cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elena Fureira
Elena Fureira (gr; dzimusi Entela Fureraja (sq) Fieri, Albānijā) ir grieķu dziedātāja, aktrise, dejotāja un modes dizainere. Elena piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Kipru ar dziesmu Fuego. Savā pusfinālā, kā arī finālā viņa ieguva 2.vietu, kas ir labākais valsts rezultāts konkursā līdz šim.
Mazie Murāni
Mazie Murāni ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Izvaltas, 13 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.
Geocoris pallens
Geocoris pallens ir Geocoridae dzimtas suga. Geocoris pallens blaktis ir atzīmēts ka dabisks ienaidnieks Bactericera cockerelli lapblusiņai Kalifornijas štata dienvidos.
Ičo
Ičo var būt:
Stagaru infrakārta
Stagaru infrakārta (Gasterosteales) ir asarveidīgo zivju (Perciformes) infrakārta, kas apvieno 21 zivju sugu un kuras iedalītas 3 dzimtās. Pazīstamākie ir stagari. Zinātniskais nosaukums Gasterosteales atvasināts no sengrieķu valodas un nozīmē "kaulainais vēders" — gaster (γαστήρ; "vēders") un ostoun (ὀστοῦν; "kauls").
Kopīgās iezīmes
Stagaru infrakārtas zivīm iegurņa josla nekad nav tieši savienota ar kleitrumu (cleithrum). Ķermenis slaids vai ļoti slaids, kails vai klāts ar kaula plātnītēm. Dažām sugām uz muguras un vēdera ir savrupi dzeloņi. Spuru novietojums un staru skaits tajās ļoti dažāds. Mute maza. Pārtiek no planktona. Uzturas starp jūraszālēm, citiem ūdensaugiem.
Sistemātika
Stagaru infrakārta (Gasterosteales)
Kalna Boliņi
Kalna Boliņi ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Izvaltas, 12 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.
Undrukāni
Undrukāni ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Izvaltas, 10 km no novada centra Krāslavas un 213 km no Rīgas.
Mazie Onzuļi
Mazie Onzuļi ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Izvaltas, 12 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V636.
EUROfusion
Aktivitātes
EUROfusion finansē kodolsintēzes pētījumus saskaņā ar Kodolsintēzes enerģētikas realizācijas un attīstības plānu, kurā izklāstīts efektīvākais veids, kā līdz 2050. gadam uzsākt elektroenerģijas ražošanu ar kodolsintēzi. EUROfusion ietvaros veiktie pētījumi sagatavo ITER iekārtu eksperimentiem un izstrādā konceptu kodolsintēzes demonstrācijai DEMO iekārtā. EUROfusion ir atbildīgs par ar kodolsintēzi saistītiem pētījumiem JET, kurš atrodas Kalemas Kodolsintēzes enerģētikas centrā, Apvienotajā Karalistē. Citas kodolsintēzes iekārtas Eiropā, kur atvēl laiku pētījumiem EUROfusion ietvaros, ir uzskaitītas zemāk:
Melu
Melu var būt:
Mišima
Mišima (ja vai 三嶋}) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Scymnus loewii
Scymnus loewii ir mārīšu suga. Izplatīta Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā (Argentīnā, Brazīlijā, Čīlē, Kolumbijā, Paragvajā, Peru, Urugvajā, Venecuēlā). Pieaugušās mārītes garums ir 1,7—2,3 mm. Ir zināms, ka Scymnus loewii ir dabisks ienaidnieks Bactericera cockerelli lapblusiņai.
Hamada
Hamada var būt:
Onana
Onana var būt:
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Centra rajonā
Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Centra rajonā.
Kanādas karognesēji olimpiskajās spēlēs
Šajā uzskaitījumā apkopoti Kanādas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.
Kanāda vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1900. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1924. gada.
Dubrovka (Kalniešu pagasts)
Dubrovka ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Kalniešiem, 17 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.
Baijī
Baijī (fr) ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Peļniki
Peļniki ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Kalniešiem, 16 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627. Ciemā atrodas Peļņiku Stāvais kalns - valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis.
Sukatnieks
Sukatnieks var būt:
Džonijs Anglis 3
"Džonijs Anglis atgriežas" (en) ir 2018. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Deivids Kerrs. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Bens Millers, Olga Kuriļenko, Džeiks Leisijs un Emma Tompsone. Filmas pirmizrāde Latvijā notika, savukārt Apvienotajā Karalistē pirmizrāde notika. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "Džonijs Anglis" un 2011. gada filmai "Džonijs Anglis atgriežas".
Pēc kiberuzbrukuma Lielbritānijā tiek atklātas visu aktīvo slepeno aģentu identitātes. Šī notikuma rezultātā Džonijam Anglim, kurš bija atvaļinājies, jāatgriežas savā darbā un jāatrod uzbrukumā vainīgais hakeris.
Hippodamia convergens
Hippodamia convergens ir mārīšu suga.
Podgurje (Kalniešu pagasts)
Podgurje ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Kalniešiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 235 km no Rīgas.
Hippodamia convergens
Izplatība
Hippodamia convergens ir plaši izplatīta Ziemeļamerikā — Meksikā, ASV un Kanādas rietumos, un Centrālamerikā. Dienvidamerikā sastopama Kolumbijā.
Cryptolaemus montrouzieri
Cryptolaemus montrouzieri ir mārīšu suga, kuras dabiskais izplatības areāls pieder Austrālijas zooģeogrāfiskajam rajonam. Vairākās kultūraugu kaitēkļu bioloģiskās kontroles programmās mārīte tika introducēta 64 pasaules valstīs — Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Karību reģionā, Āfrikā, Āzijā, Okeānijā un Eiropā. Nepietiekami ir zināms par mārītes izplatību pasaulē, jo tā var būt izplatījusies to valstu, kurās ieviesta, kaimiņvalstīs.
Lielindrica
Lielindrica ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Kalniešiem, 10 km no novada centra Krāslavas un 232 km no Rīgas.
Podgurje (Kalniešu pagasts)
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627.
Dauguļi (Kalniešu pagasts)
Dauguļi ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Kalniešiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.
Lielindrica
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627.
Hippodamia convergens
Ekoloģija
Hippodamia convergens upuru sarakstā ir:
Cryptolaemus montrouzieri
Taksonomija
Cryptolaemus montrouzieri pirmo reizi aprakstījis Mulsants 1853. gadā. Vēlāk Kokerells un Korševskis veikuši Cryptolaemus ģints pārskati. No visām citām sugām savā ģintī Cryptolaemus montrouzieri atšķīrās ar krāsu: tikai šai sugai ir melnas tībijas.
Izplatība
Primāri Cryptolaemus montrouzieri apdzīvo Austrāliju. No 1897. līdz 1924. gadam mārīti introducēja Jaunzēlandē māņbruņutu bioloģiskās kontroles programmas ietvaros. Tagad tā ir sastopama Oklendā un Nortlendā. Apgabalos ar aukstāku ziemu mārītes nevar izdzīvot.
Ekoloģija
Cryptolaemus montrouzieri var sastapt uz augiem, kas ir apdzīvoti ar māņbruņutīm un ar citiem Coccoidea augšdzimtas pārstāvjiem, ka arī lapblusiņas.
Sugas, ar kuriem barojas Cryptolaemus montrouzieri ir:
Izmatošana kaitēkļu bioloģiskajā kontrolē
Cryptolaemus montrouzieri mārīti plaši izmanto kā kaitēkļu bioloģiskās kontroles aģentu. Pirmo reizi mārīti Kalifornijā introducējis Albers Koebels 1891. gadā Planococcus citri māņbruņutu bioloģiskai kontrolei. Kopš tā laika mārīte ir introducēta jau vairākas valstīs visā pasaulē.
Dažādās vietās Karību reģionā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā mārīti introducēja, cīnoties pret Maconellicoccus hirsutus māņbruņuti.
Orius tristicolor
Orius tristicolor ir koku laupītājblakšu suga. Tā ir gan plēsīga gan fitofāga suga, kas var medīt kukaiņus un baroties uz augiem. Pie kukaiņu upuriem pieder dažādi tripši (piemēram, Frankliniella occidentalis), lapblusiņas (Bactericera cockerelli), baltblusiņas, laputis, tīklērces, posmkāju olas un zvīņspārņu sīkie kāpuri.
Livčāni
Livčāni ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Kalniešiem, 16 km no novada centra Krāslavas un 235 km no Rīgas.
Kīsa
Kīsa var būt:
Andžāni (Kalniešu pagasts)
Andžāni ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Kalniešiem, 11 km no novada centra Krāslavas un 229 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V657.
Amnioti
Amnioti (Amniota) ir primārie sauszemes mugurkaulnieki, t.i. tādi, kuru tuvākie priekšteči ir dzīvojuši uz sauszemes. Viņu visa ķermeņa anatomiskā uzbūve ir pielāgota dzīvei uz sauszemes, bet tās formas, kas pavada daļu vai visu mūžu ūdenī, tiek uzskatītas par sekundārām. Tā ir monofilētiska grupa, kuru raksturo dīgļa apvalki, kas veidojas no seroza un amnija dīgļlapām. Pie amniotiem tiek pieskaitīti rāpuļi, putni un zīdītāji. Visiem amniotiem notiek tikai iekšējā apaugļošanās.
Šuvalovs
Šuvalovs var būt:
Amnioti
Embrionālās īpašības
Amniotu un anamniju ķermeņa uzbūves atšķirības, kuru pamatā ir ekoloģiskas atšķirības, ir vērojamas jau embrionālajā attīstībā. Sākumā abu grupu dīglis attīstās, brīvi guļot uz olas dzeltenuma, ieslēgts tikai olas apvalkos. Anamnijiem attīstības gaitā dīglis pārrauj olas apvalkus un turpina attīstīties ūdenī, pārtiekot no olas dzeltenuma un elpojot ar žaunām. Turpretī amniotiem agrā attīstības stadijā apkārt dīglim no olas virsmas sāk pacelties gredzeniska kroka. Tā arvien vairāk palielinās un apaug apkārt dīglim, un tās malas sakļaujas un saaug tādā veidā, ka iekšējā un ārējā lapiņa kļūst nepārtraukta. Ārējo lapiņu sauc par serozu (serosa), bet iekšējo par amniju (amnion). Rezultātā dīglis tiek ieslēgts amnija dobumā, kurā sakrājas īpašs amnija šķidrums, un dīglis peld tajā līdzīgi, kā anamniju dīglis peld ūdenī. Tā amnija šķidrums pasargā dīgli no izžūšanas un dažāda veida mehāniskiem bojājumiem. Tomēr amniota dīglis, ieslēgts nelielā dobumā amnija šķidrumā, nespēj elpot un nevar izdalīt vielmaiņas produktus apkārtējā vidē. Tādēļ amniotu dīglim, izveidojoties amnijam, vienlaicīgi veidojas īpatnējs dīgļa orgāns — alantojs (allantois) jeb dīgļa urīnpūslis. Alantojs rodas kā dīgļa zarnas pakaļējās daļas izspīlējums un, pieaugot, pārvēršas lielā pūslī, kas atrodas dobumā starp amniju un serozu. Tajā arī izdalās dīgļa vielmaiņas produkti. Bez to alantojs ir arī dīgļa elpošanas orgāns, jo tam ar asinsvadiem bagātā ārējā siena saaug ar serozu, un caur olas poraino čaumalu starp asinīm, kas atrodas alantoja kapilāros, un ārējo vidi notiek gāzu apmaiņa. Tā tas notiek zemākajiem amniotiem (rāpuļiem un putniem). Bet augstākajiem amniotiem (zīdītājiem) alantojs attīstās tālāk, piedaloties placentas izveidošanā. Placenta ir īpašs orgāns, kas realizē saistību starp dīgli un mātes organismu. No amniotu žaunu spraugām tikai priekšējais pāris saglabājas vidusauss veidā. Pārējās žaunu spraugas jau agrīnajā dīgļa attīstības stadijā izzūd bez pēdām. Amniotiem, atšķirībā no anamnijiem, nav kāpura stadiju. Šīs embrionālās īpatnības ļauj amniotiem pārtraukt saistību ar ūdens vidi un izplatīties pa visu sauszemi.
Nagasato
Nagasato (japāņu: 永里) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Amnioti
Pieaugušo īpatnības
Arī pieaugušo amniotu morfoloģiskās īpatnības atšķiras no anamnijiem. Anamniju ķermeni klāj gļotaina āda, kas ir pielāgota dzīvei ūdenī vai mitrā atmosfērā. Amniotiem āda nav gļotaina, jo virsējā epitēlija kārta ir pārragojusies, uzkrājoties epidermas šūnās ragvielai (keratohialīnam). Šī ragvielas sega ar lielu ķīmisko izturību pasargā dziļākos ādas slāņus no dažādām kaitīgām gaisa vides ietekmēm, kā arī no izžūšanas. Turklāt to ķermeni var sargāt dažādi ragvielas veidojumi — zvīņas, spalvas, apmatojums. Sānu līnijas orgānu, kas ir raksturīgi anamnijiem, amniotiem vispār nav. Sauszemes dzīvesveids nosaka ķermenim izteiktāku diferenciāciju nodalījumos un ciešāku pāra ekstremitāšu artikulāciju ar ass skeletu. Ķermeņa diferenciācija izpaužas arī labi attīstītā kaklā, kura skelets sastāv jau no daudziem skriemeļiem. Pirmajam skriemelim (atlantam) ir gredzena forma, bet otrajam skriemelim (epistrofējam) ir zobveida izaugums, kurš ieiet atlanta gredzenā. Šāda skriemeļu uzbūve dod iespēju galvai būt kustīgākai, un tā var kustēties ne tikai vertikālā plaknē attiecībā pret pirmo kakla skriemeli, kā abiniekiem, bet arī pagriezties. Pagriežoties galvaskauss kopā ar pirmo kakla skriemeli var grozīties uz otrā skriemeļa zobveida izauguma.
Vidukļa nodalījumā ir izšķirams krūšu un jostas nodalījums. Krūšu nodalījuma skeletu veido ribas, kas pievienojas krūšukaulam, veidojot krūšukurvi, kāds ir tikai amniotiem. Rezultātā priekšējās ekstremitātes iegūst stipru atbalstu. Krustu nodalījums sastāv vismaz no diviem skriemeļiem un izturīgi savienojas ar iegurni, kas ir drošs atbalsta punkts pakaļējām ekstremitātēm. Tā kā ribas ir kustīgi savienotas gan ar mugurkaulu, gan ar krūšukaulu, tad krūšukurvis var paplašināties un sašaurināties, kas savukārt ļauj plaušām paplašināties un saplakt. Rezultātā elpošana ar plaušām amniotiem ir enerģiskāka, nekā anamnijiem.
Visās amniotu orgānu sistēmās izpaužas atsevišķu orgānu lielāka diferenciācija, kas īpaši spilgti izteikta asinsrites un urogenitālajās sistēmās. Asinsrites sistēmā notiek kaut daļēja sirds kambara labās un kreisās puses norobežošanās un arteriālā stumbra sadalīšanās plaušu artērijās un aortas lokos, kā rezultātā arteriālās un venozās asins plūsmas atdalās viena no otras. Urogenitālajā sistēmā vidukļa nieri (mezonefrosu) nomaina iegurņa niere (metanefross), kas pilnīgi izpilda izvadorgāna funkciju. Bet vidukļa niere vai nu pilnībā reducējas kopā ar Volfa kanālu (mātītēm), vai arī saglabājies ir tikai Volfa kanāls, kam ir sēklvada funkcija (tēviņiem).
Galvas smadzenes amniotiem ir attīstījušās progresīvāk, nekā anamnijiem. Tas attiecas galvenokārt uz priekšējām smadzenēm un smadzenītēm. Amniotiem it sevišķi lielas ir priekšējās smadzenes, kurām jau ir rieva, kas sadala puslodes apakšēja nodalījumā, kur tiek uztverti ožas kairinājumi, un augšējā nodalījumā — augstākā nervu darbības centrā. Sakarā ar priekšējo smadzeņu attīstību visa nervu darbība amniotiem ir uz augtāka līmeņa, nekā anamnijiem.
Ogava
Ogava var būt:
Hematūrija
Hematūrija ( no — 'asins' un  — 'urīns') ir medicīnisks termins, kas nozīmē asins esamību urīnā virs fizioloģisko normu lielumiem. Viens no tipiskiem nieru un urīnizvadkanālu traucējumu simptomiem. Vesela cilvēka urīnā atrod 1-2 eritrocītus redzes laukā jeb 10 000—100 000 šo šūnu urīna porcijā, savāktā 12 stundu laikā. 3-5 eritrocītu atrašana urīnā jau skaitās hematūrija.
Sakaguči
Sakaguči (ja) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Drakonu kalni
Drakonu kalni (af, zu, st) ir kalnu grēda Āfrikas dienvidos, Dienvidāfrikas Republikā un Lesoto. Tās augstums ir no 2000 līdz 3482 metriem virs jūras līmeņa. Augstākā virsotne ir Tabana Ntlenjana, Lesoto. Šī kalnu grēda stiepjas aptuveni 1125 km garumā.
Lielākā daļa kalnu ir iekļauti Drakensbergas parkā, kas ir iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Etimoloģija
Afrikandu nosaukums Drakensberge cēlies no nosaukuma, ko holandiešu kolonisti deva kalnu grēdai, nosaucot to par Drakensbergen jeb Drakonu kalniem, jo tā atgādināja Pūķa muguru. Savukārt Zulu valodā ir sastopams arī nosaukums uKhahlamba, kas nozīmē "šķēpu barjera", jo vietām grēdai ir veidojušās stāvas bazalta kolonnas, kas atgādina barjeru.
Kavamura
Kavamura (ja vai 河村) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Žurku skrējiens
"Žurku skrējiens" (en) ir 2001. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Džerijs Cakers. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Džons Klīss, Vūpija Goldberga, Kuba Gudings jaunākais, Sets Grīns, Džons Lovics, Brekins Meijers, Eimija Smārta un Keitija Nadžimi. Filmas pirmizrāde notika.
Filmā Lasvegasas kazino magnāts sešām cilvēku grupām dod uzdevumu noskriet 563 jūdzes no Lasvegasas kazino līdz Ņūmeksikas pilsētas Silveras dzelzceļa stacijai, kur skapī noglabāta soma ar diviem miljoniem dolāru; pirmais cilvēks, kurš šo skapīti sasniegtu, uzvarētu un iegūtu tajā esošo naudu.
Rumāņi
Rumāņi (ro, ) ir rumāņu valodā runājošie Rumānijas un Moldāvijas iedzīvotāji. Kopējais rumāņu skaits pasaulē tiek lēsts no 24 līdz 30 miljoniem.
Leikocitūrija
Leikocitūrija ir leikocītu atrašanās urīnā. Urīna nogulsnēs normā vīriešiem redzes laukā redz 0—1 leikocītu, sievietēm līdz 5—6 leikocītiem. Lai noteiktu leikocitūrijas avotu, izmanto diferenciāldiagnostiskus testus, kas ļauj noteikt urīna nogulšņu leikocītu populāciju. Izšķir infekcijas leikocitūriju un aseptisku leikocitūriju.
Koss
Koss var būt:
Sugita
Sugita (ja) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Čuibe
Čuibe var būt:
Džonijs Anglis atgriežas
"Džonijs Anglis atgriežas" (en) ir 2011. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Olivers Pārkers. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Džiliana Andersone, Dominiks Vests, Rozamunda Paika, Daniels Kalūja un Ričards Ščifs. Filmas pirmizrāde notika Apvienotajā Karalistē. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "Džonijs Anglis". 2018. gadā filmai iznāca turpinājums "Džonijs Anglis 3".
Šajā filmā Džonijam Anglim jāaptur starptautiski teroristi, kuri medī Ķīnas premjeru.
Proteīnūrija
Proteīnūrija ir olbaltumvielu izdalīšanās ar urīnu. Veselam pieaugušam cilvēkam diennaktī ar urīnu izdalās 30—50 mg olbaltumvielu. Bērniem līdz 1 mēneša vecumam diennaktī izdalās 240 mg/m2/dienn., bērniem, vecākiem par 1 mēnesi, izdalās līdz 60 mg/m2/dienn. olbaltumvielas diennaktī.
Fizioloģiska proteīnūrija
Olbaltums sievietēm stāvoklī var izdalīties vairāk: līdz 30 mg ir norma, no 30 līdz 300 mg ir mikroalbuminūrija, no 300 un vairāk ir makroglobulinūrija.
Radījums
Radījums (en) ir 1982. gada šausmu filma, kas balstīta uz Džona Vūda Kempbela noveli "Who Goes There?". Filma ir 1951. gada filmas The Thing From Another World jauns ekranizējums. Filmā Antarktikas pētnieku grupa uzduras citplanētietim, kurš sāk pārņemt grupas biedru ārējo izskatu un uzbrukt viņiem.
Filmas režisors ir Džons Kārpenters, galvenās lomas atveido Kurts Rasels, Vilfords Brimlijs, Kīts Deivids, Donalds Mofats, T. K. Kārters, Deivids Klenons, Ričards Daizarts, Čārlzs Halahans un Kristofers Meloni. Filmas pirmizrāde notika.
Filma tiek saukta par vienu no visu laiku biedējošākajām šausmu filmām, lai gan savulaik tā tika uzskatīta par izgāšanos un nepatika ne kritiķiem, ne skatītājiem.
Evelīna Pārkere
Kā aktrise kļuvusi pazīstama ar Alises Vētras attēlošanu seriālā "Viss pa jaunam!". 2021. gadā viņa debitēja kino ar lomu filmā "Saki Jā!".
Glazova
Glazova var būt:
Mežinskis
Mežinskis var būt uzvārds:
Kauņas arhikatedrālā bazilika
<mapframe text="Kauņas arhikatedrālā bazilika" width=260 height=260 zoom=18 > { "type": "ExternalData", "service": "geoshape", "ids": "Q1686988" } Kauņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila arhikatedrālā bazilika (lt) ir Romas katoļu katedrāle un bazilika, kas atrodas Lietuvas pilsētas Kauņas vecpilsētā. Kauņas arhidiecēzes katedrāle. Nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 842).
Precīzs bazilikas celšanas laiks nav zināms, bet rakstos tā pirmoreiz minēta 1413. gadā. 1473. gadā pie bazilikas minēta skola. Baznīcas celtniecības darbi tika pabeigti tikai 1624. gadā. Baznīca cieta poļu 17. gadsimta vidus karos ar Krieviju, tomēr 1671. gadā tika atkal atjaunota. 1732. gadā tā cieta ugunsgrēkā un tika atjaunots tikai viens no diviem torņiem. 1771. gadā karalis Staņislavs Poņatovskis ziedoja līdzekļus baznīcas interjera uzlabošanai. Baznīca tika renovēta arī 1800. gadā. No 1808. līdz 1864. gadam tā piederēja augustīniešu ordenim. 1895. gadā pāvests Leons XIII pasludināja baznīcu par katedrāli, bet 1926. gadā - pāvests Pijs XI - par baziliku.
Baznīcas kriptā apglabāti bīskaps un vēsturnieks Motejus Valančs (Motiejus Valančius, 1801 — 1875) un kardināls Vincents Sladkevičs (Vincentas Sladkevičius, 1920 — 2000), bet ārpusē, pie baznīcas sienas, ir mācītāja un dzejnieka Mairoņa (Maironis, 1862 – 1932) mauzolejs.
Heliotrops
Heliotrops jeb asinsakmens ir halcedona paveids, kuram tumši zaļā krāsa izraibināta ar sarkanās jašmas ieslēgumiem. Kā kvarca grupas minerālam tā cietība ir piemērota apstrādāšanai, un to bieži izmanto telpu apdarei. Lielākās atradnes vietas atrodas Austrālijā, Brazīlijā, Ķīnā, Indijā un ASV.
Cimoškas (Kombuļu pagasts)
Cimoškas ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 4 km no novada centra Krāslavas un 222 km no Rīgas.
Cīņas sports 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Cīņas sports 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no deviņiem sporta veidiem. Cīņas sporta sacensīnas notika no 10. līdz 11. aprīlim. Sacensības tika aizvadītas Panatinaiko stadiona ielejā uz smilšu seguma. Sportisti varēja sacensties grieķu-romiešu cīņā, tie nebija sadalīti svara kategorijās. Cīņā nebija laika ierobežojuma, cīkstonis zaudēja, ja viņš tika nomests uz lāpstiņām. Šajās olimpiskajās spēlēs startēja 5 cīkstoņi no 4 valstīm.
Par olimpisko čempionu grieķu-romiešu cīņā kļuva Vācijas sportists Kārlis Šūmanis, bet otro un trešo vietu ieņēma Grieķijas sportisti Georgijs Cits un Stefans Hristopuls.
Medaļnieki
Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu; Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.
Pārstāvētās valstis un sportisti
Cīņas sportā startēja pieci cīkstoņi no četrām valstīm.
Valstis
Iekavās uzrādīts cīkstoņu daudzums no valsts.
Pauls Kalniņš
Pauls Kalniņš var būt:
DOT LT
DOT LT ir Dānijas aviokompānijas Danish Air Transport meitas kompānija, kas nodarbojas ar starptautiskiem aviolīzinga pakalpojumiem. Galvenā mītne atrodas Kauņas starptautiskajā lidostā. Flotē ir Airbus, Saab un ATR lidmašīnas. Dibināta 2003. gadā kā Danu Oro Transportas. 2006. gadā pārsaukta pašreizējā vārdā. Kompānijā strādā 95 darbinieki.
Hēms
Hēms (no grc (haima) — 'asinis') ir viena no olbaltumvielu prostētiskajām grupām — kompleksais savienojums, ko veido divvērtīgs dzelzs jons (Fe2+), kas atrodas vidū porfīna makrociklam (četriem pirola cikliem, kas savstarpēji saistījušies ar metīna tiltiņiem). Olbaltumvielas, kuru sastāvā ir viens vai vairāki hēmi, sauc par hemoproteīniem, no kuriem pazīstamākais ir hemoglobīns, kas veic skābekļa un ogļskābās gāzes pārnesi asinīs, kā arī piešķir tām sarkano krāsu.
Acizzia acaciae
Acizzia acaciae ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā (Jaundienvidvelsas, Dienvidaustrālijas un Viktorijas štatos) un Jaunzēlandē. Attīstās uz Acacia melanoxylon.
Ločmelis
Ločmelis (sieviešu dzimtē Ločmele) ir viens no populārākajiem Latgales iedzīvotāju uzvārdiem.
Pēc vienas no tautas versijām, uzvārds esot cēlies no latgaļu lāču medniekiem. Mednieks, kurš nomedījis lāci, mielastā vienmēr esot dabūjis lāča mēli (vietējo izrunā - lōča mieli).
Padomju okupācijas diena
Padomju okupācijas diena var būt:
Lokāma valoda
Lokāma jeb fleksīva valoda ir valoda, kurā gramatiskās vārdu kategorijas un sintaktiskās attiecības pamatā ir izteiktas ar galotnēm. Pie lokāmajām valodām pieder indoeiropiešu un semītu valodas.
No indoeiropiešu valodām īpaši bagāta un daudzveidīga fleksija (galotņu sistēma) ir sanskritam, sengrieķu, latīņu, baltu valodām − lietuviešu un latviešu, kā arī slāvu valodām. Tādās valodās, kā angļu, franču, vārdu locīšanas sistēma jau ir ievērojami reducējusies.
Lokāmajās valodās vairākas gramatiskās kategorijas var tikt izteiktas ar vienu un to pašu galotni (piemēram, latv. "valodai" – galotne "ai" izsaka gan vienskaitli, gan datīva locījumu), bet vienas tās pašas gramatiskās kategorijas var tikt izteiktas ar dažādām galotnēm (piemēram, "valodai", "eglei", "naktij" - galotnes "ai", "ei" un "ij" izsaka gan vienskaitli, gan datīva locījumu). Morfēmas vārdā var apvienot gan gramatisko, gan fonētisko atspulgu. Piemēram, tikai salīdzinot vienskaitļa nominatīva formas "ūdens", "akmens", "zibens" ar citiem līdzīgiem vārdiem, var izšķirt galotni "–ens". Tādos vārdos, kā "knislis", "kāpslis" nav viegli identificēt arī piedēkļus.
Lokāmajās valodās pastāv arī t.s. iekšējā fleksija jeb nefonētiskā līdzskaņu un patskaņu mija (piemēram, latv. "līt – liet – laistīt").
Jelgavas Spīdolas Valsts ģimnāzija
Jelgavas Spīdolas Valsts ģimnāzija ir ģimnāzija Jelgavā, kas piedāvā četras dažādas izglītības programmas: humanitārā un sociālā virziena programmu, profesionāli orientētu komerczinību programmu, kā arī matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmu un starptautiskā bakalaurāta programmu. 2018. gada Ata Kronvalda fonda skolu reitingā darbā ar talantīgākajiem skolēniem Jelgavas Spīdolas ģimnāzija ierindota 6. vietā.
Acizzia acaciaebaileyanae
Acizzia acaciaebaileyanae ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā, Jaunzēlandē, Filipīnās, Eiropā (Francijā, Itālijā, Sicīlijā, Vācijā, Šveicē, Slovēnijā), Āfrikā (Dienvidāfrikā), ASV (Kalifornijas štatā). Attīstās uz dažādām akācijām, tajā skaitā Acacia baileyana, Acacia dealbata, Acacia decurrens un Acacia podalyriifolia, un uz Samanea saman.
Jelgavas Spīdolas Valsts ģimnāzija
Vēsture
Jelgavas Spīdolas ģimnāzija tika dibināta 1990. gadā kā skola ar eksperimentālu raksturu, lai tradicionālās padomju skolas vietā piedāvātu jaunas darba formas un metodes, jaunas izglītības programmas. Šādas ģimnāzijas idejas iniciatori bija Latvijas radošā inteliģence — profesors Ilmārs Lazovskis un dzejnieks Imants Ziedonis. Ar Latvijas Kultūras fonda starpniecību skola tika izveidota Jelgavā.
Skolas dibinātājiem bija vēlme daļēji atjaunot klasiskās ģimnāzijas modeli. Mūsdienās no mācību programmām pazudušas klasiskās valodas, sevi pieteicis un blakus humanitārajam un sociālajam virzienam stabili pastāv komercvirziens un eksaktais matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziens, kas orientēts uz vides zinībām.
Džordžs Stiglers
Džordžs Džozefs Stiglers (en, dzimis, miris ) bija amerikāņu ekonomists. 1982. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts. Kopā ar savu draugu Miltonu Frīdmanu bija Čikāgas ekonomikas skolas līderis.
Otrā pasaules kara gados iesaistījās Manhetenas projektā. Pētīja informācijas ekonomiku un valsts beznesa struktūru ietekmi uz valsts regulatatoriem. Viens no Monpelegrīna biedrības dibinātājiem.
Arvīds Lūsis
Arvīds Lūsis (1900—1969) bija latviešu matemātiķis, Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātes profesors. Viņa vecākais brālis Jānis Lūsis bija zoologs.
Dzīvesgājums
Dzimis zemnieku ģimenē 1900. gada 24. novembrī Ķoņu pagasta Kalniņos. Mācījās Ķoņu pagastskolā, Rūjienas draudzes skolā, Valkas reālskolā, kuru absolvēja 1918. gadā, un Valkas ģimnāzijā, kuru beidza 1919. gadā. Studēja Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultātes Matemātikas nodaļā (1919—1925). 1920. gadā paralēli studijām apmeklēja Rīgas vidusskolu skolotāju sagatavošanas kursus. Līdztekus 1923. gadā sāka strādāt Jelgavas valsts skolotāju institūtā par matemātikas skolotāju, kur viņš lasīja matemātikas pamatus un analītiskās mehānikas un hidromehānikas kursus.
1925. gada februārī A. Lūsis saņēma Latvijas Universitātes diplomu ar numuru 35. Papildinājās Leipcigas Universitātes Matemātikas institūtā (1926, 1927) pie profesoriem L. Lihtenšteina, O. Heldera, P. Kēbes, Sorbonas Universitātē (1927) pie profesora J. Perē, Ļeņingradas Valsts Universitātē (1928) konsultējās ar profesoriem N. Ginteru un G. Fihtengolcu. Pēc atgriešanās dzimtenē 1928. gadā viņš uzrakstīja darbu "Permutabās funkcijas un Volterras integrālvienādojumi" kļuva par LU privātdocentu matemātikā. No 1928. līdz 1935. gadam viņš lasīja teorētiskās mehānikas un dažādus speciālos matemātikas kursus un nodarbojās ar zinātnisko pētniecību. 1935. gadā viņu ievēlēja par LU docentu un matemātikas katedras vadītāju. 1935. gadā A. Lūsi ievēlēja par docentu un matemātikas katedras vadītāju. Viņš sāka lasīt tīrās matemātikas kursus. 1936. gadā viņš sagatavoja, rediģēja un izdeva divus E. Lejnieka lekciju kursus: "Augstākā algebra" un "Skaitļu teorija". Pēc prof. E. Lejnieka nāves A. Lūsis lasīja diferenciālvienādojumu un variāciju rēķinu lekciju kursus, kas arī tika izdoti kā lekciju konspekti 1937. un 1938. gadā. A. Lūsis 1938. gadā janvārī nokārtoja doktora grādam nepieciešamos eksāmenus. 1938. gada 4. martā viņš aizstāvēja matemātikas doktora Dr. math. grādu par darbu "Permutablo funkciju teorijas pamatproblēma". Par šo zinātnisko darbu A. Lūsim piešķīra Kultūras fonda prēmiju.
1940. gadā A. Lūsi iecēla par profesoru, matemātikas un mehānikas katedras vadītāju un fakultātes dekāna vietnieku zinātniskajā darbā. Pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā viņu iecēla par LVU Matemātiskās analīzes katedras vadītāju. No 1945. gada līdz sava darbīgā mūža beigām A. Lūsis vadīja Matemātiskās analīzes katedru. Kad 1946. gadā tika noorganizēta Latvijas PSR Zinātņu akadēmija, tad A. Lūsis kļuva par pirmo Fizikas un matemātikas institūta Matemātikas nodaļas vadītāju. Šajā amatā viņš bija līdz 1949. gadam.
Piedalījās starptautiskajos matemātiķu kongresos 1936. gadā Oslo un 1966. gadā Maskavā, kā arī III un IV PSRS matemātiķu kongresā 1956. gadā Maskavā un 1961. gadā Ļeņingradā, bija Francijas matemātikas biedrības biedrs.
Prof. A. Lūsis bija Latvijas PSR ZA Prezidija Matemātikas zinātniskās padomes priekšsēdētājs, darbojās universitātes un fizikas un matemātikas fakultātes zinātniskajās padomēs. Dažādos laika posmos viņš bija ZA Fizikas un matemātikas institūta, ZA Astrofizikas laboratorijas, ZA Fizikas un tehnisko zinātņu nodaļas, RPI Enerģētikas fakultātes zinātnisko padomju loceklis. Pateicoties A. Lūša profesora iniciatīvai, publicēta pilna Latvijas matemātiķu darbu bibliogrāfija līdz 1966. gadam.
Miris 1969. gada februārī.
Armēnijas—Gruzijas karš
Armēnijas-Gruzijas karš notika 1918. gada decembrī starp Gruzijas Demokrātisko Republiku un Armēnijas Pirmo republiku.
Osmaņu uzbrukuma kritiskajā posmā, 1918. gada jūnijā Armēnija ar Gruziju vienojās, ka gruzīnu karaspēks ieņems armēņu apdzīvotos Lori un Ahalkalaki rajonus, aizsargājot pieejas Tbilisi un armēņu iedzīvotāju dzīvības. Osmaņiem aizejot no Kaukāza 1918. gada rudenī, gruzīni atteicās šos rajonus atbrīvot un iebruka vēl citos turku atstātajos rajonos, kurus apdzīvoja armēņi.
Pēc vairākām sadursmēm, 1918. gada 5. decembrī sākas karš, armēņiem iebrūkot Borčali un Ahalkalaki apgabalos, kuros iedzīvotāju vairākums bija armēņi. Britu spiediena rezultātā decembra beigās karš beidzās. Abu valstu attiecības daļēji normalizēja 1919. gada 9.—17. janvāra miera sarunas Tbilisi. Lori apgabala daļā pasludināja neitrālu zonu, Ahalkalaki un Borčali apgabala lielākā daļa palika Gruzijas sastāvā. Armēnija ieguva niecīgu teritoriju. Par strīda risinājumu bija jālemj Parīzes miera konferencei. 1920. gada beigās, kad Armēnijai draudēja sakāve karā ar Turciju, gruzīni ieņēma šo neitrālo teritoriju.
F.B.K. Kaunas (2012)
F.B.K. Kaunas bija Lietuvas futbola klubs, kurš spēlēja Lietuvas Pirma līgā. Klubs beidza pastāvēt 2016. gadā.
Bergamo lidosta
Karavadžo Bergamo — Orio al Serio starptautiskā lidosta (Il Caravaggio Bergamo Orio al Serio International Airport), dažkārt saukta Milānas Bergamo lidosta (it), ir starptautiska lidosta Itālijas ziemeļos. Trešā noslogotākā valsts starptautiskā lidosta, viena no lidostām, kas apkalpo Milānas aviācijas mezglu.
Banceniškas
Banceniškas ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Kombuļiem, 11 km no novada centra Krāslavas un 217 km no Rīgas.
Bergamo lidosta
Izvietojusies 3,5 km uz dienvidaustrumiem no Bergamo pilsētas un 45 km uz ziemeļaustrumiem no Milānas Orio al Serio komūnā. Lidlauks izveidots 1937. gadā militārām vajadzībām. 1949. gadā pārņemts civilā pārvaldē. 1970. gadā nodibināta biedrība lidostas ekspluatēšanai (SACBO) un kopš 1972. gada tiek veikti regulārie reisi. Kopš 2003. gada viena no Ryanair bāzes lidostām. 2011. gadā nosaukta itāļu mākslinieka Karavadžo vārdā.
Lidostai ir divi asfaltēti skrejceļi.
Bizantiešu kalendārs
Kalendārs parādījās 7. gadsimta vidū, nostiprinās Bizantijas impērijā, taču ir zināms arī Rietumeiropā, kas savu kalendāru sāka no Jēzus dzimšanas gada.
Malahīts
Malahīts ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš minerāls, kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.
ASV dienvidrietumu štatos to bieži iestrādā sudraba rotaslietās.Malahīts ir populārs kolekcionāru vidū, un no tā var veidot dažādus izstrādājumus kā lodes, šķīvjus un figūriņas. Galvenās ieguves vietas ir Āfrika, Austrālija, Lielbritānija, Francija, Meksika, Krievija, Dienvidāfrika un ASV.
Malahītu var iegūt arī lielos gabalos, tāpēc tas ir iecienīts apdares materiāls, kurš izmantots iespaidīgu ēku, piemēram, Ziemas pils Sanktpēterburgā celtniecībā. Tur ir malahīta istaba, kas nosaukumu ieguvusi no šī akmens izveidotās grīdas un kolonnu, kā arī lielas, masīvas vāzes dēļ.
Izmantošanas vēsture
Arheoloģiskie pētījumi liecina,ka vara rūda un to pavadošie minerāli, ieskaitot malahītu, tika iegūti jau aptuveni pirms 6000 gadiem Timnā netālu no Elatas, Izraēlā. Rūdas ieguve tur notikusi līdz pat vēlajam neolītam. Senie ēģiptieši pulverveida malahītu un lazurītu lietoja kā acu ēnas, bet līdz pat 18. gadsimtam tos izmantoja kā krāsu pigmentus.
Dziedinošie efekti
Alternatīvās medicīnas kristālu dziedniecībā malahītam piemītot spēcīgas aizsargspējas. Tas esot kareivju akmens, kas var palielināt vēlmi dzīvot un koncentrēt enerģiju viena konkrēta mērķa sasniegšanai. Mazu gabaliņu varot nēsāt līdzi aizsardzībai un pašapziņas celšanai.
Labradors (minerāls)
Labradors pieder pie minerālu grupas, laukšpatiem, kuri ir bieži sastopami Zemes garozā. Tam piemīt nespodra, tumši zilganzaļa krāsa, bet, ja to pagriež pret gaismu, parādās tumši zils mirdzums - irizācija. Vairumam labradoru šis mirdzums ir zilā krāsā, dažiem eksemplāriem - zaļā, violetā vai oranžā krāsā, bet ļoti retos gadījumos redzama visu šo krāsu varavīksne. Šādu zaigojumu rada kristālu struktūrā paralēli ieslēgti sīkizmēra minerāli. Tie atstaro gaismu, radot mirdzošu efektu. Pēc ķīmiskā sastāva labradors ir kalcija nātrija alumosilikāts.
Minerāla nosaukums ir cēlies no Labradoras pussalas Kanādā, kur šis akmens 18. gadsimtā pirmo reizi tika atrasts. Taču minerālu iegūst daudzās valstīs to skaitā Somijā, Norvēģijā, Meksikā, Kanādā, Krievijā un ASV. 19. gadsimtā Krievijā atrastās iegulas veicināja minerāla izmantošanu juvelierizstrādājumos.
Jadlovci
Jadlovci ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Kombuļiem, 12 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.
Lielie Unguri
Lielie Unguri ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.
Kauņas geto
Kauņas geto (lt) bija geto ebreju iedzīvotājiem, ko Vācijas okupācijas iestādes ierīkoja Kauņā Otrā pasaules kara laikā. Geto izveidoja 1941. gada vasarā Kauņas pilsētas Vilijampoles jeb Slobodkas rajonā Neres upes labajā krastā. Tajā tika ieslodzīti apmēram 30 000 cilvēki. Geto pamazām tika samazināts, daļu tā iedzīvotāju pārvietojot uz koncentrācijas un nāves nometnēm, daļu nošaujot IX fortā. 1943. gadā geto tika pārveidots par koncentrācijas nometni, bet 1944. gada jūlijā, tuvojoties Sarkanajai armijai, nometne tika likvidēta, tās iedzīvotājus pārvietojot vai nošaujot, bet ēkas nopostot.
Roberts Suharevs
Roberts Suharevs (dzimis Siguldā) ir bijušais latviešu kamaniņu braucējs.
Piedalījās trīs ziemas olimpiskajās spēlēs. kopā ar Aivaru Poli izcīnīja 11. vietu divnieku sacensībās, kopā ar Aivi Švānu ieguva 11. vietu, bet kopā ar Dairi Leksi 13. vietu.
Servette FC
Servette FC ir Šveices futbola klubs no Ženēvas, kas pašlaik spēlē Šveices Superlīgā. Klubs ir dibināts 1890. gadā. Mājas spēles komanda aizvada Ženēvas stadionā, kura ietilpība ir 30 084 vietu. Servette futbolisti ir 17 reizes kļuvuši par Šveices čempioniem un septiņas reizes izcīnījuši Šveices kausu.
Them Mushrooms
Them Mushrooms ir mūzikas grupa no Kenijas, kas izpilda čakačas, bengas un regeja mūziku. Viņi vislabāk ir zināmi sakarā ar savu 1982. gada dziesmu Jambo Bwana. Grupas dalībnieki ir Tedijs Kalanda, Henrijs Saha un Bens Mutviva. Viņi pārsvarā izpilda iepriekš sarakstītu hitu kaverversijas.
2009. gadā grupas līderis Džons Katana saņēma valsts galvas atzinības balvu no Kenijas prezidenta Mvai Kibaki.
Vēsture
Grupa tika dibināta 1969. gadā. Tās sākotnējais nosaukums bija Avenida Success. Oriģinālajā grupas sastāvā bija Tedijs Kalanda, Billijs Saro, Džordžs Ziro, Džons Katana, Pijs Čitjanda un Prits Njale. Divus gadus vēlāk viņiem pievienojās Deniss Kalume.
1972. gadā grupa tika pārdēvēta par Them Mushrooms. Nosaukumu viņi aizguva no noslēpumainajām "maģisko" sēņu sugām, kas aug Āfrikas lietus mežos. Grupa tiek uzskatīta par vadošo grupu Austrumāfrikā.
Šī grupa sasniedza slavu ar iepriekš nebijušu tāraba un bengas tautas mūzikas žanru maisījumu, pirms sāka darboties čakačas žanrā ar repa un hiphopa elementiem.
Aivars Polis
Aivars Polis (dzimis Aucē) ir bijušais latviešu kamaniņu braucējs. Startēja kopā ar Robertu Suharevu.
Piedalījās, kur kopā ar Suharevu izcīnīja 11. vietu divnieku sacensībās.
1992. gada Eiropas čempionātā ieguva 9. vietu divniekā. 1993. gada Pasaules čempionātā izcīnīja 11. vietu, 1995. gadā 15. vietu, bet 1997. gadā 22. vietu divniekā.
Nauris Puntulis
Nauris Puntulis (dzimis 1961. gada 17. jūlijā Talsu novada Tiņģerē) ir latviešu mūziķis un politiķis. Bijis Latvijas Nacionālās operas un baleta solists (tenors), pazīstams arī kā bijušais grupas "Pērkons" vokālists. Darbojas politikā, kopš 2013. gada bija Rīgas domes deputāts, pārstāv Nacionālo apvienību. 2019. gada jūlijā kļuvis par kultūras ministru Krišjāņa Kariņa valdībā. Ievēlēts 14. Saeimā.
Biogrāfija
1980. gadā apprecējās ar skaistuma un veselības žurnālisti Sandru Puntuli.
Mūziķa darbība
Dziedātāja gaitas N. Puntulis sāka duetā ar Olgu Rajecku kolhoza "Lāčplēsis" ansamblī. Vēlāk dziedāja karavīru ansamblī "Zvaigznīte" un mācījās Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolas vokālajā nodaļā. Grupā "Pērkons" N. Puntulis nonāca 1982. gadā no Siguldas kultūras nama orķestra. Grupā viņš pārsvarā izpildīja romantiskas un liriskas balādes. 1989. gadā dziedātāja izpildītā dziesma "Mēs pārtiekam viens no otra" uzvarēja "Mikrofona" aptaujā.
Tā kā N. Puntulis plānoja veidot dziedātāja karjeru, viņš iestājās konservatorijā. Tur viņš iesaistījās Valta Pūces 1986. gadā dibinātā kameransambļa "Marana" pirmajās programmās. Pēc akadēmijas absolvēšanas dziedātājs uzreiz kļuva par Latvijas nacionālās operas solistu, turpinot koncertdarbību arī grupas "Pērkons" sastāvā. Tā kā 1990. gadu sākumā "Pērkons" samazināja aktīvo koncertdarbību, N. Puntulis varēja koncentrēties operdziedātāja karjerai. 1996. gadā kopā ar Miervaldi Jenču un Guntaru Ruņģi viņš izveidoja apvienību "Trīs tenori". Piedalījies ne tikai operas, bet arī operešu uzvedumos.
Politiskā darbība
2010. un 2014. gadā N. Puntulis nesekmīgi kandidēja no Nacionālās apvienības saraksta attiecīgi 11. Saeimas vēlēšanās un 12. Saeimas vēlēšanās. No Nacionālās apvienības saraksta kandidēja arī 2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās un tika ievēlēts Rīgas domē. 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās tika atkārtoti ievēlēts Rīgas domē, kur kļuva par frakcijas priekšsēdētāju.
2019. gada jūnijā tika paziņots, ka Nacionālā apvienība virzīs N. Puntuli kā kultūras ministra kandidātu Krišjāņa Kariņa valdībā, aizstājot Daci Melbārdi, kuru ievēlēja Eiropas Parlamentā. 8. jūlijā apstiprināts ministra amatā.
2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā. Kultūras ministra amatu saglabāja arī jaunajā K. Kariņa vadītajā valdībā.
Vitelsbahu dinastija
Vitelsbahu dinastija ir vācu izcelsmes dinastija, kuras pārstāvji no 1180. līdz 1918. gadam valdīja Bavārijā. Tās pārstāvji gadsimtu laikā valdīja arī Svētās Romas impērijā, Dānijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Grieķijā, Reinzemē, Ķelnē, Brandenburgā, Holandē, Ungārijā un citur.
Heinrihs Barkhauzens
Heinrihs Georgs Barkhauzens (Heinrich Georg Barkhausen, dzimis 1881. gada 2. decembrī, miris 1956. gada 20. februārī) bija vācu fiziķis. Nodarbojās ar elektronu lampu pētījumiem, un atklāja elektronu lampas galveno parametru sakarības. 1923. gadā laida klajā grāmatu "Elektronu lampas", kas tika atzinīgi novērtēta visā pasaulē.
Dzimis Brēmenē. No 1901. gada studēja fiziku un 1907. gadā grāmatā publicēja savu disertāciju. Visbeidzot viņš sāka strādāt rūpniecībā un ieguva doktora grādu Getingenes Universitātē.
No 1911. gada Barkhauzens vadīja Vājstrāvas tehnikas institūtu Drēzdenes Tehniskajā augstskolā un sāka nodarboties ar elektronu lampas pētījumiem. Tur viņš arī atklāja elektronu lampas galveno parametru sakarību. Barkhauzens piedalījās augstfrekvences svārstību elektronu lampās atklāšanā un magnētisma un elektroakustikas teoriju izstrādāšanā.
Pēc Otrā pasaules kara Barkhauzens atgriezās Drēzdenē, kur palīdzēja atjaunot kara laikā sagrautā institūta darbību. Līdz 1953. gadam vadīja institūtu. Miris 1956. gada 20. februārī.
Polonisms
Polonisms jeb polisms ir aizguvums no poļu valodas kādā citā valodā. Latviešu valodā sastopami tādi polonismi kā, piemēram, ksendzs, vojevodiste un zlots.
Stagaru dzimta
Stagaru dzimta (Gasterosteidae) ir viena no stagaru infrakārtas (Gasterosteales) dzimtām, kas apvieno 18 zivju sugas un kas tiek iedalītas 5 ģintīs.
Latvijā
Latvijā sastopamas 3 stagaru dzimtas sugas: trīsadatu stagars (Gasterosteus aculeatus), deviņadatu stagars (Pungitius pungitius) un jūrasstagars (Spinachia spinachia). Jūrasstagars Latvijā ir apdraudēta un aizsargājama zivju suga.
Kopīgās īpašības
Stagaru dzimtas zivis ir nelielas un slaidas. Parasti 3—18 cm garas. Ķermenis sāniski saplacināts, kails vai segts ar kaula plātnītēm. Pirms muguras spuras brīvstāvoši dzeloņi (skaitā 3—16). Muguras spurai 6—14 stari, astes spurai 12—13 stari. Arī vēdera spurām ir viens ass dzelonis un 1—2 mīksti stari. Augšžokli ietver starpžokļa kauli. Zobi atrodas uz rīkles kauliem un žokļiem. Ikru nēršanai būvē ligzdas un nērsumu apsargā.
Uzvedība
Stagaru dzimtas zivis ir plēsīgas. Tās barojas ar nelieliem kukaiņiem, vēžveidīgajiem un zivju kāpuriem. Visām sugām ir līdzīgi, no citām zivim atšķirīgi, vairošanās ieradumi. Pirms nārstošanas tēviņam attīstās sarkanas krūtis. No ūdensaugiem, izmantojot savu nieru sekrētu, kas satur kopā augus, tas uzbūvē ligzdu. Tad tas cenšas piesaistīt mātītes uzmanību. Ikrus mātīte nērš ligzdā, kur tos tēviņš ar spermu apaugļo. Pēc tam tēviņš ligzdu apsargā, līdz izšķiļas mazuļi. Daži turpina apsargāt arī kāpurus un daži tēviņi pēc nārstošanas mirst.
Sistemātika
Stagaru dzimta (Gasterosteidae)
Marija Saveļjeva
Sportiskā karjera
Galda hokeja turnīros piedalās kopš 2005. gada pavasara. Trenēties sākusi pie tēva Igora Saveļjeva, Igaunijas radio sporta žurnālista un nacionālās izlases kapteiņa. Jau savā otrajā turnīrā — Tallinas kausā ieguva pirmo vietu starp sievietēm. Kopš tā laika Saveļjeva nemainīgi bijusi pirmajā vietā starp Igaunijas sievietēm, kopš 2017. gada rudens ieņem pirmo vietu arī sieviešu pasaules reitingā. Tika gūti panākumi arī starptautiskajās sacensībās, tā, 2011. gada pasaules čempionātā Saveļjeva tikai finālā piekāpās Krievijas spēlētājai Jalbačovai. Kopš tā laika vairākkārt tika iegūtas medaļas pasaules un Eiropas sieviešu čempionātos, līdz 2018. gadā Eiropas čempionātā tika izcīnīta pirmā vieta, bet pēc gada, finālā pārspējot Laimu Kamzolu, tika izcīnīts arī pasaules čempiones tituls. 2021. gadā viņa atkal apstiprināja pasaules čempiones statusu, papildus tam iegūstot arī bronzas medaļu valstsvienību sacensībās.
Tāpat viņa 7 reizes ir bijusi pirmā starp sievietēm ikgadējā Rīgas kausā, tai skaitā pēdējā līdz šim notikušajā — 2019. gada decembrī,  un arī citos Latvijas un citu valstu Pasaules tūres posmos.
Saveļjeva ir vienīgā spēlētāja, kas pasaules un Eiropas čempionātos pastāvīgi spēlē gan sieviešu, gan arī nacionālās izlases komandu pamatsastāvā. Vienlaikus ar sportu viņa piedalās galda hokeja iesācēju turnīru rīkošanā un vadīšanā Igaunijā, kā arī jauno spēlētāju un Igaunijas nacionālās izlases trenēšanā. Kopš 2016. gada — Igaunijas Galda hokeja savienības valdes locekle, tāpēc turnīros vajadzības gadījumā pilda arī organizatora un tiesneša funkcijas.
2019. gadā Igaunija pirmo reizi izveidoja dāmu izlasi pasaules čempionātam, kurā tika iegūta ceturtā vieta. Saveļjeva grupas spēlēs guva 20 punktus no 24. 2021. gadā izlase ieguva trešo vietu.
Valensijas karaliste
Valensijas karaliste pastāvēja mūsdienu Spānijas Karalistes teritorijā no 1238. līdz 1707. gadam un bija viena no Aragonas kroņa zemēm. Izveidota pēc tam, kad rekonkistas gaitā Aragona iekaroja musulmaņu kontrolētās zemes. Karaliste beidza pastāvēt, kad Filips V Aragonas kroņa zemes apvienoja ar Kastīlijas kroņa zemēm, izveidojot vienotu Spāniju. Mūsdienu Valensijas apgabals aizņem karalistes bijušo teritoriju. Karalistes galvaspilsēta bija Valensija. Iedzīvotāju vairākums runāja katalāņu valodas valensiešu dialektā un aragoniešu valodā. Valdošā vairākuma reliģija bija katolicisms, islāmam un jūdaismam paliekot mazākuma reliģijām.
1232. gadā Haime I sāka pirmo kampaņu šī reģiona zemju iekarošanai. Otrā kampaņa sākās 1238. gadā, kad 9. oktobrī Haime I iekaroja Valensijas pilsētu. Trešā kampaņa sākās 1243. gadā un beidzās 1245. gadā, kad Haime I paplašināja iekarojumus dienvidu virzienā. Haime II turpināja iekarojumus dienvidos, ieņemot teritorijas, kuras vēlējās pakļaut arī Kastīlija. Iekarotie musulmaņi regulāri rīkoja dumpjus, un to lojalitāte kristiešu karalim bija apšaubāma. Atklāto un slēpto musulmaņu tiesības pakāpeniski ierobežoja, līdz 1609. gadā tos pilnībā izraidīja no valsts.
Karalis saglabāja varu pār piekrastes auglīgākajām un bagātākajām zemēm, saviem aragoniešu feodālajiem vasaļiem piešķirot kalnainas un mazāk auglīgas zemes. Zemes īpašuma tiesības arī ietekmēja arī jauno iedzīvotāju demogrāfiju. Iekšzemē ieradās kastīliešu valodai radniecīgajā aragoniešu valodā runājoši zemnieki. Piekrastē ieradās valensiešu valodā runājošie katalāņi.
15. gadsimta sākumā Valensija sasniedza labklājības uzplaukumu, plaši tirgojoties Vidusjūras reģionā. Amerikas atklāšana un Spānijas impērijas veidošanās, pavērsa galvenos tirdzniecības ceļus uz Amerikām un Āfriku. Pēc Aragonas Ferdinanda kāzām ar Kastīlijas Izabellu, sākās vienotas Spānijas veidošanās. Vidusjūras tirdzniecība kristiešu un musulmaņu karu dēļ kļuva neizdevīgāka. Apmēram 125 000 musulmaņu izraidīšana 1609. gadā iztukšoja daudzus apgabalus un ciematus, samazinot reģiona ekonomisko aktivitāti.
Boksitogorskas rajons
Boksitogorskas rajons ir Krievijas Ļeņingradas apgabala administratīvais rajons. Rajons robežojas ar Ļeņingradas apgabala Tihvinas rajonu, Vologdas apgabala Babajevas un Čagodas rajoniem, kā arī Novgorodas apgabala Hvoinajas un Ļubitinas rajoniem.
Rajonā boksītu atradnes.