cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tauvošanās
Attauvošanās
Pie nelabvēlīgiem apstākļiem, stipra vēja un straumes, pietauvošanās galu skaitu var dubultot. Tomēr, gatavojoties attauvoties, to skaitu samazina. Ja vējš ir stiprs un pastāv šaubas par to vai kuģis varēs droši stāvēt pie piestātnes, divus pietauvošanās galus var aizvietot ar vienu dubultā novilktu galu - tas ir, gala aci nostiprina uz kuģa, bet pašu galu apvelk apkārt krasta pietauvošanās polerim un tad nostiprina atkal uz kuģa klāja. Tādējādi ir nepieciešama tikai viena vinča, lai galu ātri ievilktu kuģī un tiek aizvietoti divi atsevišķi pietauvošanās gali.
Ja apstākļi atļauj un galu skaits tika dubultots, vispirms atbrīvojas no garākajiem galiem atstājot īsākos. Īpaši svarīgi tas ir kuģa pakaļgalā, jo gari gali, kuru ievilkšana prasa ilgāku laiku, var uztīties dzenskrūvei. Pēc tam galu skaitu var samazināt vēl vairāk atstājot priekšgalā īsu priekšgala tauvu un špringu, bet pakaļgalā īsu pakaļgala tauvu un pievilcējtauvu.
Attauvojoties ar labo bortu no piestātnes tiek izmantots ķīļūdens. Kuģim tiek dota atpakaļgaita, kamēr dzenskrūves soļa iespaidā pakaļgals nesāk bīdīties prom no piestātnes. Pēc tam dzinējs tiek apturēts. To dara tādēļ, ka kuģa vertikālā rotācijas ass neatrodas priekšgalā un pakaļgala kustība prom no piestātnes izraisīs priekšgala uzvelšanos piestātnei. Kad dzinējs ir apturēts, kuģis turpina kustību atpakaļgaitā inerces rezultātā, bet ķīļūdens virzās gar kuģa korpusu un piestātni uz priekšu. Ķīļūdens vispirms bīda kuģi paralēli tam prom no piestātnes un tad, kad ir sasniedzis kuģa korpusu uz priekšu no vertikālās rotācijas ass, atbīda priekšgalu no piestātnes. Pēc tam, ejot atpakaļgaitā, dzenskrūves soļa iespaidā, kuģis attālinās no piestātnes.
Dažkārt jāattauvojas atbīdot kuģi paralēli piestātnei. Tad lieto divus velkoņus vai vienu nostiprinātu priekšgalā. Ar vienu priekšgala velkoni, tas strādā atpakaļgaitā vienlaicīgi prom no piestātnes un uz attauvojamā kuģa pakaļgalu. Velkoņa un kuģa dzinēja ar stūri virzītā spēka komponentes kuģa diametrālās plaknes virzienā ir vienādas un pretēji vērstas novēršot kuģa kustību uz priekšu vai atpakaļ attiecībā pret grunti. Velkonis atbīda no piestātnes kuģa priekšgalu, bet pakaļgalu atbīda pats kuģis strādājot ar dzinēju priekšgaitā un stūri pārliktu līdz galam uz piestātnes borta pusi.
Straume
Pie straumes no kuģa priekšgala, ļauj tai iekļūt starp piestātni un korpusu. Straume atbīda priekšgalu no piestātnes, bet pakaļgalu atbīda ar stūri, pārliktu līdz galam pret piestātni, un dzinēju, strādājošu uz priekšu. Kuģa dzinēju izmanto tikai tik daudz, lai kompensētu straumes iespaidu un kuģim nebūtu ātruma uz priekšu vai atpakaļ attiecībā pret grunti. Straumi tur kuģa priekšgalā un nedaudz piestātnes borta pusē, tad, straumes iespaidā, kuģis pārvietojas paralēli sev prom no piestātnes.
Kad pret piestātni pūš vējš, vai arī tuvu kuģa priekšgalam un pakaļgalam pietauvoti citi kuģi, priekšpusē nostiprina velkoni, kurš, strādājot atpakaļgaitā, atbīda priekšgalu no piestātnes, lai starp kuģi un piestātni varētu ieplūst straume. Pašu kuģa atbīdīšanu no piestātnes paralēli tā diametrālajai plaknei paveic straume. Velkonis nepieciešams, lai palīdzētu uzturēt nepieciešamo leņķi starp diametrālo plakni un straumi.
Pie straumes no kuģa aizmugures, rīkojas līdzīgi kā pietauvojoties ar šādu pašu straumi. Vispirms kuģa pakaļgals jāatbīda no piestātnes, lai starp to un korpusu ielaistu straumi. To var izdarīt piespiežot ar velkoni kuģa noapaļoto priekšgalu tuvāk piestātnei, atvelkot ar velkoni no piestātnes kuģa pakaļgalu, strādājot pret priekšgala špringu ar pašu mazāko priekšgaitu un stūri pārliktu uz piestātnes bortu, vai arī ievelkot priekšgala tauvu. Pēc tam iet atpakaļgaitā. Ja kuģa aizmugurē atrodas cits kuģis, kuģa dzinēju izmanto tikai tik daudz, lai kompensētu straumes iespaidu un kuģim nebūtu ātruma atpakaļ attiecībā pret grunti. Kuģi no piestātnes atbīda straume.
Motorkuģiem, ar augstu apgriezienu dīzeļdzinējiem, pati mazākā gaita bieži vien ir lielāka par nepieciešamo ātrumu. Šādu kuģu dzinējs periodiski jāaptur, lai iegūtu vajadzīgo ātrumu.
Ja straumes nav, kuģa priekšgalu atbīda no piestātnes tā, lai starp kuģa diametrālo plakni un piestātni veidotos neliels leņķis. To var izdarīt ar velkoni atvelkot kuģa priekšgalu, strādājot pret pakaļgala špringu ar pašu mazāko atpakaļgaitu, vai arī ievelkot pakaļgala tauvu. Tad dod priekšgaitu. Sākumā stūre tiek pārlikta uz piestātnes pusi, lai atbīdītu kuģa pakaļgalu no piestātnes. Pēc tam kuģi stūrē, lai ieturētu nelielo leņķi starp tā diametrālo plakni un piestātni.
Gadījumā, ja kuģa priekšgalā pietauvots cits kuģis, var izmantot vienu priekšgala velkoni, kurš strādā atpakaļgaitā vienlaicīgi prom no piestātnes un uz attauvojamā kuģa pakaļgalu. Kuģa dzinējs strādā priekšgaitā ar stūri pārliktu uz piestātnes borta pusi. Tāpat var kuģa pakaļgalu atbīdīt no piestātnes piespiežot ar velkoni kuģa noapaļoto priekšgalu tuvāk piestātnei, atvelkot ar velkoni no piestātnes kuģa pakaļgalu, strādājot pret priekšgala špringu ar pašu mazāko priekšgaitu un stūri pārliktu uz piestātnes bortu, vai arī ievelkot priekšgala tauvu. Pēc tam atiet no piestātnes uz aizmuguri.
Atmuguriski
Attauvojoties atmuguriski no piestātnes labajā bortā, ķīļūdens vietā, lai atbīdītu priekšgalu no piestātnes, var izmantot velkoni vai piestūres ierīci. Tāpat var periodiski dot īslaicīgu impulsu ar dzinēju priekšgaitā un stūri pārliktu līdz galam bortā, lai stabilizētu kuģa kustību.
Pirms attauvoties no piestātnes kreisajā bortā, kuģa pakaļgals jāatbīda no tās tā, lai diametrālā plakne ar piestātni veidotu palielu leņķi. To izdara piespiežot ar velkoni kuģa noapaļoto priekšgalu tuvāk piestātnei, atvelkot ar velkoni no piestātnes kuģa pakaļgalu, strādājot pret priekšgala špringu ar pašu mazāko priekšgaitu un stūri pārliktu uz kreiso bortu, vai arī ievelkot priekšgala tauvu. Ejot atpakaļgaitā, dzenskrūves soļa iespaidā, kuģa pakaļgals pārvietojas uz kreisā borta pusi un priekšgals atbīdās no piestātnes. Kuģis cenšas nostāties ar savu diametrālo plakni paralēlāk piestātnei.
Vējš
Spēcīgs vējš no piestātnes puses var palīdzēt attauvoties, bet kuģa ātrumam atpakaļgaitā pieaugot, tā pakaļgals cenšas pagriezties pret vēju. Tādējādi attauvojoties atmuguriski no piestātnes labajā bortā, kuģa pakaļgalam ir tendence tuvoties piestātnei pārvarot dzenskrūves soļa iespaidu. Attauvojoties atmuguriski no piestātnes kreisajā bortā, dzenskrūves soļa iespaids pastiprina tendenci pakaļgalam virzīties atpakaļ uz piestātnes pusi.
Ja vējš pūš kuģi klāt pie piestātnes, atiešanai no tās var izmantot enkuru, kurš tika atstāts ostas gultnē pietauvojoties, nostiprināt pie kuģa borta velkoni vai divus, slidināt kuģi gar piestātni līdz tās galam vai arī strādājot pret priekšgala špringu ar pašu mazāko priekšgaitu un stūri pārliktu uz piestātnes borta pusi, atbīdīt kuģa pakaļgalu no piestātnes lielākā leņķī pirms atiešanas no tās atpakaļgaitā. Tā kā kuģa ātrumam atpakaļgaitā pieaugot, tā pakaļgals cenšas pagriezties pret vēju, var gadīties, ka kuģa priekšgals tiek uznests uz piestātnes.
Izmantojot vienu velkoni pie stipra vēja, kurš pūš kuģi pret piestātni, velkoni nostiprina priekšgalā. Velkonis atbīda no piestātnes kuģa priekšgalu, bet pakaļgalu atbīda pats kuģis strādājot ar dzinēju priekšgaitā un stūri pārliktu līdz galam uz piestātnes borta pusi.
Ja izlemj slidināt kuģi gar piestātni līdz tās galam, stūri tur ap 10° leņķī uz piestātnes pusi, lai neļautu kuģa priekšgalam atiet no piestātnes. Ja kuģis aties no piestātnes un pēc tam tai tiks uznests virsū, var rasties korpusa bojājumi.
Vidusjūras paņēmiens
Rolkeri ar pakaļgala rampām bieži tauvojās ar pakaļgalu pie piestātnes pirms tam priekšgalā atdodot enkurus. Šādu pietauvošanos sauc par Vidusjūras paņēmienu.
Izmantojot Vidusjūras paņēmienu, kuģis tuvojas piestātnei tai paralēli gar līniju, kurā tiks atdoti enkuri. Vispirms tiek atdots piestātnei pretējā borta enkurs. Kad enkurs ir atdots, uzreiz izlaiž visu nepieciešamo enkurķēdes garumu. Izlaistās enkurķēdes garums ir vismaz par vienu šēkeli lielāks nekā būtu nepieciešams enkurojoties tādā pašā dziļumā.
Enkurspilves lentes bremzi ķēdes izritināšanas laikā nepievelk, jo tas liks kuģim pagriezties ap vertikālu asi, kura iet caur atdotā enkura enkurklīzi. Tāpat, pievelkot lentes bremzi, ir iespējams izraut enkuru no tam paredzētās vietas. Pat enkurķēdes vilkšanās pa grunti, pārvieto kuģa vertikālo rotācijas jeb pagriešanās asi uz priekšgalu no esošās, kā rezultātā kuģa kustība uz priekšu stabilizējas un pastiprinās tā reakcija stūrei un dzinējam. To ņem vērā pārliekot stūri par mazākiem leņķiem, lai noturētu kuģi vajadzīgajā kursā. Ja nepieciešamo kursu notur pārliekot stūri bortā līdz galam un dodot ar dzinēju īslaicīgu impulsu uz priekšu, impulsa ilgumu var samazināt, vai arī var samazināt stūres pārlikšanas leņķi. Vēja iespaids uz kuģi tāpat izmainās. Kuģim ir spēcīgāka tendence pie maziem ātrumiem pagriezties ar priekšgalu pret vēju, nekā tad, ja enkurs atrastos klīzē. Kuģis paiet garām tā rampai paredzētajai vietai uz piestātnes, pirms apstāties un atdot otru enkuru. Nodzēšot kuģa inerci pirms otrā enkura atdošanas, dzenskrūves soļa iespaidā, kuģa pakaļgals pārvietojas uz kreisā borta pusi. Tāpēc, ja piestātne atrodas kuģa labajā bortā, kuģa priekšgalu pirms inerces nodzēšanas pagriež par lielāku leņķi uz kreisā borta pusi, jo, dzenskrūves soļa iespaidā, ejot atpakaļgaitā uz piestātnes pusi, kuģa pakaļgalam būs tendence virzīties pa kreisi. Dzenskrūves soļa iespaidā novērojamo kuģa pakaļgala virzību uz kreisā borta pusi ņem vērā, lai tās rezultātā, kuģa pakaļgals virzītos uz rampai paredzētās vietas pusi nevis tai pāri un projām. Ja piestātne atrodas kuģa kreisā borta pusē, stūri pārliek līdz galam labajā bortā un dod impulsu ar priekšgaitā strādājošu dzinēju. Šoreiz kuģa priekšgalu uz labā borta pusi nav nepieciešams pagriezt par tik lielu leņķi, jo dzinējam strādājot atpakaļgaitā, dzenskrūves soļa iespaidā, kuģa pakaļgals virzīsies uz piestātnes pusi. Pēc otrā enkura atdošanas, aizgriež pirmā enkura lentes bremzi, lai tas sāk ierakties gruntī. Kuģis virzās uz piestātni atpakaļgaitā, bet enkurus izmanto, lai palīdzētu tā stūrēšanai.
Kuģa pakaļgals virzās uz pretējo pusi tai, kurā tiek pievilkta enkurvinčas lentes bremze. Pieturot kreisā borta enkurķēdi, kuģa pakaļgals virzās uz labā borta pusi. Pieturot labā borta enkurķēdi, kuģa pakaļgals virzās uz kreisā borta pusi.
Enkuriem būtu jābūt novietotiem 60° leņķī skatoties no kuģa priekšgala, tad tas tiek turēts neatkarīgi no vēja virziena. Plānojot pietauvošanos, enkurus paredz atdot pietiekami tālu prom no piestātnes, lai ķēdes un distance starp enkuriem veidotu vienādmalu trijstūri.
Pie stipra vēja, kompensē tā iespaidu ar kuģa priekšgala pagriešanas leņķa lielumu pirms otrā enkura atdošanas un ar enkurvinčas lentes bremžu pievilkšanu.
Pēc iespējas ātrāk uz piestātni tiek padoti pietauvošanās gali. Kad tie uzlikti uz krasta poleriem, priekšgalā enkurķēdes tiek izritinātas zem nelielas slodzes, kuģis turpina virzīties atpakaļ, bet pakaļgala pietauvošanās gali tiek ievilkti. Pietauvošanās galus cenšas turēt pēc iespējas tālāk no dzenskrūves, kura var būt nepieciešama, lai noturētu kuģi tā pozīcijā un, lai kuģi apturētu tuvojoties piestātnei. Pēdējos metrus kuģi pie piestātnes pievelk ar pietauvošanās galiem neizmantojot dzinēju, jo kavēšanās gadījumā var nebūt iespējams apturēt dzinēju tik ātri, kā rezultātā kuģis var ietriekties piestātnē.
Tiek izmantots pietiekoši daudz pietauvošanās galu vai trošu, lai varētu enkurķēdes daļēji pacelt virs ūdens un tādējādi aizmugurējos pietauvošanās galus nospriegot.
Attauvošanās
Parasti kuģis atdod un ievelk pakaļgala pietauvošanās galus un uzreiz uzsāk vēja puses enkura ievilkšanu. Kad vēja puses enkura enkurķēdes garums ir palicis divas šēkeles, pārstāj tā ievilkšanu un pievelk vēja puses enkura lentes bremzi. Kuģim dod lēnu vai vidēju priekšgaitu, lai tā virzību uz priekšu kompensētu un apturētu gruntī esošais vēja puses enkurs. Vienlaicīgi ievelk aizvēja puses enkura enkurķēdi. Pārliekot stūri uz viena vai otra borta pusi un izmantojot dzenskrūves radīto ūdens plūsmu gar stūres lāpstu, uztur nemainīgu kuģa kursu un pozīciju, lai vējš neuznestu kuģi atpakaļ uz piestātnes. Kuģa virzību uz priekšu bloķē uz grunts esošais vēja puses enkurs. Tiklīdz aizvēja puses enkurs atraujas no grunts, to turpina ievilkt, bet kuģa priekšgaitu palielina un velk enkurus pa grunti, kamēr kuģis aiziet drošā attālumā no piestātnes. Pēc tam enkurus ievelk enkurklīzēs un iet jūrā.
Kafejnīca Don's Plum
Losandželosas pusaudžu grupa katru nedēļu satiekas vietējā kafejnīcā, lai apspriestu pēdējās neveiksmes viņu neveiksmīgajās dzīvēs.
Holivudas un Hailendas centrs
Holivudas un Hailendas centrs (en) ir tirdzniecības centrs un izklaides komplekss Holivudā, Losandželosā. Centrā 36 000 m2 aizņem Ķīniešu teātris TCL un Dolby teātris (iepriekš zināms kā Kodak teātris), Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas vieta. Pirms tirdzniecības un izklaides centra uzbūvēšanas, šajā vietā atradās viesnīca Hollywood Hotel. Gar centru ved Holivudas Slavas aleja, kas ir visapmeklētākā vieta Losandželosā.
Spuļdzeņi
Spuļdzeņi ir ciems Riebiņu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Kastīres, 19 km no novada centra Riebiņiem un 194 km no Rīgas.
Holivudas un Hailendas centrs
Pretī centram pāri Holivudas bulvārim atrodas teātris El Capitan, ziemeļos redzami Holivudas kalni un Holivudas zīme, rietumos Santamonikas kalni un austrumos Losandželosas centrs. Kompleksa centrā atrodas masīvs trīsstāvu pagalms, kas veidots iedvesmojoties no Deivida Vorka Grifita filmas "Neiecietība" Babilonijas ainas.
Spuļdzeņi
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V744.
Drebeji
Drebeji ir ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā. Atrodas 246 km attālumā no Rīgas.
Dalelvena
Dalelvena (sv) ir 220 kilometrus gara upe Zviedrijas centrālajā daļā.
Izveidojas, pie Jurosas satekot vairāk nekā 300 kilometrus garajām Osterdalelvenai un Vesterdalelvenai. Tek austrumu virzienā. Vēsturiski ievērojama plostošanas upe. Upes krastos Burlenges pilsēta.
Emiļa Melngaiļa memoriālais muzejs
Emiļa Melngaiļa memoriālais muzejs ir komponista un foklorista Emiļa Melngaiļa dzimtas mājas "Melngaiļi", kurās var iepazīties ar mūziķa dzīvi un darbību. Tas ir valsts nozīmes vēstures piemineklis un atrodas Vidrižu pagasta Igatē.
Vēsture
Muzejs tika dibināts 1984. gadā, godinot latviešu kultūrai nozīmīgu personību Emili Melngaili — komponistu, kura mūzikai piemīt latviešu mentalitāte, izpildītājmākslinieku un kordiriģentu, kas atstājis nozīmīgu ieguldījumu Latvijas kora mākslā, fokloristu, kurš bija savācis vairāk kā 5000 melodijas un pierakstus par muzicēšanas tradīcijām un tautas mūzikas instrumentiem.
Darbība
Muzejs pieder pagasta pašvaldībai, bet to apsaimnieko Igates pils darbinieki. Muzejs pastāvīgi atvērts no maija līdz septembrim, citos mēnešos ir apmeklejams iepriekš piesakoties.
Pamatekspozīcija ir veltīta Emiļa Melngaiļa dzīvei un darbiem, muzeja fondos atrodas liels materiālu daudzums par komponista daiļradi. Bez materiāliem par Melngaiļa devumu muzeja apmeklētājiem ir iespējams apmeklēt arī gadskārtu norisēm, latviešu folklorai un tautas mūzikas instrumentiem veltītas izstādes. Tā kā muzejs pilda arī Vidrižu novadpētniecības muzeja funkcijas, aplūkojamas ir Vidrižu skolas vēstures, kolhozu vēstures un Latvijas PSR laiku bērnu un jaunatnes organizāciju izstādes. Muzejs piedāvā arī interaktīvas nodarbības — mācību stundu par Emiļu Melngaili senatnīgā klases telpā vai putnu pasaules iepazīšanu.
Puškari
Puškari ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.
Dimitrijs Tombrofs
1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Dimitrijs Tombrofs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās vieglatlētikas disciplīnās — 800 metru un 1500 metru skriešanā.
800 metru skrējienā viņš startēja otrajā priekšskrējienā. Viņa rezultāts nebija starp diviem labākajiem, tādēļ fināla kārtai viņš nekvalificējās. 1500 metru skrējiena rezultāts arī precīzi nav zināms, taču viņš varētu būt finišējis kā viens no pēdējiem sportistiem.
Dolni Kounice
Dolni Kounice (cz) ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz dienvidiem no Brno pie Jihlavas upes.
Vēsture
Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Berezovka (Upmalas pagasts)
Berezovka (arī Berezauka) ir ciems Vārkavas novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 7,6 km no pagasta un novada centra Vecvārkavas un 214,6 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Auns (zodiaka zīme)
Auns ir pirmā zodiaka zīme, kas reprezentē Auna zvaigznāju. Cilvēki, kas pēc horoskopa ir auni, ir dzimuši laika posmā no 21. marta līdz 19. aprīlim. Tā simbols ir šāds: ♈. Pēc astrologu uzskatiem, tā ir viena no trim uguns zīmēm. Auna zīmi pārvaldošā planēta ir Marss.
Aladārs Gerevičs
Aladārs Gerevičs (hu; dzimis, miris ) bija ungāru paukotājs.
Olimpisko medaļu ir izcīnījusi arī Gereviča sieva Erna Bogena-Bogāti, dēls Pāls Gerevičs un sievastēvs Alberts Bogens.
Pēc sportista karjeras beigām strādājis par treneri.
Siltais
Siltais (rakstos kļūdaini arī Siltāji) ir ciems Gulbenes novada Līgo pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.
Jaunsātu grantskarjera dīķis
Jaunsātu grantskarjera dīķis (arī Jaunsātu karjera ūdenskrātuve) ir privāta mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Jaunsātu pagasta ziemeļu daļā.
Ūdenskrātuve izveidojusies pēc grants karjera izstrādes. Ūdenskrātuvē dzīvo raudas, ruduļi, vīķee, asari, līdakas, līņi, sapali un karūsas. Mājo vēži. 1 kilometru uz ziemeļrietumiem no ūdenskrātuves atrodas Abavnieki. Vairākas peldvietas. Ziemeļu krastā atrodas autoceļš V1445 (Tukums–Kandava).
Hagudi (stacija)
Hagudi (et) ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Raplas apriņķa Raplas pagastā, dzelzceļa iecirknī Tallina—Lelle. Hagudi atrodas 43 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas, 28 km attālumā no Lelles dzelzceļa mezgla stacijas un tajā pietur lielākā daļa Tallinas, Raplas, Lelles, Pērnavas, Tiri un Vīlandes virzienā kursējošo starppilsētu pasažieru dīzeļvilcienu, izņemot Vīlandes ekspresi.
Stacijas ēka
Hagudi stacijas ēka celta 1900. gadā pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir askētiska vienstāva koka celtne ar divslīpes jumtu. 1926. — 1927. gadā stacijas ēkas pamatapjomam piebūvēts perpendikulārs vienstāva apjoms, kurā izvietoti dzīvokļi. Senākais apjoms — stacijas uzgaidāmā telpa mūsdienās netiek izmantots (2012. gadā).
Bagātību sala
Grāmatā pirmoreiz izmantotas vairākas ar pirātiem saistītas lietas (bagātību kartes ar "X" bagātību atrašanās vietā, vienkājaini jūrnieki, kam uz pleciem ir papagaiļi u.c.). Grāmatas formātā pirmoreiz izdota.
2011. gada Singapūras Grand Prix
2011. gada Singapūras Grand Prix izcīņa notika 25. septembrī Singapūrā. Devīto uzvaru sezonā izcīnīja Sebastians Fetels, otrajā vietā atstājot Džensonu Batonu, trešais finišēja Fetela komandas biedrs Marks Vebers.
Kvalifikācija
Piezīmes:
Sacīkste
Piezīmes:
Process (romāns)
"Process" (de) ir Franca Kafkas romāns, kas sarakstīts no 1914. līdz 1915. gadam un izdots 1925. gadā, pēc viņa nāves. Viens no zināmākajiem viņa darbiem, tas stāsta par Jozefu K., vīrieti, kuru apcietina un apsūdz noziegumā, kura būtība netiek atklāta ne viņam, ne lasītājam. Spēcīgi ietekmējoties no Fjodora Dostojevska darbiem "Noziegums un sods" un "Brāļi Karamazovi", Kafka pat Dostojevski nodēvēja par savu asinsradinieku. Tāpat kā divi pārējie Kafkas romāni, "Process" nekad netika pabeigts, lai gan tajā ir iekļauta nodaļa, kas, šķiet, noved stāstu līdz pēkšņām beigām.
Hlučīna
Hlučīna (cz) ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Opavas apriņķī. Pie pilsētas militārais muzejs.
Process (romāns)
Pēc Kafkas nāves 1924. gadā, viņa draugs Makss Brods rediģēja tekstu izdošanai. 1999. gadā laikraksts Le Monde to iekļāva savā 100 gadsimta labāko grāmatu saraksta otrajā vietā.
Hlučīna
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1256. gadā. Netipiski citām Čehijas pilsētām, no 1742. gada ietilpa Prūsijā (no 1871. gada — Vācijā). Tās vāciskais nosaukums bija Hulčīne (de). 1920. gada 4. februārī, pamatojoties uz Versaļas līgumu, Hlučīna līdz ar apkārtnes teritorijām tika iekļauta Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.
Process (romāns)
Romānam ir iznākušas divas ekranizācijas. 1962. gada adaptācijā, ko režisēja Orsons Velss Jozefa K. lomu atveidoja Entonijs Pērkinss, bet 1993. gada versijā to atveidoja Kails Maklahlens.
Krūmu cietpiene
Krūmu cietpiene ir kurvjziežu dzimtas augu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā un Austrumsibīrijā.
Latvijā reti gandrīz visā teritorijā, kur nelielas grupas aug mēreni mitrās vai sausās pļavās, upju ielejās, krūmāju un mežu malās, biežāk ar kaļķi bagātās augsnēs.
Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.
LituanicaSAT-1
Projekta primārais mērķis bija dot universitātes studentiem un jaunajiem inženieriem zināšanas un pieredzi pavadoņu inženierijā. Sekundārie mērķi bija izmēģināt radioamatieru sakaru sistēmu, nofotografēt Lietuvu no kosmosa, izmēģināt atjaunojamās enerģijas avotus kosmosā, izmēģināt īpašus mikrokontrolierus un sensorus.
LituanicaSAT-1 veidojusi 30 cilvēku komanda no Viļņas Universitātes un nekomerciālas organizācijas Inovatyvūs inžineriniai projektai.
Pavadonis veltīts lietuviešu pilotu Steponas Darius un Stasys Girėnas pirmā transatlantiskā lidojuma 80 gadadienai. Pavadonim tādēļ dots vēsturiskās lidmašīnas nosaukums "Lituanica".
Apekalna draudzes novads
Apekalna draudzes novads bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem.
Muižas
Apekalna draudzes novadā bija šādas muižas:
LituanicaSAT-1
Konstrukcija
Kosmiskā aparāta stāvokļa noteikšanai un kontrolei izmantota pasīvā magnētiskā stāvokļa kontroles sistēma, kas sastāv no diviem kustības sensoriem, žiroskopa un magnetometra.
Priekšvēsture
Darbs pie LituanicaSAT-1 projekta sākts 2012. gada jūlijā, kad definēti projekta mērķi. Pirmie aparatūras prototipi izgatavoti 2012. gada decembrī. Pavadoņa aparatūra izgatavota 2013. gada jūlijā. Pavadoņa integrācija un testēšana veikta 2013. gada septembrī un oktobrī.
Lidojuma gaita
LituanicaSAT-1 līdz ar citiem 32 nanopavadoņiem tika palaists plkst. 18:07:05 UTC kosmosa kuģa Cygnus Orb-1 kravas telpā ar nesējraķeti Antares 120 no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (MARS) starta laukuma LP-0A. 12. janvārī Cygnus ieradās Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS).
LituanicaSAT-1 brīvā lidojumā palaists no stacijas Kibo moduļa īpašas nanopavadoņu palaišanas ierīces 28. februārī 07:30 UTC. Reizē ar to palaisti pavadoņi LitSat-1, SkyCube-1, ArduSat-2 un UAPSAT.
paziņots, ka LituanicaSAT-1 misija ir pabeigta.
Lahti "Pelicans"
Lahti "Pelicans" ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Lahti, Somijā, un spēlē SM līgā. Komanda dibināta 1945. gadā.
1999.—2000. gada sezonu "Pelicans" rindās aizvadīja latviešu uzbrucējs Aigars Cipruss, taču 2002.—03. gada sezonā Lahti spēlēja Grigorijs Panteļejevs.
Ivans Elgera
Ivans Elgera Vuhia (es, dzimis ) ir Spānijas bijušais futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.
Savas karjeras laikā pārstāvējis piecus profesionālus klubus, visspilgtāk pārstāvot Real Madrid. Ar Real Madrid komandu izcīnījis trīs La Liga titulus, divus UEFA Čempionu līgas titulus, kā arī vienu Starpkontinentālais kausu un UEFA Superkausu.
Spānijas futbola izlasi Elgera pārstāvēja 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī divos Eiropas čempionātos.
Sasniegumi
Valencia
Abavnieku grāvis
Abavnieku grāvis ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā.
Tek ziemeļu virzienā. Ietek Abavā pie Abavniekiem. Abavnieku grāvi šķērso valsts autoceļš V1445 (Tukums–Kandava), tā krastos atrodas Abavnieki.
Vējiņi
Vējiņi, arī Viejiņi, ir ciems Alūksnes novada Annas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Annas, 8 km no novada centra Alūksnes un 209 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V388, Umāras upes krastā.
Bezgalīgais ceļojums
"Bezgalīgais stāsts" (en) ir 2002. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Nikolasa Spārka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Ādams Šenkmens. Galvenās lomas filmā atveido Šeins Vests, Mendija Mūra, Pīters Kojots un Derils Hanna. Filmas pirmizrāde notika.
Sižets
Lendons Kārters ir populārs jaunietis, kuram patīk iekulties nepatikšanās. Kādu dienu Lendona un viņa draugu grupas joka ietekmē viņu skolasbiedrs tiek nopietni savainots, kā rezultātā skolas direktors Lendonam par sodu liek darboties sabiedriskajā darbā. Sabiedriskais darbs sevī ietver palīdzēšanu mācībās, apkopēja pienākumus vai darbošanos skolas lugā. Lendons izvēlas skolas lugu. Drīz vien Lendonam sāk parādīties grūtības lugai sagatavoties, tāpēc viņš lūdz palīdzību Džeimijai, skolas atstumtajai meitenei. Lai arī Džeimija sākotnēji uzstāda noteikumu, ka Lendons viņā neiemīlēsies, jauniešu starpā drīz vien parādās jūtas, kam pretī stājas Džeimijas slimība — leikēmija, kas nav ārstējama.
Mīkstā cietpiene
Mīkstā cietpiene ir kurvjziežu dzimtas augu suga ar diezgan šauru izplatības areālu Centrāleiropā.
Latvijā suga sastopama reti, pārsvarā valsts centrālajā daļā. Latviju šķērso sugas vienlaidu izplatības ziemeļu robeža, un suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.
Nelielas grupas krūmainās pļavās, grāvju malās un mežmalās.
Dreijerovka
Dreijerovka (arī Dreiverovka ) ir skrajciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Rēzeknes upes kreisā krastā iepretī novada centram Rēzeknes pilsētai 8 km no pagasta centra Ozolmuižas un 239 km no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas Aivara Ušpeļa keramikas kolekcija.
Noriņas
Noriņas ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.
Barselona (Venecuēla)
Barselona, oficiāli Nueva Barselona del Serosanto (Nueva Barcelona del Cerro Santo), ir pilsēta un osta Venecuēlas ziemeļos, Ansoategi štata centrs. Izvietojusies Karību jūras dienvidaustrumos Kariako līča piekrastē Neveri upes krastā. Kopā ar Puertolakrusu, Lečeriju un Gantu veido Lielo Barselonu ar vairāk kā 800 tūkstošiem iedzīvotāju.
Vēsture
Pilsētu 1634. gadā dibināja spāņu konkostadors Huans Orpi, bet tā ātri iznīka. 1671. gadā pāris kilometrus tālāk to no jauna dibināja gubernators Sančo Fernandess de Angulo. Kādu laiku tā bija Jaunās Andalūzijas pārvaldes centrs, vēlāk, līdz 1864. gadam, — Barselonas provinces centrs. Mūsdienās ievērojams rūpniecības un tūrisma centrs, vairākas universitātes.
Simplikijs
Simplikijs (la, dzimis ap 420. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 468. gada līdz 483. gada martam. Viņš bija pāvesta Hilārija pēctecis, kura pontifikāts bija politiski vētrains. Simplikija pontifikāta laikā Austrumu baznīca sašķēlās starp pareizticīgajiem un monofizītiem. 475. gadā, kad Austrumromas impērijā varu ieguva Bazilisks, jaunais valdnieks atbalstīja monofizītus, kas vēl vairāk veicināja sašķeltību.
Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase
Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase ir bobsleja, kamaniņu un skeletona trase. Izvietojusies Pekinas Jaņcjinas priekšpilsētā. Norises vieta ir 16 virāžas ar dažādiem leņķiem un nogāzēm. Trases kopējais augstums ir 1975 metri, bet sacensību trases garums — 1615 metri.
Sacensību trasi sāka būvēt 2018. gada jūlijā un pabeidza 2020. gada novembrī. Tās būvniecība izmaksāja 2,3 miljardus dolāru. Trasē ir 10 000 skatītāju vietu, no kurām 2000 ir sēdvietas un 8000 — stāvvietas. Pirmie testa braucieni trasē tika aizvadīti 2020. gada oktobra beigās. Gadu vēlāk, 2021. gada 25. oktobrī, trase oficiāli tika atklāta ar divām skeletona sacensībām, vēlāk tajā notika arī pirmās sacensības bobslejā.
Šajā trasē 2022. gada ziemas olimpisko spēļu laikā notika bobsleja, kamaniņu braukšanas un skeletona sacensības.
Līgomuiža
Līgomuiža ir ciems Gulbenes novada Līgo pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V430, Asarupes krastā.
Melu virpulī
"Melu virpulī" (en) ir 2008. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz Deivida Ignatiusa tāda paša nosaukuma romāna. Filmas režisors un viens no producentiem ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas atveido Leonardo Di Kaprio, Rasels Krovs, Marks Strongs, Vinss Kolosimo un Oskars Īzāks. Filmas pirmizrāde notika.
CIP aģents Jordānijā medī spēcīgu teroristu līderi, tai pašā laikā atrodoties starp savu amerikāņu uzraugu un Jordānijas spēku neskaidrajiem nodomiem.
Oguzhans Ezjakups
Oguzhans Ezjakups (tr, dzimis ) ir turku futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Ezjakups pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Beşiktaş" un Turcijas futbola izlasi.
Turcijas futbola izlases sastāvā ir piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.
Sasniegumi
Beşiktaş
Tatjana Baramzina
Otrā pasaules kara gados beigusi Centrālo sieviešu snaiperu skolu, karoja 3. Baltkrievijas frontē. 1944. gada 5. jūlijā tika nogalināta no prettanku šautenes. Līķi izdevās atpazīt pēc mundiera atliekām un matiem. 1945. gadā viņai tika piešķirts Padomju Savienības Varoņa goda nosaukums.
Starptautiskais bankas konta numurs
Starptautiskais bankas konta numurs jeb IBAN ir starptautiski pieņemta sistēma bankas kontu identificēšanai. Tā ieviešanu sākotnēji noteica Eiropas Banku Standartu komitejas (ECBS) lēmumi, bet vēlāk tas kļuva par starptautisku standartu ISO 13616. Pašreiz spēkā esošais standarts ir ISO 13616:2007, kas nosaka Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrību (SWIFT) kā reģistratoru (Latvijas standarts LVS ISO 13616:2007 ). Sākotnēji to lietoja Eiropas Savienības ietvaros, taču, uz 2016. gada 29. februāri, to ir ieviesušas 69 valstis visā pasaulē.
Struktūra
IBAN numurs sastāv no 34 burtiem un cipariem, sekojošā secībā:
Gailīšu strauts (Vēdzeles pieteka)
Gailīšu strauts ir Vēdzeles kreisā krasta pieteka Tukuma novadā.
Tek austrumu virzienā. Ietek Vēdzelē augšpus Gobu kapiem. Gailīšu strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.
Jēkabpils mākslas skola
Jēkabpils mākslas skola ir profesionālās mākslas ievirzes jeb interešu izglītības iestāde Jēkabpilī, kas atrodas Daugavas kreisajā pusē, bijušās Kena muižas ēkā. Adrese: Dambja ielā 19.
Vēsture
Mākslas skola tika dibināta 1993. gada 1. oktobrī un tās pastāvēšanas gados par skolas absolventiem kļuvuši vairāk nekā 400 audzēkņu. Izglītības iestāde ir akreditēta, visiem pedagogiem ir augstākā profesionālā izglītība. Skolā audzēkņi apgūst piecgadīgu licencētu izglītības programmu "Vizuāli plastiskā māksla", kas ietver zīmēšanu, kompozīciju, gleznošanu, veidošanu un akadēmiskās mākslas pamatus. Papildus iespējams apgūt tādus priekšmetus kā stikla apgleznošanu, keramiku, kokapstrādi, grafiku, datorgrafiku un tekstilmākslu. Skolai ir filiāles Zasā un Atašienē, kā arī mākslas klase Aknīstē. Izglītības iestādes pedagogi un audzēkņi regulāri organizē izstādes, konkursus, netradicionālās modes skates un tikšanās ar māksliniekiem, katru gadu pilsētā rīko Mākslas dienas, kas Jēkabpilī norit no 15. aprīļa līdz 15. maijam. Skolai ir sadarbība ar Vācijas un Dānijas mākslas skolām.
Dreimaņi (Dunavas pagasts)
Ciema apkārtnē atrodas Daudzvārdu ezers.
Boutona scinks
Boutona scinks (Cryptoblepharus boutonii) ir scinku dzimtas ķirzaka, kas sastopama Maurīcijā.
Nosaukums
Sugas latīniskais nosaukums piešķirts par godu franču botāniķim Luijam Boutonam (1799—1878).
Izplatība
Sastopams Maurīcijas piekrastē un tuvējās saliņās.
Barība un dzīvesvide
Pamatā pārtiek no jūras vēžveidīgajiem, kā arī kukaiņiem. Mitinās gar piekrasti, tāpēc tā dažkārt tiek klasificēta kā daļēja "jūras" suga.
Sistemātika
Vācu herpetologs Roberts Mertens 1931. gadā izdalīja vairāk nekā 30 Boutona scinka "formas", lielāko daļu no kurām aplūkoja kā atsevišķas pasugas. Šobrīd daudzas no šīm formām tiek klasificētas kā sugas vai Cryptoblepharus gloriosus pasugas.
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) (EBRD) ir 1991. gadā izveidota starptautiska institūcija, kuras mērķis ir sekmēt pāreju uz tirgus ekonomiku un veicināt uzņēmējdarbības attīstību Centrālās un Austrumeiropas valstīs. ERAB apvienojušies 64 biedri (62 dalībvalsts, kā arī Eiropas Kopiena un Eiropas Investīciju banka). Tās centrālā pārstāvniecība atrodas Londonā.
Vēsture
Pēc Eiropas Padomes apstiprināšanas Strasbūrā 1989. gada decembrī Parīzē 1990. gada 29. maijā tika parakstīts Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas dibināšanas līgums un stājās spēkā 1999. gada 28. martā.
Darbības mērķis
ERAB galvenais mērķis ir veicināt pāreju uz tirgus orientētu ekonomiku, sekmēt privātās un uzņēmējdarbības iniciatīvas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs. Banka finansē projekta kreditēšanas un administrēšanas vajadzības, aizņemoties finanšu resursus starptautiskajā kapitāla tirgū.
Pašreiz ERAB darbojas 34 valstīs. Lai koordinētu vietējās aktivitātes, šajās valstīs darbojās reģionālie ERAB biroji.
Stupāni
Stupāni ir ciems Riebiņu novada Rušonas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Kastīres, 10 km no novada centra Riebiņiem un 186 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas Stupānu ezera krastā.
Jurijs Sedihs
Trīs reizes startējis olimpiskajās spēlēs un visās trijās izcīnīja medaļu — 1976. gadā Monreālā un 1980. gadā Maskavā — zeltu, savukārt 1988. gadā Seulā — sudrabu. Sedihs ir arī 1991. gada pasaules čempions un trīskārtējs Eiropas čempions. Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par vesera mešanas treneri Francijā.
Sediha pirmā sieva Ludmila Kondratjeva bija sprintere, olimpiskā čempione 100 m. Viņa pašreizējā sieva Nataļja Lisovska arī ir olimpiskā čempione (lodes grūšanā) un pašreizējā pasaules rekordiste savā disciplīnā. Abas Sediha meitas (pa vienai no katras laulības) arī ir vesera metējas.
Jevgeņijs Somovs-Nasimovičs
Jevgeņijs Somovs-Nasimovičs (ru; dzimis, miris ) bija padomju šaha problēmists.
Dzīves gājums
Dzimis Sanktpēterburgā literatūras kritiķa ģimenē. Vēlāk dzīvojis Maskavā, bijis izdevniecības "Izvestija" korektors. 1943. gada 28. februārī ticis arestēts, jūnijā ekipēts uz Kazaņu, notiesāts par kontrrevolucionāru propagandu un ievietots psihiatriskā slimnīcā piespiedu ārstēšanai, kur miris.
Bijis Marinas un Anastasijas Cvetajevu draugs.
Šaha kompozīcija
Šaha uzdevumus un etīdes sācis sastādīt 1926. gadā. Savas šaha kompozīcijas publicējis ar uzvārdu "Somovs". Kāda tēma, kas pirmoreiz sastopama viņa 1928. gadā sastādītā uzdevumā, tika nosaukta par Somova tēmu. Kopā ar Sergeju Kamineru viņš rediģēja šaha etīžu nodaļu žurnālā "Шахматы и шашки в массы" (1932—1934) un laikrakstā "64" (1935—1938). Tur iespieda arī savus rakstus "Pārrunas par šaha etīdi", "Kā sagatavoties šaha etīdes risināšanai" un citus. Pēc Kaminera aresta no darba tika atbrīvots. Viņa sastādītie uzdevumi un etīdes ieguva augstu novērtējumu virknē konkursu.
Piemērs
Uzdevuma risinājums:
Purva cietpiene
Purva cietpiene ir kurvjziežu dzimtas augu suga, kas plaši sastopama Eiropā (neiekļaujot kontinenta dienviddaļu), tostarp bieži visā Latvijas teritorijā.
Augu grupas vai monodominantas audzes sastopamas mitrās un pārmitrās vietās pļavās, krūmājos, mežos, purvu apmalēs un gar ūdenstilpēm.
Bratiški
Bratiški (arī Braciškas, Braciški, latgaliski: Braciškys) ir ciems Vārkavas novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 5,4 km no pagasta un novada centra Vecvārkavas un 212,3 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļa V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša), Ūdzeņas upes kreisajā krastā.
Kabardija
Kabardija (ady) bija adigu jeb čerkesu apdzīvota valsts Ziemeļkaukāzā, kas pastāvēja līdz 1825. gadam. Mūsdienās Kabardijas vēturisko teritoriju aizņem Kabarda-Balkārija un Ziemeļosetija-Alānija starp Malkas ieleju ziemeļrietumos un Terekas un Sunžas upēm austrumos.
Vēsture
Kad 13. gadsimtā adigu valdnieks Inals apvienoja 12 čerkesu ciltis vienā Čerkesijas valstī, kas pakļāvas Zelta Ordai. Zelta Ordai sadaloties, 16. gadsimtā par Kabaradijas ziemeļu kaimiņiem kļuva Mazā Nogaju orda, kabardieši pakāpeniski no ortodoksās kristietības pārgāja islāmā. 1557. gadā Kabardijas valdnieks Temrjuks (Идарыкъу Темырикъу) nosūtīja sūtniecību uz Maskavu un noslēdza militāru savienību, 1561. gadā cars Ivans IV apprecējās ar viņa meitu Kučenu, kura pēc kristīšanas pareizticībā pieņēma Marijas vārdu (Мария Черкасская). Temrjuka valdīšanas laikā Kabardija 1567. gadā atļāva krieviem nodibināt Sunžas ostrogu pie Sunžas un Terekas upes satekā tagadējā Čečenijā. Temrjuks piedalījās Krievu—turku karā (1568—1570) un 1570. gadā krita karā pret Krimas hanisti.
18. gadsimtā Kabardija kļuva par bufervalsti starp Krievijas Impēriju un Osmaņu impēriju. Pēc Krievu—turku kara (1768—1774) līdz 1830. gadam Kabardiju pakāpeniski inkorporēja Krievijas Impērijas sastāvā. Krievijas Impērijas ķeizarus titulāri dēvēja arī par "Kabardas zemes pavēlnieku un valdnieku, Čerkesu un Kalnu kņazu un pārējo mantoto valdnieku un īpašnieku" (ru). 1784. gadā Ziemeļkaukāza pārvaldei krievi nodibināja Vladikaukāzas cietoksni. Atšķirībā no citiem adigiem, kabardiešus neskāra piespiedu deportācijas uz Osmaņu impēriju Kaukāza kara (1829—1864) laikā. Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gada maijā šajā teritorijā tika pasludināta Ziemeļkaukāza Kalniešu Savienības Republika, 1918. gada jūlijā Ziemeļkaukāza Padomju republika, 1919. gada septembrī Ziemeļkaukāza Emirāts. 1920. gada 17. novembrī Vladikaukāzā pasludināja Kalniešu APSR dibināšanu, kuras sastāvā bija septiņi nacionālie apvidi (Balkāru, Čečenu, Kabardiešu, Karačaju, Nazraņas (ingušu) un Vladikaukāzas (osetīnu), kā arī Sunžas kazaku apvidus). 1921. gada 1. septembrī no Kalniešu APSR izdalīja Kabardiešu autonomo apvidu, ko 1922. gada 16. janvārī pārdēvēja par Kabardiešu-Balkāru autonomo apgabalu Krievijas PFSR sastāvā. 1936. gada 5. decembrī nodibināja Kabardiešu-Balkāru APSR. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā, kad visus balkārus apvainoja sadarbībā ar Vāciju un deportēja uz Kazahstānu un Sibīriju, to pārdēvēja par Kabardiešu APSR, pēc destaļinizācijas 1957. gadā atkal par Kabardijas-Balkārijas APSR. 1992. gadā nodibināja Kabardas-Balkārijas Republiku.
Frenks Kellogs
Frenks Billingss Kellogs (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu jurists un senators no Minesotas štata no 1917. līdz 1923. gadam. No 1924. līdz 1925. gadam - ASV sūtnis Lielbritānijā. No 1925. līdz 1929. gadam - ASV Valsts sekretārs. Pazīstams kā viens no Kelloga-Briāna pakta autoriem, par ko 1929. gadā ieguvis Nobela miera prēmiju.
Rakte (stacija)
Raktes stacija ir bijušais pieturas punkts dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe—Mažeiķi starp Bēnes un Auces stacijām. Mūsdienās no pieturas nekas nav saglabājies.
Smiltāja neļķe
Smiltāja neļķe (la) ir augu suga neļķu ģintī. Tai ir šaurs izplatības areāls austrumu un centrālajā Eiropā. Latvijā suga ir saprotama nereti, taču nevienmērīgi, galvenokārt apvidos ar piejūras un iekšzemes kāpām, sausiem priežu mežiem.
Apraksts
Smiltāja neļķe ir daudzgadīgs, 10—30 cm garš lakstaugs ar pacilu vai stāvu stublāju. Tas parasti veido blīvu ceru un tam mēdz būt gan neauglīgi dzinumi, gan dzinumi ar ziediem. Lapas ir lineāras, 2—5 cm, 0,1—0,3 cm garas, zilganzaļas, lapas plātnes apakšpuse ir klāta ar matiņiem, tās mala ir gluda, gals smails. Uz ziedošajiem stublājiem lapas ir novietotas pretēji. Ziedi ir smaržīgi, pa vienam vai nedaudzi stublāja galotnē. Zieda kauss ir cilindrisks, 2-3 cm garš, ar 4 ārkausa lapām. Zieda kausam ir trīsstūraini, smaili zobiņi. Vainaglapas ir baltas vai gaišsārtas, gals bārkstains, pie pamata ar sīku, sārtu punktu vai svītru zīmējumu un purpursarkanu šķērssvītru. Zied no jūnija līdz augustam.
Pasugas
Sugai ir aprakstītas vairākas pasugas:
Bronhi
Bronhi (la) ir elpceļi, kas nodrošina gaisa plūsmu līdz plaušām. Izšķir labo bronhu un kreiso bronhu, kas sazarojas sīkākos sekundārajos, terciārajos bronhos līdz mazām cauruļveida struktūrām, ko sauc par bronhiolām. Bronhos nenorit gāzu apmaiņa. Lielos bronhus veido skrimslis un gļotāda līdzīgi, kā traheju. Tos izklāj skropstiņepitēlijs, kurā ir kausveida mukocīti, kas sekretē gļotas. Gļotas kopā ar skropstiņu kustībām virzienā uz augšu palīdz uzturēt bronhiālo koku tīru. Jo zemāk bronhu kokā, jo mazāk skrimšļu to sienās. Bronhiolās skrimšļu pilnībā nav. Bronhu koku var skart tādas slimības kā bronhīts un astma.
Netflix
Netflix ir filmu un televīzijas seriālu straumēšanas platforma un kompānija, kuru 1997. gada 29. augustā izveidoja Rīds Hastings un Marks Randolps. Kompānija ir atbildīga par interneta straumēšanas servisu un DVD piegādi pa pastu. Netflix straumēšanas mājaslapa ir viena no lielākajām straumēšanas lapām. 2013. gadā Netflix sāka piedalīties filmu un televīzijas pārraižu veidošanā. Kompānija tika dibināta Kalifornijā, ASV, kur tā šobrīd bāzējas.
1998. gadā, gadu pēc kompānijas izveidošanas tā sāka darbību, piegādājot DVD filmas un televīzijas seriālus pa pastu. 2007. gadā Netflix paplašināja savu darbību, izveidojot interneta straumēšanas servisu, saglabājot DVD un Blu-ray iznomāšanu. Netflix sāka izplesties ārpus ASV, 2012. gadā paplašinot straumēšanas servisu pieejamību arī Kanādā. Netflix turpināja pakāpeniski paplašināt straumēšanas servisa pieejamību. Kopš 2016. gada janvāra kompānija ir pieejama pasaules lielākajā daļā. 2013. gadā bija pirmizrāde pirmajai Netflix oriģinālajai programmai "Kāršu nams", 2016. gadā Netflix ir izveidojuši 126 filmas un televīzijas pārraides. 2016. gada aprīlī tai bija vairāk kā 81 miljons lietotāju visā pasaulē, tostarp vairāk kā 46 miljoni ASV.
Kopš 2016. gada 6. janvāra Netflix ir pieejams arī Latvijā.
Dūķeri
Dūķeri ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagast centrālajā daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V166, Jumaras upes krastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies bijušās Dūķeru (Duckershof) muižas centrā, senākās ziņas no Zviedru Vidzemes laika (1692. gada).
Antigēns
Antigēns ir jebkura viela, kas izraisa imūnsistēmas atbildi, kas izpaužas kā antivielu sekrēcija pret šo vielu. Katrs antigēns ierosina tikai sev atbilstošu antivielu sintēzi un arī saistās tikai ar sev atbilstošām vai tām radniecīgā sastāva  antivielām. Šīs antivielas, kas inaktivēs antigēnu, izdala B limfocīti.
Antigēns var gan jau atrasties ķermenī, gan nākt no ārvides. Imūnsistēma parasti nereaģē uz saviem antigēniem. Slimību gadījumā, ja tā tomēr reaģē pret saviem antigēniem, tos sauc par autoantigēniern vai autoalergēniem, kas ir autoimūno slimību pamatā.
Antigēni parasti ir proteīni, polisaharīdi, bet retāk lipīdi. Šīs vielas var veidot, piemēram, daļu no baktērijām (apvalku, kapsulu, šūnas sienu, viciņu, fimbrijas, toksīnus), vīrusiem vai citiem mikroorganismiem. Nemikrobiāli sveši antigēni var būt, piemēram, putekšņi, olu baltums, proteīni no transplantētajiem orgāniem vai pārlietajām asins šūnām. Vakcīnas ir piemērs antigēniem imunogēnā formā (imunitāti izraisošā), ko ievada organismā, lai ierosinātu specifiskās imunitātes "atmiņas" funkciju, un, nākamo reizi sastopoties ar šo antigēnu, tas ātrāk tiks likvidēts.
Ja kāds cits antigēns reaģē ar esošajām antivielām tāpat kā to ierosinātājs vai arī izraisa līdzīgu  antivielu sintēzi, tad abi šie antigēni tiek saukti par homoloģiskiem, bet pretējā gadījumā antigēni ir heteroloģiski.
Itālija olimpiskajās spēlēs
Itālija olimpiskajās spēlēs startē kopš mūsdienu olimpisko spēļu pirmsākumiem 1896. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika Grieķijas galvaspilsētā Atēnās. Arī ziemas olimpiskajās spēlēs tā ir piedalījusies kopš to izveidošanas 1924. gadā. Itālija ir piedalījusies pilnīgi visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs.
Itālija ir organizējusi 3 olimpiskās spēles: 1 vasaras un 2 ziemas olimpiskās spēles. Ziemas olimpiskās spēles ir tikušas rīkotas Kortīnā d'Ampeco (1956. gadā) un Turīnā (2006. gadā). Savukārt 2026. gada ziemas olimpiskās spēles tiks rīkotas Milānā un Kortīnā d'Ampeco. 1960. gadā Itālijas galvaspilsētā Romā tika organizētas vasaras olimpiskās spēles.
Itālija olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 759 medaļas (259 zelta, 231 sudraba un 269 bronzas medaļu). Tā ir 6. veiksmīgākā valsts olimpiskajās spēlēs aiz ASV, Padomju Savienības, Vācijas, Lielbritānijas un Francijas. Lielāko daļu medaļu, 618 medaļas, tā ir izcīnījusi vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 141 medaļa ir izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. Ar medaļām bagātākās vasaras olimpiskās spēles Itālijai ir 2020. gada Tokijas spēles. Šajās spēlēs tā izcīnīja 40 olimpiskās medaļas. Taču visvairāk zelta medaļu, 14 medaļas, tā izcīnīja 1984. gada Losandželosas vasaras spēlēs. No ziemas olimpiskajās spēlēs Itālijai visveiksmīgākās bija 1994. gada Lillehammeras spēles, kad tā izcīnīja 20 olimpiskās medaļas. No olimpiskajiem sporta veidiem Itālija ir līderis paukošanā. Šajā sporta veidā tā kopumā ir izcīnījusi 130 medaļas. Vēl vairāk nekā 50 medaļas no vasaras olimpiskajiem sporta veidiem tā ir izcīnījusi vieglatlētikā (65 medaļas) un riteņbraukšanā (63 medaļas). No ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļu, 36 medaļas, ir izcīnītas distanču slēpošanā un kalnu slēpošanā. Kopumā medaļas ir izcīnītas 25 vasaras olimpiskajos sporta veidos un 12 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Vistitulētākais Itālijas sportists olimpiskajās spēlēs ir paukotājs Edoardo Mandžaroti, kurš ir izcīnījis 13 olimpiskās medaļas.
Organizētās olimpiskās spēlēs
Itālija ir organizējusi 3 olimpiskās spēles un 2026. gadā organizēs 4 olimpiskās spēles. Pirmās olimpiskās spēles, kas tika organizētas Itālijā bija 1956. gada Kortīnas d'Ampeco ziemas spēles, nākāmās tika rīkotas 1960. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika galvaspilsētā Romā. 2006. gadā ziemas olimpiskās spēles tika rīkotas Turīnā. Savukārt 2026. gada ziemas olimpiskās spēles ir plānots organizēt Milānā un Kortīnā d'Ampeco.
Medaļas pa vasaras sporta veidiem
{{legend|#E9D66B| Līderi sporta veidā}}
Medaļām bagātākie sportisti
Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Itāliju ir ieguvuši piecas un vai vairāk olimpiskās medaļas.
Karognesēji
Itālijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.
Anatolijs Ufimcevs
Anatolijs Ufimcevs (ru;, Omska — , Kostanaja) bija PSRS un Kazahstānas šahists.