.
Efektīva hipertensijas terapija var novērst šādas potenciālas pārmaiņas un mazināt sirds hipertrofiju.
Pulmonārā hipertensīvā sirds slimība
Sekundāri pulmonārai hipertensijai, kuras iemesli ir pārmaiņas plaušās vai krūškurvī, veidojas Cor pulmonale. Cor pulmonale ir patoloģija, kas ietver labā kambara hipertrofiju vai dilatāciju, vai arī abus minētos. Biežākie pulmonārās hipertensijas izraisītāji ir: hroniska obstruktīva plaušu slimība, pneimokonioze, bronhektāzes, pulmonārie arterīti u.c.
Cor pulmonale veidojas sekundāri pulmonārai hipertensijai, kas rada hronisku spiediena pārslodzi labajā sirds pusē, līdzīgi, kā sistēmiskā hipertensija izsauc pārmaiņas sirds kreisajā pusē. Pulmonārā hipertensija ir palielināts asinsspiediens plaušu artērijā. Primāra pulmonāra hipertensija ir ļoti reta, bet daudz biežāk veidojas sekundāri, pieaugot pretestībai mazā asinsrites loka asinsvados. Spiediena pārslodze palielina sirds labās puses darbu un izraisa hipertrofiju sirds muskulī. Akūta hipoksēmija, piemēram, pneimonija, pastiprina pulmonāro hipertensiju un līdztekus labā kambara dilatāciju.
Sākotnēji cor pulmonale klīniskās izpausmes parādās tikai slodzes testu laikā. Sirdsdarbība ir normāla miera laikā, bet, slodzei pieaugot, samazinās sirds izsviede un elektrokardiogrammā konstatējama labā ventrikula hipertrofija. Bieži parādās sāpes krūškurvī. Bieži var konstatēt tūsku perifērajos audos, sastrēgumu aknās un jūga vēnu (kakla vēnu) pietūkumu.
Terapijas mērķis ir samazināt labā kambara slodzi, samazinot spiedienu plaušu artērijā. Terapija tāda pati kā pulmonārās hipertensijas gadījumā.
Skriemeļi
Skriemeļi (Vertebrae) ir neliela izmēra kauli, kas, savienojoties kopā ar starpskriemeļu diskiem, veido mugurkaulu. Normāli cilvēka mugurkaulu veido 33 - 34 skriemeļi, no kuriem 24 ir savienoti ar locītavām, bet 9 - 10 ir modificēti, radot krustu un astes kaulu. Krustu kaulu veido 5 saauguši skriemeļi; astes kaulu veido 4 - 5 saauguši skriemeļi. Starp pārējiem 24 skriemeļiem atrodas starpskriemeļu diski, šie skriemeļi tiek nosaukti atkarībā no tā, kurā mugurkaula daļā tie atrodas:
Skriemeļa uzbūve
Skriemelim raksturīgie veidojumi:
Artikulējot blakus skriemeļu izaugumiem, izveidojas plakanas locītavas, kurās notiek nelielas, slīdošas kustības.
Dažādu mugurkaula daļu skriemeļu uzbūve
Dažādu mugurkaula daļu skriemeļu uzbūve ir nedaudz atšķirīga, lai mugurkauls būtu spējīgs izturēt lielāku slodzi.
Kakla daļas skriemeļi
Kakla daļu veido septiņi kakla skriemeļi (vertebrae cervicales) un tie iedalās:
Krūšu skriemeļi
Mugurkaula krūšu daļu veido 12 krūšu skriemeļi (vertebrae thoracicae) un tie iedalās:
Jostas skriemeļi
Jostas skriemeļi (vertebrae lumbales) veido mugurkaula jostas daļu un to tipiskākā pazīme ir ribas izaugums (processus costarius), kas veidojas ribas rudimentam saaugot ar šķērsizaugumu.
Krustu kauls
Krustu kauls (os sacrum) veidojas saaugot 5 krustu skriemeļiem, tam ir trīsstūra forma ar virsotni uz leju.
PAL (nozīmju atdalīšana)
PAL var būt: