cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nastja Ļukina
Anastasija "Nastja" Ļukina (ru, en; dzimusi Maskavā, PSRS) ir profesionāla krievu sporta vingrotāja, kas dzīvo ASV un pārstāv šo valsti starptautiskās sacensībās. Viņa ir 2008. gada Pekinas vasaras olimpisko spēļu čempione individuālajās daudzcīņas sacensībās. Ar deviņām izcīnītajām zelta medaļām Pasaules čempionātos N. Ļukina dala pirmo vietu ar Šenonu Milleri starp visiem amerikāņu sporta vingrotājiem.
Saskaņa
Partijas līderi ir bijušais Rīgas domes priekšsēdētājs Nils Ušakovs un bijušie Saeimas deputāti Regīna Ločmele un Andris Morozovs.
Partija "Saskaņa" bija starp Saeimas vēlēšanu uzvarētājiem četros sasaukumos pēc kārtas (otrais rezultāts 10. Saeimas vēlēšanās, pirmais 11., 12. un 13. Saeimas vēlēšanās), taču 14. Saeimas vēlēšanās tai neizdevās pārvarēt 5% barjeru, līdz ar to pirmo reizi neesot pārstāvētai Saeimā. Pēc partijas neveiksmes 14. Saeimas vēlēšanās tās vadītājs Jānis Urbanovičs atkāpās no amata, un kongresā 2023. gada janvārī N. Ušakovu, R. Ločmeli un A. Morozovu ievēlēja par partijas trim līdzpriekšsēdētājiem.
2017. gada 24. novembrī partija ir uzņemta par pilntiesīgu Eiropas Sociāldemokrātiskās partijas locekli.
Ārzemju sadarbība
2009. gada 21. novembrī "Saskaņas Centra" Saeimas frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs Sanktpēterburgā pēc Krievijas varas partijas "Vienotā Krievija" kongresa parakstīja sadarbības līgumu starp abām partijām. 2011. gada 20. maijā pēc otrā Ķīnas-Eiropas politisko partiju foruma Urbanovičs parakstīja memorandu par "Saskaņas Centra" sadarbību ar Ķīnas komunistisko partiju.
Nastja Ļukina
Viņas tēvs un treneris ir Valērijs Ļukins, 1988. gada olimpiskais čempions vingrošanā, bet māte Anna Kočņeva ir bijusi Pasaules čempione mākslas vingrošanā. N. Ļukina ar ģimeni uz ASV pārcēlās agrā bērnībā. Tur Nastja sāka trenēties vingrošanā, redzot vecākus trenējot savus audzēkņus.
Saskaņa
Ārzemju sadarbība
2017. gada 24. jūlijā "Saskaņas" politiķis Ivars Zariņš izteicās, ka "Saskaņas" sadarbības līgums ar "Vienoto Krieviju" latviešiem pašlaik esot 2. svarīgākais līgums pēc NATO līguma, jo nodrošinot stabilitāti valstī un novēršot pārējo krievisko politisko spēku radikalizēšanos. 2017. gada 9. oktobrī intervijā "Saskaņas Centra" vadītājs Nils Ušakovs atklāja, ka 2015. gadā, pievienojoties Eiropas Sociālistu partijai, "Saskaņas Centra" sadarbības līgums ar "Vienoto Krieviju" vairs nav spēkā, jo Eiropas Sociālistu partija attiecības ar trešajām pusēm tradicionāli veidojot centralizēti.
Tomēr, kā vēlāk intervijā norādīja Urbanovičs, "Saskaņas Centra" sadarbības līgums ar Ķīnas Komunistisko partiju pēc Eiropas Sociālistu partijas vadītāju ieteikuma lauzts netika. Analītiskais žurnālists Māris Zanders un politologs Juris Rozenvalds šādu nevienlīdzīgu pieeju un paziņojumu par līguma laušanu tikai ar "Vienoto Krieviju" vērtēja kā formālu un saistīja ar "Saskaņas Centra" centieniem nākamajā Saeimā nokļūt koalīcijā. Līdzīgu viedokli pauda arī no "Saskaņas" ievēlētais Eiropas Parlamenta deputāts Andrejs Mamikins, kurš līguma laušanu kritizēja kā piekāpību.
Nastja Ļukina
Juniores karjera
Ļukina sāka trenēties vingrošanā trīs gadu vecumā, jo visu laiku viņa atradās zālē kopā ar saviem vecākiem, kas nevarēja atļauties nolīgt auklīti. Taču vecāki neietekmēja viņas lēmumu sākt trenēties šajā sportā veidā, zinādami, kāds spiediens tiek izdarīts uz vingrotājiem starptautiskajās sacensībās.
Saskaņa
Saeimas vēlēšanas
"Saskaņai" 12. Saeimā bija vislielākā frakcija ar 24 deputātiem. "Saskaņu" Saeimā pārstāvēja Jānis Urbanovičs (Saeimas frakcijas priekšsēdētājs), Valērijs Agešins (frakcijas priekšsēdētāja biedrs), Artūrs Rubiks (frakcijas priekšsēdētāja biedrs), Andrejs Klementjevs, Zenta Tretjaka, Vitālijs Orlovs, Sergejs Dolgopolovs, Andrejs Elksniņš, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Ņikita Ņikiforovs, Ivars Zariņš, Jānis Tutins, Mihails Zemļinskis, Boriss Cilevičs, Ivans Klementjevs, Igors Zujevs (ieņēma Regīnas Ločmeles-Luņovas, kas nolika mandātu, vietu), Jūlija Stepaņenko, Sergejs Mirskis, Sergejs Potapkins, Igors Pimenovs, Ivans Ribakovs, Jānis Ādamsons, Vladimirs Nikonovs, Raimonds Rubiks.
Pētnieciskās žurnālistikas centra Re:Baltica veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātu uzstāšanos tribīnē un ziņojumu gatavošanu no 13 par "klusajiem deputātiem" atzītajiem gandrīz 3/4 jeb 8 bija ievēlēti no "Saskaņas", tostarp par "visnerunīgāko Saeimas deputātu" atzītais Igors Zujevs, kas darbojas jau trešajā Saeimas sasaukumā pēc kārtas, bet 13. Saeimā 38 mēnešos ne reizi nav runājis no tribīnes un tikai vienreiz gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu.
Vladimirs Buzajevs
Vladimirs Buzajevs (ru; dzimis, Žukovkā, Brjanskas apgabalā, Krievijas PFSR) ir Latvijas krievu izcelsmes ģeologs, politiķis un publicists, 8. Saeimas un 9. Saeimas deputāts no PCTVL. Tehnisko zinātņu kandidāts. Latvijas Cilvēktiesību komitejas līdzpriekšsēdētājs. Šobrīd Rīgas domes deputāts.
Saskaņa
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Pēc 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanām "Saskaņai" bija teritoriālās nodaļas 57 Latvijas pašvaldībās. Kopumā 64 deputāti bija ievēlēti 44 pašvaldībās. Partijas deputāti ir koalīcijā 13 Latvijas novados: Aglonas, Balvu, Dagdas, Rēzeknes, Viļakas, Viļānu, Babītes, Garkalnes, Ogres, Olaines, Iecavas, Krustpils un Ozolnieku novados, bet vēl 26 novados deputāti ir opozīcijā. Četrās no lielākajām Latvijas pilsētām — Rīgā, Jūrmalā, Rēzeknē un Jēkabpilī — "Saskaņas" deputāti ir koalīcijā, bet vēl trijās pilsētās — Daugavpilī, Liepājā un Jelgavā — opozīcijā.
Sesks
Sesks var būt:
Vladimirs Buzajevs
Politiskā darbība
1989. gadā ievēlēts par Rīgas tautas deputātu padomē, darbojās Interfrontē. 1993. gadā V. Buzajevs parakstīja uzsaukumu par Latvijas nepilsoņu organizācijas dibināšanu un bija partijas „Līdztiesība” dibinātāju skaitā, bija Latvijas Cilvēktiesību komitejas līdzpriekšsēdētājs (1994—2001). 1998. gadā sāka strādāt par Saeimas deputāta palīgu.
2000. gadā V. Buzajevs naturalizācijas ceļā ieguva Latvijas pilsonību, 2001. gadā tika ievēlēts par "Līdztiesības" priekšsēdētāju (palika amatā līdz 2007. gadam), kā arī tika ievēlēts par Rīgas domes deputātu. Domē viņš vadīja PCTVL frakciju.
2002. gadā V. Buzajevu no PCTVL saraksta ievēlēja par 8. Saeimas deputātu. Saeimā viņš bieži iesaistījās diskusijās ar citu frakciju pārstāvjiem un konfliktos ar Saeimas sēžu vadītājiem. 2004. gadā par Saeimas kārtības ruļļa neievērošanu viņu uz vairākām sēdēm atstādināja no līdzdalības parlamenta darbā.
Saskaņa
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Rēzeknes domē partiju pārstāvēja 7 deputāti : Aleksandrs Bartaševičs (Rēzeknes mērs), Andrejs Rešetņikovs, Aleksejs Stecs, Vladimirs Bogdanovs, Aleksandrs Irišins, Jānis Krišāns un Lidija Ostapceva.
Vladimirs Buzajevs
Politiskā darbība
2006. gadā ievēlēts 9. Saeimā. PCTVL 4. kongresā ievēlēts par partijas domes priekšsēdētāju. 2008. gadā V. Buzajevs pārstāvēja N. Andrejevu Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielās palātas sēdē (spriedums Andrejevas labā 2009. gadā).
Saskaņa
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Daugavpils domē bija 5 "Saskaņas" deputāti : Andrejs Elksniņš, Anatolijs Gržibovskis, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Valērijs Kononovs un Mihails Lavrenovs.
Liepājas domē partiju pārstāvēja 4 deputāti : Valērijs Agešins, Helēna Geriloviča, Pāvels Sereda un Ludmila Rjazanova.
Venera (planēta)
Virsma
Apmēram 80% Veneras virsmas veido vulkāniskie līdzenumi. Uz Veneras ir daudzreiz vairāk vulkānu nekā uz Zemes. Veneras augstākie kalni — Maksvela kalni paceļas 10,8 km augstumā virs planētas virsmas vidējā līmeņa. Uz Veneras ir ļoti daudz meteorītu radītu krāteru.
Saskaņa
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Jūrmalas domē bija 3 "Saskaņas" pārstāvji : Boriss Doņņikovs, Karina Siņkeviča un Larisa Loskutova.
Venera (planēta)
Iespējamā dzīvība
2020. gada septembrī tika ziņots, ka zinātniekiem, izmantojot teleskopus Havaju salās un Čīlē, Venēras atmosfērā izdevās uziet fosfīna pēdas. Uz Zemes fosfīnu kā gāzi var iegūt rūpnieciski, kā arī to ražo mikroorganismi, kas mēdz dzīvot dzīvnieku zarnās vai bezskābekļa vidē (piemēram, purvos). Līdz ar to pastāvēja teorētiska iespēja, ka fosfīna varētu radīt mikroorganismu veidā sastopama ārpuszemes dzīvība.
Saskaņa
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Jelgavas domē partiju pārstāvēja 3 deputāti : Ivars Jakovels, Valentīns Grigorjevs un Sergejs Stoļarovs.
Venera (planēta)
Iespējamā dzīvība
Zinātnieku grupa sākotnēji atklāja spektra pazīmes, kas liecināja par iespējamu fosfīna klātbūtni Veneras atmosfērā, datos no JCMT teleskopa Havajās, bet šīs pazīmes nebija pietiekami stingri pārliecinošas. Tad viņi izmantoja daudz jutīgāko teleskopu masīvu ALMA Čīlē, un tā dati jau pārliecinoši rādīja fosfīna spektru.
Saskaņa
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Jēkabpils domē "Saskaņu" pārstāvēja Andris Rutko un Broņislavs Ivanovskis.
Venera (planēta)
Iespējamā dzīvība
Pēc sensacionālā paziņojuma daži citi zinātnieki kritizēja atklājumu par to, ka pētījumā tikusi izmantota metode (12. kārtas polinoms), lai nogludinātu spektra grafika daudzos iekritumus, bet reizēm tā liek troksnim izskatīties kā reālam signālam. ALMA komanda, kas sākotnēji bija sagatavojusi datus zinātnieku grupai, vēlreiz šos datus pārkalibrēja, izslēdzot iespējamos trokšņu faktorus. Šajos datos zinātnieki vairs neatklāja fosfīna pazīmes.
Izpēte ar kosmiskajiem aparātiem
Tabula ar starpplanētu zondu startiem (arī neveiksmīgiem) uz Venēru:
Saskaņa
2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Balvu, Ludzas, Rēzeknes, Preiļu, Augšdaugavas, Līvānu, Olaines, Salaspils, Ādažu, Ogres, Ķekavas, Bauskas, Limbažu, Aizkraukles, Saulkrastu, Valmieras, Jēkabpils, Jelgavas, Mārupes, Ropažu un Krāslavas novadā, kā arī Rēzeknē, Liepājā, Jūrmalā, Ventspilī, Jelgavā un Daugavpilī.
Ivars Ēlerts
Atmoda, atjaunotā Latvija
2004. gada jūlijā aizgājis pensijā.
Fermā pēdējā teorēma
Fermā pēdējā teorēma, saukta arī par Fermā Lielo teorēmu, ir apgalvojums, ka vienādojumam nav atrisinājumu naturālos skaitļos, ja n > 2. Šādu apgalvojumu izteica franču matemātiķis Pjērs Fermā 1637. gadā. Uz viņam piederošas matemātikas grāmatas malas ir atrasta piezīme, ka viņš šim apgalvojumam ir atradis "brīnišķīgu pierādījumu". Vēlāk šo teorēmu centās pierādīt daudzi matemātiķi, bet pilnībā tas izdevās tikai 1995. gadā. Tas, ka šī ilgi bija neatrisināta problēma, veicināja matemātikas un sevišķi algebriskās skaitļu teorijas attīstību 19. gadsimtā, kā arī modularitātes teorēmas pierādīšanu 20. gadsimtā. Šī teorēma ir viena no vispazīstamākajām teorēmām visā matemātikas vēsturē.
Kodolreaktors
Kodolreaktorus iedala pēc izmantotās kodoldegvielas, pēc kodolreakciju izraisīšanā izmantojamo neitronu enerģijas (kodoltermiskais, lēno neitronu, ātro neitronu kodolreaktors), neitronu palēninātāja (ūdens, grafīts, berilijs, citi) un siltumnesēja (ūdens, gāze, šķidrie metāli, un citi).
Ivars Ēlerts
Privātā dzīve
Ivars Ēlerts ir dzimis Rīgā Anša un Elfrīdas Ēlertu ģimenē. A. Ēlerts kara laikā piedalījās cilvēku grupā, kas, vēršoties gan pret padomju, gan pret vācu okupācijām, izdeva laikrakstu "Tautas balss". Ģimenē ir dzimusi arī Ivara Ēlerta māsa Sarmīte, kas ir bijusi laikraksta "Diena" galvenā redaktore un ir ievēlēta 10. Saeimā. I. Ēlerts ir precējies, viņam ir divi pieauguši dēli.
Viņš ir apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi.
Kodolreaktors
Latvijā Salaspilī 1961.—1998. gadā darbojās Latvijas Zinātņu akadēmijas Fizikas institūta atomreaktors, kā arī nulles jaudas kodolreaktors — Rīgas kritiskais stends.
Darbība
Kodolreaktora darbības princips ir līdzīgs kā citos enerģijas ieguves avotos — tiek ģenerēts siltums, kas silda ūdeni vai kādu citu siltumnesēju. Tas tiek pārvērsts tvaikā, kas savukārt griež turbīnu, kas ģenerē elektrību.
Nastja Ļukina
Juniores karjera
Tā kā viņa ir dzimusi 1989. gadā, Ļukina bija desmit mēnešus par jaunu, lai 2004. gadā startētu pieaugušo sacensībās, tādējādi viņa nevarēja kvalificēties 2004. gada vasaras olimpiskajām spēlēm. Taču sportistes uzstādītie rezultāti jauniešu sacensībās ļāva domāt, ka viņa būtu kvalificējusies Olimpiskajām spēlēm, ja būtu atbilstošajā vecumā.
Vladimirs Buzajevs
Politiskā darbība
2014. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās un 12. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Krievu savienības saraksta. 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču Latvijas Krievu savienība netika ievēlēta Saeimā. V. Buzajevs kandidēja arī 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts. 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās ievēlēts Rīgas domē.
Ķīna
Ķīnas Tautas Republika (ĶTR), vienkāršoti Ķīna , ir sociālistiska valsts Austrumāzijā. Tā robežojas ar Mongoliju un Krievijas Federāciju ziemeļos, ar Ziemeļkoreju, Vjetnamu, Laosu, Mjanmu, Butānu, Nepālu dienvidos, ar Indiju, Pakistānu, Afganistānu, Tadžikistānu, Kirgizstānu un Kazahstānu rietumos. Ķīnu apskalo Austrumķīnas jūra un Dzeltenā jūra. Ķīnas kopējā platība ir 9 706 961 km² un tā ir trešā lielākā valsts pasaulē pēc platības. Ķīnas klimatu ietekmē tropu un subtropu klimats. Ķīna ir izteikta kalnu valsts, jo aptuveni 65% no platības aizņem kalnaini apvidi. Ar 1,411 miljardiem iedzīvotāju Ķīna ir otrā lielākā valsts pasaulē pēc iedzīvotāju skaita aiz Indijas.
Nastja Ļukina
2005.—2006. gads
2005. gadā Ļukina uzvarēja savā pirmajā ASV čempionātā daudzcīņā, kā arī guva uzvaras vingrojumos uz baļķa un stieņiem. 2005. gada Pasaules čempionātā Melburnā sportiste ierindojās otrajā vietā aiz savas komandas biedrenes Čelsijas Memmeles daudzcīņā ar izcīnītiem 37,822 punktiem. Atsevišķajos disciplīnu finālos Ļukina izcīnīja zeltu vingrojumos uz baļķa un stieņiem, kā arī sudrabu brīvajās kustībās.
Vladimirs Buzajevs
Politiskā darbība
2022. gadā V. Buzajevs kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču Latvijas Krievu savienība nepārvarēja 5% barjeru.
Erasts Fandorins
Erasts Fandorins atveidots arī mākslas filmās:
Nastja Ļukina
2005.—2006. gads
2006. gada martā sportiste guva uzvaru American Cup sacensību daudzcīņā. Tā paša gada Pacific Alliance čempionātā Ļukina dalīja pirmo vietu ar Memmeli daudzcīņā, guva uzvaru vingrojumā uz stieņiem, izcīnīja sudrabu vingrojumā uz baļķa, kā arī sniedza ieguldījumu ASV komandas uzvarā komandu sacensībās. Viņa piedalījās 2006. gada ASV Classic sacensībās kā tobrīdējā čempione daudzcīņā, taču neveiksmīgā starta dēļ vingrojumā uz stieņiem un brīvajās kustībās viņa ierindojās ceturtajā vietā. Savukārt vingrojumā uz baļķa viņa bija vienīgā sportiste pieaugušo un junioru vidū, kas šajā disciplīnā guva vairāk nekā 16 punktus.
Raibā Taureņa Ieraksti
Raibā Taureņa Ieraksti ir Latvijas mūzikas izdevējkompānija. Tā dibināta 2004. gadā.
C vitamīns
Toksiskums
Pārmērīga C vitamīna lietošana nerada būtiskus saindēšanās simptomus un izteikta hipervitaminoze nav novērota. Ļoti lielas devas var izraisīt gremošanas traucējumus, galvassāpes, bezmiegu un ādas pietvīkumu. Nav viennozīmīgu zinātnisku pierādījumu, ka lielu devu lietošana veselam cilvēkam paaugstinātu asinsspiedienu, veicinātu nierakmeņu veidošanos un bojātu aizkuņģa dziedzeri, lai gan šādi pieņēmumi pastāv. Dažkārt tiek uzskatīts, ka, lietojot lielos daudzumos, organisms pierod pie C vitamīna, sāk to pastiprināti izvadīt un, atgriežoties pie normālas C vitamīna uzņemšanas, var rasties C hipovitaminoze,
Nastja Ļukina
2005.—2006. gads
2006. gada augusta beigās norisinājās ASV čempionāts, kurā Ļukina veiksmīgi aizstāvēja savus titulus daudzcīņā, vingrojumā uz baļķiem un stieņiem. Viņa tika iekļauta nacionālās vienības sastāvā startam 2006. gada Pasaules čempionātā Orhūsā, Dānijā. Taču viņa varēja startēt tikai vienā disciplīnā — vingrojumā uz stieņiem —, jo pirms sacensībām guva potītes savainojumu. Ļukina kvalifikācijas sacensībās šajā disciplīnā saņēma 16,2 punktus, kas bija augstākais novērtējums visās sacensībās. Komandu sacensībās viņa vingrojumā uz stieņiem saņēma 15,7 punktus, tādējādi palīdzot ASV komandai izcīnīt sudraba medaļu. Ļukina startēja arī šīs disciplīnas individuālajā finālā, kur ar rezultātu 16,05 punkti izcīnīja sudraba medaļu, ierindojoties aiz britu sportistes Betas Tvīdlas.
Fermā pēdējā teorēma
Vēsture
Nav zināms Fermā pierādījums visiem n > 2, bet ir zināms, ka Fermā teorēmu ir pierādījis gadījumam n = 4. Tādā gadījumā teorēmu ir pietiekoši pierādīt gadījumiem, kad kāpinātājs n ir pirmskaitlis. Nākamajos divos gadsimtos (1637 - 1839) teorēma tika pierādīta pirmskaitļiem 3, 5 un 7, kaut arī Sofija Žermēna pierādīja speciālu gadījumu visiem pirmskaitļiem, kas mazāki par 100. 19. gs. vidū Ernsts Kummers pierādīja teorēmu lielai pirmskaitļu klasei, ko sauc par regulāriem pirmskaitļiem. Balstoties uz Kummera darbu un izmantojot datorus, citi matemātiķi spēja pierādīt teorēmas pareizību visiem nepāra pirmskaitļiem, kas nepārsniedz četrus miljonus. Šīs teorēmas "brīnišķīgais pierādījums" mūsdienās aizņem 130 lapaspuses.
Ķīna
ĶTR ir vienpartijas diktatūras valsts, kuru pārvalda Ķīnas Komunistiskā partija. Tā sastāv no 23 provincēm, pieciem autonomajiem reģioniem, četrām municipalitātēm un diviem īpašajiem administratīvajiem reģioniem (Honkongas un Makao). Galvaspilsēta ir Pekina, bet lielākā pilsēta ir Šanhaja. ĶTR ir ANO, Pasaules Tirdzniecības organizācijas, G-20 un citu organizāciju dalībvalsts. Ķīna ir ietekmīgs ekonomiskais spēks, kurai ir pasaulē otrā lielākā ekonomika pēc IKP un otrā lielākā ekonomika pēc pirktspējas paritātes pēc ASV. Tā ir arī lielākā valsts pasaulē pēc eksporta un importa. Ķīnai ir pasaulē lielākā armija un otrais lielākais militārais budžets.
Kodolreaktors
Kodoldegviela
Katras atomelektrostacijas centrā atrodas kodolreaktors, kas sastāv no apvalka, degvielas stieņiem, kontroles stieņiem un palēninātāja. Kodoldegvielas stieņi parasti ir veidoti no cirkonija sakausējuma un šajos stieņos ievieto urāna oksīda tabletes. Tipiskā reaktorā ar ūdeni zem spiediena, kas ir visvairāk izmantotais reaktors pasaulē, jauns degvielas stienis sastāv no aptuveni 96,7% U-238 un 3,3% U-235. Stienis skaitās izmantots, kad U-235 daudzums ir aptuveni 0,8%.
Nastja Ļukina
2007. gads
Ļukinai pēc potītes savainojuma tika veikta operācija, pēc kuras viņai nācās izlaist gan ASV, gan starptautiskās sacensības veselu gadu. 2007. gada jūlijā, lai arī bija vēl rehabilitācijas procesā, viņa startēja Pan American spēlēs Riodežaneiro, Brazīlijā. Sportiste startēja vienīgi vingrojumos uz baļķa un stieņiem, ASV komandas sastāvā izcīnot zeltu komandu sacensībās, taču abu disciplīnu individuālajos finālos izcīnot sudraba medaļas.
Saskaņa
Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām
Partija "Saskaņa" laika gaitā ir parakstījusi vairākas vienošanās ar dažādu nozaru asociācijām un arodbiedrībām, lai pilnvērtīgi pārstāvētu nozaru darbinieku intereses. Vienošanās par sadarbību ir noslēgtas ar:
Nastja Ļukina
2007. gads
Lai arī 2007. gada vasarā praktiski nebija trenējusies brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā, Ļukina izvēlējās startēt 2007. gada ASV čempionāta daudzcīņā. Vingrojumā uz stieņiem viņa uzstādīja labāko rezultātu un vingrojumā uz baļķa — otru labāko. Tādējādi viņa trešo gadu pēc kārtas kļuva par ASV čempioni vingrojumā uz stieņiem un izcīnīja sudrabu vingrojumā uz baļķa. Daudzcīņas kopvērtējumā Ļukina ierindojās trešajā vietā, pirmās vietas ieguvējai Šonai Džonsonei zaudējot vairāk nekā piecus punktus.
C vitamīns
C avitaminoze
C vitamīna trūkumu organismā sauc par skorbutu jeb cingu. Tas rodas 1-6 mēnešu laikā pēc C vitamīna neuzņemšanas uzturā. Šī slimība izpaužas kā saistaudu bojājumi kolagēna biosintēzes traucējumu dēļ. Ja trūkst C vitamīna, asinsvadi kļūst trausli, tādēļ rodas iekšēji asinsizplūdumi, smaganu asiņošana, asinsizplūdumi ādā. Zobi sāk kustēties un var izkrist. Rodas arī muskuļu atrofija un sirdsdarbības traucējumi. C avitaminoze mūsdienās sastopama reti, bet hipovitaminoze (nepietiekams vitamīna daudzums) biežāk novērojama Eiropas ziemeļdaļā.
Nastja Ļukina
2007. gads
Pēc ASV čempionāta viņa tika iekļauta nacionālās vienības sastāvā startam 2007. gada Pasaules čempionātā Štutgartē, Vācijā. Šajās sacensībās viņa piedalījās komandu sacensību kvalifikācijas kārtā, kā arī finālā vingrojumos uz baļķa un stieņiem. Ļukina vingrojumā uz stieņiem komandu sacensību finālā guva rezultātu 16,375 punkti, kas bija visu sacensību augstākais novērtējums. Taču vingrojumā uz baļķa vingrojuma beigās viņa pieļāva kļūdu, kā dēļ nācās vienkāršot vingrojuma elementus. Par vingrojumu sportiste saņēma 15,175 punktus. Taču ASV komandas vietu sacensību kopvērtējumā tas neietekmēja, tā kļuva par čempioniem, otrās vietas ieguvējas ķīnietes apsteidzot par punktu. Sportistes neveiksmes vingrojumā uz baļķa turpinājās arī individuālās daudzcīņas finālā, kur viņa nokrita no baļķa vingrojuma laikā. Lai arī vingrojumā uz stieņiem Ļukina uzstādīja sacensību labāko rezultātu (16,1 punkts), sacensības sportiste pabeidza piektajā vietā. Savukārt individuālajos disciplīnu finālos Ļukina atguva titulu vingrojumā uz baļķa ar rezultātu 16,025 punkti. Tāpat viņa izcīnīja uzvaru vingrojumā uz stieņiem, no tiesnešiem saņemot 16,3 punktus augstu novērtējumu.
2008. gads
Ļukinas pirmais starts 2008. gadā bija dalība American Cup sacensībās Ņujorkā, ASV, kur sportiste uzvarēja 2007. gada uzvarētāju Šonu Džonsoni daudzcīņā. Vingrojumā uz stieņiem viņa uzstādīja sacensību augstvērtīgāko rezultātu (16,6 punkti). Martā Ļukina piedalījās Pacific Rim čempionātā, kas iepriekš bija pazīstams kā Pacific Alliance, Sanhosē. Tajā viņa palīdzēja ASV komandai izcīnīt zelta medaļu komandu sacensībās, taču individuālajās sacensībās viņa guva uzvaru vēl divās disciplīnās: individuālajā daudzcīņā un vingrojumā uz baļķa. Komandu sacensībās sportiste vingrojumā uz stieņiem uzstādīja visu laiku izcilāko rezultātu 16,65 punkti, savukārt individuālajā finālā viņa krita, tā rezultātā gūstot 15,225 punktus un izcīnot otro vietu.
2008. gada ASV čempionāts norisinājās Bostonā. Tajā viņa krita brīvajās kustībās daudzcīņas sacensībās, taču pārējās disciplīnās uzrādītais labais sniegums viņai palīdzēja izcīnīt sudraba medaļu, punktu summas ziņā atpaliekot vienīgi no Šonas Džonsones. Vingrojumā uz baļķa viņa atguva čempiones titulu, savukārt vingrojumā uz stieņiem aizstāvēja titulu, uzvarot šajā disciplīnā ceturto gadu pēc kārtas. Vingrojumā uz stieņa viņa guva lieliskus rezultātus — kvalifikācijā 17,050 punkti un finālā 17,1 punkts ir visu laiku augstākais punktu skaits, ko kāds no amerikāņu vingrotājiem sasniedzis jebkurās sacensībās pēc jaunās punktu sistēmas ieviešanas. Jūnijā Ļukina piedalījās ASV nacionālās komandas atlases sacensībās Filadelfijā, kur daudzcīņā ierindojās otrajā vietā aiz Džonsones, tādējādi nopelnot vietu komandas sastāvā.
Saskaņa
Skandāli
2010. gada 14. jūnijā Latvijas Ekonomikas policija par krāpšanu lielā apmērā apsūdzēja „Saskaņas” 10. Saeimas deputātu Juri Silovu un viņa sievu. Silovs, vēl būdams Garkalnes novada domes priekšsēdētājs, slēpis pēdas avārijai, ko alkohola reibumā izraisījis ar dienesta auto, un izkrāpis no apdrošinātājiem naudu. 2011. gada 12. aprīlī Silovs nolika Saeimas deputāta mandātu. 2014. gada 10. oktobrī Rīgas rajona tiesa Silovam piesprieda trīs gadu cietumsodu, ko viņš pārsūdzēja, turpinot strādāt Garkalnes novada domes nākamajā sasaukumā un saglabājot Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu. 2017. gada 4. decembrī lietas iztiesāšana tika pabeigta, tiesai reālo cietumsodu aizstājot ar 19 000 eiro soda naudu. Līdz ar notiesājošo spriedumu Silovs zaudēja Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu.
Nastja Ļukina
2008. gada Olimpiskās spēles
2008. gada vasaras olimpiskās spēles Pekinā Ļukina uzsāka ar startu daudzcīņas kvalifikācijā. Finālam sportiste kvalificējās ar 62,375 punktiem, kas bija otrs labākais rezultāts pēc komandas biedrenes Šonas Džonsones. Tāpat viņa kvalificējās trīs disciplīnu individuālajiem fināliem: vingrojumos uz riņķiem un stieņa, kā arī brīvajās kustībās. Tas bija labākais rezultāts starp visiem amerikāņu sportistiem.
Ķīna
Vēsture
Ķīnas teritorija ir šūpulis vienai no vecākajām pasaules civilizācijām, kuras saknes ir gandrīz 6000 gadu tālā pagātnē.
Saskaņa
Skandāli
2011. gadā par elektrības zagšanu, iejaucoties elektrības skaitītāja konstrukcijā, tika sodīts "Saskaņas" Saeimas deputāta Igora Meļņikova ģimenes uzņēmums SIA "Karavīrs". Meļņikovs apgalvoja, ka neko nav zinājis un, ka skaitītājā radusies kļūda. 2012. gadā Valsts ieņēmumu dienests veica auditu un Meļņikovu atkārtoti sodīja par nodokļu nemaksāšanu, liekot viņam samaksāt 76 000 eiro papildu aprēķināto nodokli, nokavējuma naudu un soda naudu. Meļņikovs audita rezultātus pārsūdzēja, taču Valsts ieņēmumu dienests to noraidīja un uzrēķinu atstāja spēkā.
2018. gadā iepriekš nepolitiska satura Facebook lapa "Riga Online" tika pārsaukta par "Saskaņa Online" un tajā sāka parādīties politisks saturs, izraisot sašutumu daudzu tās sekotāju vidū. Pēc lietotāju sūdzībām Facebook lapu slēdza. KNAB pauda, ka likums nav pārkāpts, bet sabiedrība par atklātību "Delna" notikušo uzskatīja par ētikas pārkāpumu.
Ķīna
Nosaukums
Pats jēdziens "Ķīna" Eiropā ienācis, transformējoties no nomadu kidaņu tautas etnonīma, kura bija Ziemeļķīnā izveidojusi Liao impēriju laikā, kad sākās pirmie eiropiešu kontakti ar šo civilizāciju.
Kodolreaktors
Kodolatkritumi
Viena no kodolindustrijas problēmām ir kodolatkritumi. Pēc tam kad kodoldegviela ir izņemta no reaktora, tā tiek ievietota ūdens baseinos. Pirmkārt tas ir nepieciešams, jo izņemtā kodoldegviela joprojām ir karsta un turpina silt, otrkārt, šī degviela joprojām ir ievērojami radioaktīva un ūdens darbojas kā labs radiācijas absorbētājs, tāpēc šim uzdevumam izmanto 20 m dziļus baseinus, kuru virspusē praktiski ir fona radiācijas līmenis.
Parastas izlietotas degvielas stienī joprojām ir 94,3% U-238, ko ir iespējams bagātināt un iegūt U-235, ko var atkal izmantot reaktorā. Tomēr daudzās pasaules vietās U-238 tiek pieskaitīts pie kodolatkritumiem, tādējādi ievērojami palielinot atkritumu daudzumu un krietni samazinot urāna izmantošanas efektivitāti. Ir iespējama šo atkritumu pārstrāde, kuras procesā atbrīvojas no radioaktīvajiem blakusproduktiem un attīra U-238 ko tālāk ir iespējams bagātināt, vai izmantot kā degvielu bagātinošajā kodolreaktorā, kā piemēram, ceturtās paaudzes šķidro sāļu reaktoros.
Nastja Ļukina
2008. gada Olimpiskās spēles
Komandu sacensību finālā Ļukina startēja trijās disciplīnās: vingrojumos uz riņķiem, uz stieņa un brīvajās kustībās. Par vingrojumu uz stieņiem sportiste saņēma 16,9 punktus augstu novērtējumu, kas bija visu Pekinas Olimpisko spēļu labākais rezultāts. Vingrojumā uz baļķa viņa uzstādīja otru labāko rezultātu (15,975 punkti). Brīvajās kustībās Ļukina saņēma 0,1 punktu lielu sodu, taču kopumā sportiste saņēma 15,2 punktus. ASV komanda šajās sacensībās ieguva sudraba medaļu, par 2,375 punktiem atpaliekot no Ķīnas komandas.
Pēc divām dienām notikušajā individuālajā daudzcīņā Ļukina guva uzvaru ar 63,325 punktiem. Otro vietu ieņēma Džonsone ar 62,725 punktiem. Šī bija trešā reize Olimpisko spēļu vēsturē, kad individuālajā daudzcīņā sievietēm uzvar amerikāņu sportiste, pirms tam to bija spējušas paveikt Mērija Lū Retone un Kerlija Patersone. Tāpat šī bija ceturtā reize Olimpisko spēļu vēsturē, kad pirmo un otro vietu izcīnījušas vienas valsts pārstāves. 2000. gada Sidnejas olimpiskajās spēlēs dubultuzvaru guva Rumānijas sportistes, savukārt PSRS pārstāves dubultuzvaras guva 1952. un 1960. gada olimpiskajās spēlēs.
Brīvo kustību finālā Ļukina pārsteidzošā kārtā izcīnīja bronzas medaļu ar 15,425 punktiem, zaudējot Džonsonei (15,5) un Rumānijas pārstāvei Sandrai Izbašai (15,650). Vingrojumā uz stieņa gan Ļukinai, gan Ķīnas pārstāvei He Keksinai bija vienāds rezultāts (16,725), tāpat vienāds bija abu divu paneļu rezultāts. Taču Ķīnas pārstāvēja izcīnīja zeltu un Ļukina sudrabu, jo ASV pārstāvei bija zemāks B vērtējums. Sudrabu Ļukina izcīnīja arī vingrojumā uz baļķa ar 16,025 punktiem, par sacensību uzvarētāju kļuva Džonsone ar 16,225 punktiem. Ar piecām Pekinā izcīnītām medaļām Ļukina atkārtoja Retones un Šenonas Milleres iespēto — visvairāk ASV vingrotāju medaļas vienās Olimpiskajās spēlēs.
Gada nogalē viņa tika atzīta par gada sportisti USOC vērtējumā (kopā ar peldētāju Natāliju Koflinu). Viņa ierindojās trešajā vietā Associated Press balsojumā par gada labāko sportisti.
2009.—2012. gads
Viņas pirmais starts pēc Olimpiskajām spēlēm bija dalība CoverGirl Classic sacensībās, kur piedalījās vienīgi vingrojumā uz baļķā. Šajā disciplīnā viņa izcīnīja otro vietu, zaudējot vienīgi Ivanai Hongai. Viņa iecerēja ASV čempionātā startēt gan vingrojumā uz baļķa, gan uz stieņiem, taču startēja vienīgi vingrojumā uz baļķa, kur izcīnīja ceturto vietu. Ļukina tika iekļauta ASV komandas sastāvā startam Pasaules čempionātā, taču sportiste atteicās no tās, apgalvojot, ka nav pietiekami gatava startam šāda līmeņa sacensībās. Sportiste uz laiku pārtrauca dalību sacensībās.
Pirms 2011. gada Pasaules čempionāta tika paziņots, ka Ļukina atgriezīsies sporta vingrošanā. Viņa apgalvoja, ka nestartēs individuālajā daudzcīņā, bet vienīgi vingrojumos uz baļķa un stieņiem — disciplīnās, kurās citiem ASV sportistiem ir sliktākie rezultāti. Par savām atgriešanās sacensībām viņa bija noteikusi 2012. gada Covergirl Classic sacensības. Tomēr atgriešanās slikto rezultātu dēļ neizdevās, un Ļukina atstāja aktīvo sportu.
Ķīna
Nosaukums
Sākotnēji tas bija Catai (en), kā Ķīnas Juaņu impēriju savos pierakstos dēvēja ceļotājs Marko Polo. Dienvidķīnas Sunu impēriju, kuru Juaņu imperators Hubilai-hans vēl nebija iekarojis, Marko dēvēja par Manji (no ķīn. 蠻子 — "dienvidu barbari"), kā tas bija pieņemts Pekinas galmā. Ķīnas nosaukums ģeogrāfiskajos reģionos virzībā no austrumiem uz rietumiem mainās šādi: senmong. Kitad, mong. Хятад, uig. خىتاي, (Xitay), kaz. قىتاي (Қытай, Qıtay), tat. Qıtay, kr. Китай, vidusl. lat. Cataya, Kitai, it. Cina, port. Cataio, angl. Caina, China.
Paši ķīnieši savu valsti dēvē par Džunguo (piņj. Zhongguo, ķīn. 中國, vienk. ķīn. 中国, mand. Chung'kuo), kur zhōng (中) nozīmē "vidus" (pasaules vidus, pasaules centrs), bet guó (国, vai 國) nozīmē valsts, ko latviešu vēstures literatūrā pieņemts tulkot kā "Vidusvalsts" (en, ru).
Valsts tapšana
1911. gada 10. oktobrī tika gāzta Cjinu dinastija, Ķīnas impērijā uzvarēja Siņhajas revolūcija (t.s. Učanas sacelšanās). Francijā emigrācijā esošo opozicionāru kongresā tika proklamēta Ķīnas Republika. Valsts tika nodibināta 1912. gada 1. janvārī. Pie varas nāca gomiņdana partija (uzskatos līdzīga Eiropas sociāldemokrātiem) ar tās līderi Suņu Jatsenu priekšgalā. Taču valsts sadalījās militāro gubernatoru kontrolētos reģionos un līdz 1927. gadam valsti pārvaldīja t.s. Beijaņas valdība (kaujasspējīgāko vecās impērijas karaspēka daļu komandieru hunta), kuras līderis ģenerālis Juaņs Šikajs kļuva par Ķīnas Republikas prezidentu.
Pēc 1927. gada par dominējošo personību Ķīnā kļuva Čans Kaiši, kurš mēģināja nostiprināt centrālo varu un atjaunot Ķīnas vienotību, karojot gan pret reģionu militāristiem, gan pret Mao Dzeduna komunistu dumpiniekiem. Šajās cīņās viņam atbalstu sniedza arī PSRS, kas tikai pēc Otrā pasaules kara izdarīja izvēli par labu Mao.
1931. gada septembrī Japānas Kvantunas armija iebruka Mandžūrijā un izveidoja tur marionešu valsti Mandžukuo. 1937. gadā sākās Otrais Ķīnas—Japānas karš, kad Japāna sāka iebrukumu Ķīnas centrālajos un piekrastes rajonos. Pēc Otrā pasaules kara beigām, kad Japāna kapitulēja, ar jaunu spēku atsākās Ķīnas pilsoņu karš, kurā uzvaru guva komunisti un 1949. gada 1. oktobrī Pekinā tika pasludināta Ķīnas Tautas Republika. Par valsts vadītāju uz gandrīz 30 gadiem kļuva Mao Dzeduns.
Iekšpolitiskā attīstība
Komunisti likvidēja kārtu atšķirības, dzimtbūšanu, nacionalizēja rūpniecības uzņēmumus, veica zemes reformu laukos un uzsāka lauksaimniecības kolektivizāciju.
1950. gada oktobrī, kad amerikāņu karaspēks jau pietuvojās Ķīnas robežai ar Ziemeļkoreju, Ķīna iesaistījās Korejas karā, lai nepieļautu Ziemeļkorejas okupāciju un likvidāciju (juridiski to attaisnoja arī ASV nostāšanās Ķīnas pilsoņu karā gomiņdaniešu pusē un Ķīnas piekrastes pilsētu bombardēšana).
1950. gadu beigās tika īstenots uz lauku komūnām balstīts neveiksmīgs ekonomisks eksperiments — Lielais lēciens uz priekšu, kura rezultātā ievērojami pasliktinājās valsts ekonomiskā situācija. Tā rezultātā gāja bojā apmēram 30 miljoni cilvēku. 1959. gadā, atzīstot savas kļūdas, Mao Dzeduns atkāpās no valsts vadītāja amata, bet palika ĶKP vadītāja amatā.
1960. gadu beigās ievērojami pasliktinājās Ķīnas un PSRS attiecības, savukārt 1972. gadā, pēc Ričarda Niksona vizītes Pekinā, tika nodibinātas diplomātiskās attiecības ar ASV un gada beigās Ķīna tika uzņemta ANO.
Pēc Mao nāves 1976. gadā par ĶKP vadītāju kļuva Hua Gofens. Kultūras revolūcijas notikumos un valsts varas uzurpēšanā tika apsūdzēta un tiesāta "Četru grupa". Varu valstī pamazām pārņēma Dens Sjaopins, lai gan viņš nekļuva par valsts vai ĶKP vadītāju. Sākās ekonomiskas reformas, kuru rezultātā Ķīnā daļēji tika ieviesta valsts kontrolēta tirgus ekonomika un sākās valsts saimnieciskais uzplaukums.
1989. gada vasarā Pekinā notika studentu protesta demonstrācijas Tiaņaņmeņa laukumā, kurās tika pieprasīti demokrātiski pārveidojumi un runas brīvība. 4. jūnijā laukumā tika ievesta armija un atklāta uguns uz demonstrantiem, nogalinot vairākus simtus cilvēku.
Ģeogrāfija
Ķīnas teritorija aizņem 9 706 961 km². Tā pēc platības ir trešā lielākā valsts pasaulē un pēc izmēra tā ir ļoti līdzīga ASV. Tās krasta līnijas robeža kopā ir aptuveni 18 000 kilometrus gara. Okeāna piekrastes zonā atrodas vairāk nekā 5000 salas, no kurām lielākās ir Taivāna un Hainaņas sala. Ķīnas augstākais punkts ir Everests, kas ir arī augstākais punkts pasaulē. Everesta kopējais augstums ir 8848 metri virs jūras līmeņa un tas atrodas Himalaju kalnos uz robežas ar Nepālu. Zemākais punkts Ķīnā ir Turpanas ieplaka, kas atrodas 154 metrus zem jūras līmeņa.
Ķīnas teritorijai ir izteikts slīpums austrumu virzienā, kas atspoguļojas, kad daudzas no valsts upēm plūst no tās vidienes kalnainajiem apvidiem uz austrumu līdzenumiem. Ķīnas nevienādais teritorijas reljefs sevī ietver kalnu grēdas, nogāzes, augstkalnu rajonus, prērijas un ieplakas. Aptuveni 65% no kopējās valsts teritorijas aizņem augstkalnes un kalnaini apvidi.
Pa Ķīnas teritoriju plūst daudz upju, un to kopējais garums sasniedz vairāk kā 220 000 kilometru. No tām garākās ir Jandzi un Huanhe. Ķīnas lielākais saldūdens ezers ir Pojanhu.
Ķīnas teritorija bagāta ar akmeņoglēm, kas pārsvarā atrodamas valsts ziemeļaustrumu daļā. Valsts dienvidu un ziemeļu daļā ir atrodama polimetālu rūda. Kalnos, pie Tjandziņas pilsētas un Huanhes upes baseinā ir atrodama arī nafta. Huanhes upes baseinā ir arī zelts, bet Ķīnas piekrastēs ir atrodama dzelzs, alvas un alumīnija rūda.
Administratīvais iedalījums
Ķīnas Tautas Republikā pastāv piecu līmeņu administratīvais iedalījums. Pirmā (provinces) līmeņa administratīvo iedalījumu veido 22 provinces (省; shěng), 5 nacionālo minoritāšu autonomie reģioni (自治区; zìzhìqū) ar nominālu autonomiju, 4 tiešās pārvaldes municipalitātes (直辖市; zhíxiáshì) un 2 īpaši administratīvie rajoni (特别行政区;tèbié xíngzhèngqū) ar ievērojamu autonomiju. Ķīnas Tautas Republika uzskata Taivānu par valsts 23. provinci, kaut arī to kontrolē Ķīnas Republika.
Lielākā daļa provinču robežu (izņemot valsts ziemeļaustrumus) ir veidojušās vēsturiski kopš Juaņu, Minu un Cjinu dinastiju laikiem un nereti nospraustas pa izteiktām ģeogrāfiskām robežām, kā arī veido kulturālas un lingvistiskas robežas starp iedzīvotāju grupām. Nesenākās izmaiņas 1. līmeņa administratīvajā iedalījumā ir Hainaņas provinces (1988) un Čuncjinas municipalitātes (1997) izveide, kā arī Honkongas (1997) un Makao (1999) īpašo administratīvo rajonu nodibināšana. Otrā (prefektūras) līmeņa administratīvo iedalījumu veido 7 prefektūras (地区; dìqū), 30 nacionālo minoritāšu autonomās prefektūras (自治州; zìzhìzhōu), 294 prefektūras līmeņa municipalitātes (地级市; dìjíshì) un 3 aimaki (盟; méng; ; ayimaɣ) Iekšējā Mongolijā. Līdz 1983. gadam prefektūras bija dominējošās 2. līmeņa administratīvā iedalījuma vienības, kad tās tika aizstātas ar prefektūras līmeņa pilsētām. Prefektūras šobrīd pastāv tikai Heilundzjanā, Tibetā un Siņdzjanā.
Trešā (apriņķa) līmeņa administratīvo iedalījumu veido 1408 apriņķi (县; xiàn), 117 minoritāšu autonomie apriņķi (自治县; zìzhìxiàn), 360 apriņķa līmeņa municipalitātes (县级市; xiànjíshì), 913 pilsētu rajoni / priekšpilsētas (市辖区 / 区; shìxiáqū / qū), 49 hošuni (旗; qí; ; hôxûû), 3 autonomie hošuni (自治旗; zìzhìqí) — hošuni tikai Iekšējā Mongolijā, 1 mežniecības apgabals (林区; línqū) un 1 speciālais apgabals (特区; tèqū).
Ceturtā līmeņa administratīvo iedalījumu veido aptuveni 40 000 pagasta un pilsētas līmeņa pašvaldību, tajā skaitā 1099 nacionālo minoritāšu pagasti.
Piektā līmeņa administratīvais iedalījums pastāv galvenokārt teritoriālās organizācijas up pārvaldes mērķiem un kalpo kā statistikas un pasta piegādes nomenklatūra. Neskatoties uz to, tām ir noteiktas robežas un vēlēts stārasts un/vai pilsoņu komiteja.
Pastāv arī tā saucamā subprefektūras līmeņa municipalitātes, kuru faktiskais rangs ir starp provinci un prefektūru — šo municipalitāšu mērs ir provinces vicegubernatora statusā. Šīs municipalitātes ir Harbina, Čančuņa, Šeņjana, Dzjiņaņa, Naņdzjina, Handžou, Guandžou, Uhaņa, Čendu un Sjiaņa. Līdzīgas subadministratīvā līmeņa iedalījuma vienības pastāv arī citos administratīvajos līmeņos.
Klimats
Ķīnai raksturīgs kontinentālais klimats. Tā atrodas piecdesmitajos platuma grādos. Valsts dienvidu daļa atrodas tropu un subtropu joslās, bet ziemeļu daļa aukstajās klimata zonās. Ziemeļu daļas Heilongjiang provincē ir ļoti garas ziemas, taču nav vasaru, turpretī Haiņaņas salā ir garas vasaras, bet nav ziemu. Huanhe upes ielejā ir atšķirīgas gadalaiku maiņas, taču Huanhes upes ieplakas dienvidu daļā pavasaris ir visu gadu. Ķīnas tundras zonas atrodas Tibetā, kurā zema temperatūra ir visos četros gadalaikos.
Armija
Ķīnas Tautas Republikai ir vislielākā armija pasaulē, kuru pēc 2008. gada datiem veido aptuveni 2,34 miljoni karavīru. Ķīnai ir arī otrais lielākais militārais budžets pasaulē aiz ASV.
Demogrāfija
Ķīna ir visapdzīvotākā valsts pasaulē ar 1,3 miljardiem iedzīvotāju, kas veido aptuveni 22% no visas pasaules iedzīvotāju kopējā skaita. Apdzīvotības blīvums Ķīnā ir aptuveni 145 cilvēki uz kvadrātkilometru, un pēc šī rādītāja Ķīna ir astoņdesmit trešā lielākā valsts pasaulē.
Populācija visā valstī ir nevienmērīgi sadalīta. Blīvi apdzīvotajā austrumu krastā apdzīvotības blīvums sasniedz 400 cilvēku uz kvadrātkilometra, centrālajos valsts reģionos apdzīvotības blīvums ir aptuveni 200 cilvēku uz kvadrātkilometra, un reti apdzīvotajos reģionos apdzīvotības blīvums ir mazāks kā 10 cilvēku uz kvadrātkilometra. Aptuveni 30,4% no valsts iedzīvotājiem dzīvo pilsētās un ciematos, bet lauku teritorijās dzīvo aptuveni 69,6% no visiem iedzīvotājiem. Valstī ir aptuveni 50,8% vīriešu un 49,2% sieviešu. Jaunieši līdz 14 gadiem veido 25,7% no populācijas, 67,6% no iedzīvotājiem 15 līdz 64 gadus veci, bet tikai 6,7% no iedzīvotājiem ir vecāki par 65 gadiem.
Atteikšanās no stingras centralizētas pārraudzības rada dažādu nozaru, reģionu, iedzīvotāju sociālo slāņu nevienlīdzības problēmas, kā arī to sabalansēšanas grūtības. Iezīmējas visai lielas atšķirības starp bagātajām provincēm, kurās ir labāki klimatiskie apstākļi un augstāka lauksaimniecības zemes kvalitāte (pārsvarā tās ir piejūras dienvidu provinces), un nabadzīgajām ziemeļu provincēm. Pieaug starpība starp turīgo un nabadzīgo iedzīvotāju ienākumiem, kas neatbilst reformu aizsācēja Dena Sjaopina cerībām, ka bagātu cilvēku parādīšanās sekmēs arī nabadzīgo dzīves līmeņa uzlabošanos. Efektīvāka ražošana lauksaimniecībā novedusi pie "lieko" cilvēku parādīšanās, kas, nespēdami nopelnīt iztiku lauksaimniecībā un meklēdami vieglāku dzīvi, miljoniem pārceļas uz pilsētām, kur palielina bezdarbnieku un klaidoņu skaitu. Masu migrācija rada grūtības pilsētu dzīves organizēšanā, palielina komunikāciju un infrastruktūras pārslodzes.
Pieaugot reģionu ekonomiskajai neatkarībai, arvien stiprāk izpaužas provinču separātisms un etniskās problēmas. Turīgās provinces pretojas valsts centrālās varas diktātam, nevēloties vairs dotēt nabadzīgās provinces, kurās pieaug sociālā spriedze un etniskie konflikti mongoļu, uiguru, tibetiešu apdzīvotajos reģionos. Taču kopumā valstī, kuru apdzīvo 56 tautas, lieli etniskie konflikti nav vērojami.
Garīgajā sfērā tiek kultivēta vienprātība. Ar pilsoņu indoktrinēšanu valsts un partijas interešu garā nodarbojas gan valsts iestādes, gan masu informācijas līdzekļi, gan milzīgs ierēdņu (gaņbu) aparāts, kas funkcionē visos līmeņos varas iestādēs un valsts uzņēmumos. Oficiālajos izdevumos tiek propagandēti "pareizie" cilvēki, "Ķīnas lepnums", kuriem jācenšas līdzināties.
Nacionālais sastāvs
Ķīnas Tautas Republikā dzīvo vairāk kā 90 nāciju, tautu un etnisko grupu, bet oficiāli no tām ir atzītas 56 tautības. Haņi (etniskie ķīnieši) ir gandrīz 92 % no valsts iedzīvotāju kopskaita un pārējās tautas tiek apzīmētas kā mazākumtautības vai etniskās minoritātes (少數民族, shǎoshù mínzú). Citas lielākās tautības ir džuani (17 miljoni), hueji (11 miljoni), mandžūri (10 miljoni), uiguri (10 miljoni).
Izglītība
Ķīnas izglītības sistēmas zemākie līmeņi cieš no pārslodzes, bet tās augstskolām ir laba reputācija Āzijā. Labākajās universitātēs konkurss sasniedz vairākus simtus cilvēku uz vietu. 2012. gadā Ķīnā pavisam bija ap 2,5 tūkstoši augstākās izglītības iestāžu. Tomēr arī ārzemju apmācība Ķīnā ir populāra — apmēram 1,5 miljoni ķīniešu 2011. gadā studēja ārzemēs. Tai pat laikā ap 300 tūkstošu ārzemnieku studēja Ķīnā.
Nastja Ļukina
Sabiedriskais tēls
Ārpus sporta vingrošanas Ļukina ir filmējusies. Viņai bija epizodiska loma 2006. gada filmā "Dumpiniece" (Stick It), sportiste 2008. gadā piedalījās seriāla "Intrigante" vienas sērijas uzņemšanā, kā arī seriāla Make It or Break It otrajā sezonā. Vēl tiek paredzēta sportistes filmēšanās CW seriālā Hellcats. Sportiste ir izteikusies, ka nākotnē varētu kļūt par aktrisi. Pēc starta Pekinas Olimpiskajās spēlēs Ļukina piedalījās vairākos sarunu šovos ASV, tai skaitā The Tonight Show with Jay Leno, Late Night with Conan O'Brien un The Oprah Winfrey Show.
Viņa bija viena no The Tour of Gymnastics Superstars tūres dalībniecēm, ko visā ASV pārraidīja MyNetworkTV. TV speciālizlaidums tika pārraidīts 2008. gada 12. oktobrī ABC TV kanālā, tajā piedalījās arī dziedātāji Džese Makartnijs, Kenijs Loginss, Sindija Lopere un Kerola Kinga.
Privātā dzīve
Ļukina tekoši runā gan angļu, gan krievu valodā. 2007. gada pavasarī viņa pabeidza Spring Creek Academy skolu Plano, Teksasā. Pēc tam iestājās Southern Methodist University, taču pārtrauca studijas, lai koncentrētos startam 2008. gada Pekinas Olimpiskajās spēlēs. Atgriezās universitātē 2009. gada pavasarī, taču grafika un sacensību dēļ atkal pameta mācības pirms semestra beigām. 2013.—2016. gadā viņa mācījās Ņujorkas Universitātē, kuru pabeidza kā sporta menedžere un psiholoģe.
Ķīna
Izglītība
Daļu slodzes no valsts izglītības sistēmas noņem privātās skolas, kurās 2004. gadā mācījās 14 miljoni skolēnu. Apmēram puse universitāšu arī atrodas privātās rokās.
Ķīnas sākumskolās īpašs uzsvars tiek likts uz matemātiku un dzimtās valodas apguvi, kuras kopā aizņem vairāk nekā pusi mācību laika. Vēlāk stundu saturs kļūst sabalansētāks. Valdība skolām uzliek par pienākumu arī noturēt dzimtenes mīlestības un komunistiskās morāles kursus.
Izglītības vēsture
Ķīnā senā konfuciānisma tradīcija paredz lielu cieņu pret izglītību un izglītotiem cilvēkiem, tomēr tā pati tradīcija arī norāda uz izglītības nepieciešamību galvenokārt tikai valsts kalpotājiem. Rezultātā izglītība Ķīnā līdz XX gadsimta vidum bija elitāra lieta, kuras izplatību īpaši apgrūtināja sarežģītās ķīniešu rakstzīmes. 1916. gadā Ķīnā darbojās 11 universitātes, vairāk kā 1000 vidusskolu un tām pielīdzināmu skolu un vairāk kā 50 000 pamatskolu. Uz 1949. gadu, neraugoties uz 16 gadus ilgo gandrīz nepārtraukto karu ar Japānu un vienlaicīgo pilsoņu karu, universitāšu un koledžu kopskaits valstī bija pārsniedzis 200, taču analfabēti Ķīnā joprojām bija 90% iedzīvotāju. 1950. gados pie varas nonākušais komunistu-maoistu režīms sākotnēji izvirzīja plānu uzlabot iedzīvotāju lasītprasmi un 7 gadu laikā lasītpratēju skaits dubultojās, taču sekojošā partijas līnijas maiņa un represijas pret izglītoto slāni 1960. gados atsvieda valsti atkal atpakaļ. Kopš 1970. gadiem vērojama stabila augšupeja. 1986. gadā tika ieviesta obligāta izglītība, pirmajiem 9 gadiem atceļot mācību maksu (bet saglabājot skolas maksu par administratīvajiem izdevumiem un skolai vajadzīgajām lietām). Tomēr, vēl 1999. gadā šo deviņgadu obligāto izglītību izdevās nodrošināt tikai 85% bērnu. 2006. gadā tika pieņemts lēmums par trūcīgāko skolēnu atbrīvošanu arī no šiem izdevumiem, 2008. gadā 9-gadīgā izglītība kļuva faktiski bezmaksas.
2001.—2012. gadā skolu reforma samazināja sākumskolu un pamatskolu skaitu gandrīz uz pusi. Tās rezultātā klases bieži ir pārpildītas, 2011. gadā 10% pilsētu skolu klasēs bija 66 un vairāk skolnieku.
Tautsaimniecība
Enerģētika un transports ir ĶTR ekonomikas kritiskās jomas. Kaut arī elektroenerģijas ražošana attīstās strauji, tā atpaliek no rūpniecības vajadzībām. Rūpniecības objektu darbība nereti apstājas elektroenerģijas trūkuma dēļ (it īpaši austrumu un ziemeļaustrumu reģionos). Galvenais elektroenerģijas ieguves avots ir akmeņogles (tas neatrisina visas problēmas, turklāt piesārņo vidi). Ziemeļrietumu rajonos vietējās vajadzības pēc elektroenerģijas tiek apmierinātas par 25%, tāpēc daudzas rūpnīcas strādā 3—4 dienas nedēļā. Tā visa dēļ par turpmāko prioritāti šajā jomā pasludināta hidroelektrostaciju celtniecība.
Transporta problēmas ir vienas no nopietnākajām ĶTR ekonomikā. Daudzas dzelzceļa līnijas vēl joprojām nav elektrificētas. Dzelzceļa līniju nepietiekamā skaita un mazo caurlaides spēju dēļ pasažieru un kravu plūsma koncentrējas dažās centrālajās maģistrālēs, kur bieži rodas sastrēgumi (centrālajos mezglos kravu caurlaide ir 60-70% no nepieciešamā). Bez ultramoderniem transporta veidiem valstī joprojām izmanto arī daudz primitīvākus transporta veidus: no koka vai dzelzsbetona gatavotus upju kuģīšus, pajūgus, rokām stumjamos divričus un nastu nesējus dzīvniekus.
Kultūra
1960. gadu otrajā pusē notika tā sauktā Kultūras revolūcija, kuras laikā Mao Dzeduna piekritēji ar organizētas studējošās jaunatnes kustības (Sarkanie gvardi) palīdzību represēja lielu daļu vecās inteliģences, sabiedrisko un valsts darbinieku, apsūdzot tos kontrevulucionārā darbībā un noskaņojumā. Kā arhaiski un nevienam nevajadzīgi tika iznīcināti vēstures pieminekļi, bibliotēkas, daoistu un budistu klosteri utt.
Ēlerts
Ēlerts (sieviešu dzimtē Ēlerte) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Hektārs
Hektārs (SI simbols: ha) ir viena no metriskās sistēmas atvasinātajām laukuma mērvienībām, vienāda ar kvadrātu, kura malas ir 100 m (1 hm2) vai laukums ir 10 000 m2, un to galvenokārt izmanto zemes mērīšanai. Vienā kvadrātkilometrā ir 100 hektāru.
1795. gadā, kad tika ieviesta metriskā sistēma, ārs tika definēts kā 100 kvadrātmetri, un hektārs ("hekto-" + "ārs") tādējādi bija 100 āri jeb 1⁄100 km2 (10 000 kvadrātmetru). Kad 1960. gadā metriskā sistēma tika racionalizēta tālāk, kā rezultātā tika izveidota starptautiskā mērvienību sistēma (SI), ārs netika iekļauts kā atzīta mērvienība. Tomēr hektārs paliek kā mērvienība, kas nav SI mērvienība, bet ir pieņemta izmantošanai kopā ar SI, un kuras izmantošanu “paredzēts turpināt bezgalīgi”.
Rīta miglā
"Rīta miglā" ir 1966. gada latviešu padomju aktierfilma, īsfilma pēc Egona Līva stāsta "Nora" motīviem. Filmas režisors ir Imants Krenbergs un šis ir viņa diplomdarbs Augstākajos režisoru kursos Maskavā. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.
Sižets
Zvejniekciems Latvijā. Par divu jaunu cilvēku - zvejaskuģa stūrmaņa Arņa un medmāsas Noras - mīlestību.