cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2017. gada Basku Zemes tūre
Komandas
Tā kā Basku Zemes tūre bija UCI World Tour sacensības, visas 18 UCI WorldTeam komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas divas UCI profesionālās kontinentālās komandas (' un '), veidojot 20 komandu pelotonu. Tā kā katrā komandā bija astoņi braucēji, tas pirmo posmu uzsāka 160 dalībnieki.
Kukuļupīte
Kukuļupīte ir Kojas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā.
Lukiniški
Lukiniški ir ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 242 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V637.
Pordenones province
Pordenones province (, fur, vec) ir Itālijas neadministratīva virspašvaldību teritoriāla vienība valsts ziemeļaustrumos, Friuli-Venēcijas Džūlijas autonomajā reģionā. Tās centrs un lielākā pilsēta ir Pordenone. Pordenones province iekļauj 50 komūnas.
2017. gada 1. janvārī saskaņā ar reģionālo likumu province tika likvidēta kā pašvaldība, bet 2019. gadā atjaunota bijušās provinces robežās kā Pordenones reģionālā decentralizētā teritoriālā vienība, kas saglabā dažas reģionālās plānošanas un administratīvās struktūras.
Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 11. augusta līdz 19. augustam, paralēli ūdenspolo sacensībām, kas notika tieši tajā pašā vietā Parīzē, Sēnas upē, starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem. Sacensībā kopā startēja 76 sportisti no 12 valstīm. Sportistiem bija iespēja sacensties 7 peldēšanas disciplīnās. No šīm 7 disciplīnām 3 tika aizvadītas brīvā stila peldēšanā, viena peldēšanā uz muguras un 3 disciplīnas bija cita veida.
Visvairāk olimpisko medaļu peldēšanas sacensībās ieguva Lielbritānijas sportisti, kopumā 3 medaļas, 2 zelta un 1 bronzu. Vēl pa divām zelta medaļām izcīnīja Austrālija un Vācija. Kopumā olimpiskās medaļas izcīnīja 9 dažādu valstu sportisti. Pirmās olimpiskās medaļas peldēšanā ieguva Austrālijas, Dānijas, Francijas, Lielbritānijas, Nīderlandes un Vācijas sportsiti. Britu sportists Džons Artūrs Džārviss, austrālietis Frederiks Leins un vācu sportists Ernsts Hopenbergs, bija vienīgie, kuri izcīnīja divas zelta medaļas. Vēl pa vairākām medaļām izcīnīja austrieši Oto Vāle (2 sudraba) un Karls Ruberls (1 sudrabs un 1 bronza) un ungārs Zoltāns Halmai (2 sudraba un 1 bronza).
Kalendārs
— Sacensības; — fināls (medaļu izcīņa)
Pārstāvētās valstis un sportisti
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vienglatlētikas sacensībās startēja 77 sportisti no 12 valstīm. Lielākā daļa no sportistiem, 47 sportisti, bija no Francijas. Pirmoreizi peldēšanas sacensībās olimpiskajās spēlēs startēja: Austrālija, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Lielbritānija, Nīdernalde, Ungārija, Vācija un Zviedrija.
Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.
Ganību iela (Liepāja)
Ganību iela ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas un Ezerkrasta apkaimēs. Ganību iela sākas uzreiz aiz Jaunā tilta, bet beidzas krustojumā ar Klaipēdas ielu. Ielas garums ir ap 4180 m un to pilnībā klāj asfaltbetons. Iela ir daļa no autoceļa A11. Krustojumā no Ādu ielas līdz krustojumam ar Zirņu ielai kustība notiek vienā virzienā, bet tālāk turpinās abos virzienos. Caur Ganību ielu kursē 3. autobusa, 4. autobusa, 6. autobusa, 9. autobusa un 10. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no savrupmājām, kā arī pirmskara mūra un koka mājām.
Ganību ielā 63/67 atrodas Liepājas ugunsdzēsēju depo, Ganību ielā 106 atrodas Liepājas Raiņa 6. vidusskola, bet Ganību ielā 120 atrodas Liepājas Svētā Meinarda Romas katoļu baznīca.
Garais līcis
Garais līcis ir Irbes vecupe Ventspils novada Tārgales pagasta ziemeļrietumos. Vecupe atrodas Irbes kreisajā krastā uz dienvidiem on Miķeļtorņa.
Klerki 2
"Klerki 2" (en) ir 2006. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no aktieriem ir Kevins Smits. Pārējās lomas atveido Džefs Andersons (Rendels), Braiens O'Hallorans (Dante), Rozārio Dousone (Bekija), Trevors Fērmans (Eliass), Dženifere Švalbaha (Emma) un Džeisons Mjūzs (Džejs).
Filma ir par klerkiem Rendelu Greivsu un Dante Hiksu, kuri tagad strādā ātrās ēdināšanas restorānā Mooby's. Šis ir turpinājums 1994. gada filmai "Klerki". "Klerki 2" ir sestā filma View Askewniverse visumā. Filmas pirmizrāde notika 2006. gada 26. maijā Kannu kinofestivālā. Tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja gandrīz 27 miljonus dolāru pie 5 miljonu dolāru liela filmas budžeta.
Filmas turpinājums izdots 2022. gadā.
Kvavtemoks Blanko
Kvavtemoks Blanko Bravo (es, dzimis ) ir Meksikas politiķis un bijušais futbolists. Pašlaik (2021) Blanko ir Morelosas štata gubernators.
Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, savu lielāko daļu karjeras pavadījis dažādos Meksikas klubos. Blanko tiek uzskatīts par savas paaudzes vienu no labākajiem Meksikas futbolistiem. Savu slavu ieguvis spēlējot Club América komandā, kurā viņš kopumā nospēlēja vairāk nekā 300 mačus un guva vairāk nekā 100 vārtus. Meksikas futbola izlases sastāvā nospēlējis 120 mačus un guvis 39 vārtus. Piedalījies 1998., 2002. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi izcīnījis divus CONCACAF Zelta kausus 1996. un 1998. gadā.
Sasniegumi
América
Dorados
Irapuato
Meksika
1789. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1789. gada notikumi Latvijas vēsturē'''. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas vietniecības Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Polockas vietniecības Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.
Sanhuanas province
Sanhuanas province ir viena no Argentīnas 23 provincēm valsts rietumu daļā. Robežojas ar Larjohas provinci ziemeļos, ar Sanluisas provinci austrumos, ar Lapampas provinci dienvidaustrumos, ar Mendosas provinci dienvidos un ar Čīli rietumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Sanhuana. Sanhuanas provinces kopējā platība ir 89 651 km², pēc 2010. gada datiem provincē dzīvo 681 055 iedzīvotāji. Tā ir piecpadsmitā lielākā province Argentīnā pēc platības un trīspadsmitā pēc iedzīvotāju skaita. Province ir sīkāk sadalīta deviņpadsmit departamentos.
Brumptomyia
Brumptomyia ir kožodiņu ģints, kurā ietilpst aptuveni 25 sugas. Visas sugas ir izplatītas neotropu reģionā.
Apraksts
Abas kožodiņu dzimtas raksturojas ar šādām diagnostiskām raksturīpašībām:
Tēviņu diagnostiskas raksturīpašības:
Mātīšu diagnostiskas raksturīpašības:
Ndžamena
Ndžamena (, ; līdz 1973 gadam — Fortlamī ) ir Čadas galvaspilsēta, Šari upes labajā krastā, Šari—Bagirmi prefektūras administratīvais centrs. Ndžamena ir arī viens no 22 Čadas reģioniem un administratīvi kā reģions dalās 10 pilsētas rajonos.
1788. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1788. gada notikumi Latvijas vēsturē'''. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas vietniecības Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Polockas vietniecības Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.
Jauno braucēju ieskaite Tour de France
Jauno braucēju ieskaite Tour de France ir viena no papildu ieskaitēm Tour de France sacensībās, kas tika izveidota 1975. gadā. Atskaitot izņēmumu no 1989. līdz 1999. gadam, ieskaites līderis valkā baltu krekliņu (fr). Prasības braucēju atbilstībai šai ieskaitei gadu gaitā ir mainījušās, bet vienmēr bijušas tādas, ka pieredzējušie braucēji šai ieskaitei neatbilst, dažkārt izslēdzot braucējus virs konkrēta vecuma, iepriekš Tour de France startējušus sportistus, kā arī sportistus, kuri profesionāļos startē jau vairāk kā divus gadus. Pēdējos gados ieskaitē tiek iekļauti tikai braucēji, kas jaunāki par 26 gadiem.
Vēsture
No 1968. līdz 1975. gadam baltais krekliņš Tour de France tika piešķirts līderim kombinētās ieskaites līderim (labākais braucējs kopvērtējumā, punktu un kalnu ieskaitē). 1975. gadā šo ieskaiti likvidēja un to aizvietoja ar jauno braucēju ieskaiti. Ieskaitē sacentās visi jaunie profesionāļi (mazāk kā trīs gadi profesionāļa statusā) un to aprēķināja pēc kopvērtējuma laika Ieskaites līderim tika piešķirts baltais krekliņš.
Noteikumi jauno braucēju ieskaitē mainījās 1983. gadā, kad tajā iekļāva tikai pirmreizējos dalībniekus, bet 1987. gadā tajā iekļāva visus dalībniekus, kas bija jaunāki par 26 gadiem rēķinot uz nākamā gada 1. janvāri. No 1989. līdz 1999. gadam balto krekliņu vairs nepiešķīra, lai arī ieskaite tika aprēķināta. Kopš 2000. gada balto krekliņu atkal piešķir un ieskaitē piedalās visi braucēji, kas jaunāki par 26 gadiem rēķinot uz nākamā gada 1. janvāri. 1997. gadā ieskaites oficiālais nosaukums mainījās uz Souvenir Fabio Casartelli. Kopš 2015. gada ieskaiti sponsorē optikas mazumtirdzniecības tīkls Krys.
Zigurds Skābardis
Zigurds Skābardis (dzimis 1971. gada 7. aprīlī) ir latviešu tulkotājs un tulks.
Studējis angļu un vācu filoloģiju Latvijas Universitātē un Ķelnes Universitātē. Strādājis reklāmas aģentūrās kā reklāmas tekstu autors. Skābarža tulkojums Ērvina Velša (Irvine Welsh) grāmatai „Porno“ 2017. gadā ieguva Latvijas Literatūras gada balvu kā labākais gada tulkojums.
Terors (politika)
Terors un terorisms
Deivids Forts norāda, ka galvenā atšķirība starp teroru un terorismu ir tā forma. Kamēr terors var būt neitrāls ļaunums (t.i., nejauša vardarbība, ko veic laupītāji, izvarotāji un pat militārpersonas), terorismam ir papildu politiska vai morāla dimensija. Tā kā terorisms ir sistematizēta organizētu grupu vērsta vardarbība pret personām, kas nav kareivji, bet gan visbiežāk civiliedzīvotāji, lai sasniegtu politisku mērķi, tad terorisms nekad nav neitrāls.
Tomēr, vēl joprojām jēdzieni “terors” un “terorisms” tiek lietoti kā sinonīmi: piemēram, “teroristu terors” ir sinonīms jēdzienam “terorisms”, kas ir teroristu īstenots terors; “valsts terors” jeb “valsts terorisms” ir valsts īstenotas represijas un cīņa pret valsts ienaidniekiem; “vides terors” jeb “ekoterorisms” ir vides objektu aizstāvība no cilvēku iesaistes. Galvenokārt, lai atšķirtu jēdzienus “terors” no “terorisma”, būtisks ir vēstījums.
Līdz ar to, lai nošķirtu, par ko ir runa, tiek izcelts, ka terors ir politisks līdzeklis, kuru var izmantot gan teroristiskās organizācijas, gan valstis. Tāpat nozīmīgi ir atšķirt teroru pēc tā motīva: vai cilvēki izmanto teroru savas drošības nodrošināšanai vai teroristiskas organizācijas atbalstam, un veicina tās propagandu. Pirmajā gadījumā terors ir iebiedēšanas un aizsardzības tehnika, bet otrajā gadījumā – apzināta vardarbība pret civiliedzīvotājiem un sabiedriskajām institūcijām.
Vēsturiski ir iespējams runāt par, piemēram, valsts teroru nevis terorismu, jo pamatmotīvs bija nepiederīgo iebiedēšana. Kā piemērus valsts teroram var minēt Sarkano teroru, kas bija “sistemātiska, masveidīga, institucionalizēta politisko represiju un fiziskas iznīcināšanas politika pret agrāko politisko, militāro, ekonomisko un intelektuālo eliti, kā arī politiskajiem un militārajiem oponentiem, kuru Padomju Krievijas lielinieku valdība īstenoja 1918.–1922. gadā pilsoņu kara laikā” ; un Lielo teroru, kur terors izpaudās kā politiskās represijas un vajāšanas Padomju Savienībā no 1936. līdz 1938. gadam, ar mērķi vērsties pret “tautas ienaidniekiem”.
Kauja par Jelgavu (1944)
Stāvoklis pirms kaujas sākuma
Otrā pasaules kara beigās Sarkanā armija uzbrukuma operācijā "Bagrations" Baltkrievijā un Lietuvā sagrāva Vērmahta karaspēka grupu "Vidus". 24. jūlija pievakare notika pirmais padomju aviācijas uzlidojums Jelgavai, kam vairāk bija biedējošs raksturs. Cieta tikai dažas ēkas Nikolaja (Vienības) baznīcas apkaimē, dažas bumbas, kas bija mērķētas uz apgabala komisāra Valtera fon Mēdema rezidenci Jelgavas pilī, nokrita pils parkā un pagalmā.
Kaujas gaita
27. jūlija pēcpusdienā PSRS 3. gaisa armija (3-я воздушная армия) veica trīs uzlidojumus Jelgavas dzelzceļa stacijai. Uz sliedēm stāvēja četri vilcieni ar Latgales un Vidzemes bēgļiem, divi pasažieru vilcieni, bet preču stacijā atradās vairāki munīcijas vilcieni. Uzlidojumā pilnībā tika sagrauta stacijas ēka, izpostīti sliežu ceļi, aizdegās ēkas stacijas apkaimē, arī stacijas tuvumā esošā degvielas noliktava.
28. jūlijā 62 padomju bumbvedēji un 56 iznīcinātāji iznīcināja Jelgavas aerodromu. Vācu zenītlielgabalu baterija nogāza vienu padomju bumbvedēju un divus iznīcinātājus. 28. jūlija naktī 3. gvardes mehanizētais korpuss (3-й гвардейский механизированный корпус) ieņēma Jonišķus un strauji devās Jelgavas virzienā, tomēr tanku virzīšanās tika apturēta. 28. jūlija vakarā Jelgavu sāka apšaudīt ar reaktīvajiem mīnmetējiem (sauktiem par „katjušām”). Kaujas norisē pirmo reizi iesaistījās 18 vācu triecienlidmašīnas, kas bombardēja padomju spēku pozīcijas Jelgavas nomalēs. 29. jūlijā, neskatoties uz milzīgo spēku pārsvaru, 3. gvardes mehanizētajam korpusam izdevās ieņemt un nostiprināties vienīgi pilsētas nomalēs.
Sarkanās armijas uzbrukums
31. jūlija rītā padomju karaspēks atjaunoja uzbrukumu, kaujās iesaistījās padomju aviācija un reaktīvie mīnmetēji, tika ieņemta Lielupes kreisā krasta daļa. 31. jūlija vakarā padomju radio ziņoja par Mītavas (Jelgavas) ieņemšanu.
Naktī uz 1. augustu Vērmahta vienības pa Driksas un Lielupes tiltiem atkāpās uz Lielupes labo krastu, tad abus tiltus uzspridzināja. Padomju spēki, izmantojot nesaspridzināto dzelzceļa tiltu, pārgāja Lielupes labajā krastā un ieņēma Jelgavas cukurfabrikas teritoriju, tad Pasta salu un Jelgavas pili, taču bija spiesti atkāpties atpakaļ uz Lielupes kreiso krastu.
2. augustā vācu smagā artilērija sašāva Sarkanās armijas ieņemto Jelgavas pili. Sarkanā armija ieņēma aizstāvēšanās pozīcijas gar Lielupes kreiso krastu no Bauskas līdz Kalnciemam.
Vērmahta pretuzbrukums
Naktī no 4. uz 5. augustu sākās Vērmahta pretuzbrukums. Pēc pamatīgas artilērijas uguns tika forsēta Lielupe un Driksa, nostiprinoties nelielā placdarmā Linu vērptuves rajonā. Pa jaunuzcelto pontonu tiltu pārnāca vācu galvenie spēki, kas atkaroja pilsētas centrālo daļu.
Dvīņu slazdā
"Dvīņu slazdā" (en) ir 1998. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir Nensija Meijersa. Galvenās lomas filmā atveido Deniss Kveids, Nataša Ričardsone un Lindsija Loena. Filmas pirmizrāde ASV notika. Filma veidota gan kā Ēriha Kestnera grāmatas "Divas Lotiņas" adaptācija, gan kā rīmeiks 1961. gada filmai "Dvīņu slazdā".
Kauja par Jelgavu (1944)
Vērmahta pretuzbrukums
Pēc divu dienu kaujām, kur abas puses izmantoja artilēriju un mīnmetējus, pilsēta tika pilnīgi nopostīta. 7. augustā padomju spēki atkal ieņēma visu Lielupes kreiso krastu.
Dvīņu slazdā
Identiskās dvīnes Annija un Halija, kuru vecāki neilgi pēc dvīņu piedzimšanas izšķīrās un izlēma audzināt meitas atsevišķi, pirmo reizi satiekas vasaras nometnē un izstrādā plānu, lai viņu vecāki atkal satiktos un būtu kopā.
Kauja par Jelgavu (1944)
Sagrautā Jelgava
1945. gada vasarā un rudenī PSRS kinematogrāfisti pilsētā uzņēma filmu „Lielais lūzums” (Великий перелом). Kaujas ainas ar plašiem postījumiem uzņemtas nejaukšanai paredzētā kvartālā ap Lielo un Pasta ielu, tostarp Lielajā ielā 12 esošās četrstāvu Latvijas Kredītbankas filiāles nama mūros, ko filmēšanas laikā pakāpeniski saspridzināja. Filmā atpazīstamas arī vēlāk nojauktās Kurzemes Savstarpējās kredītbiedrības nama un Jelgavas Latviešu biedrības nama drupas, vēlāk nojauktais Jelgavas autoostas kantoris un biļešu kase Pastā ielā 1, ēka Pasta ielā 3, vēlāk nojauktā Herteļa aptieka Pasta ielā 13, Tautas nams Krišjāņa Barona ielā 10, Jasmaņa patversmes ēka Krišjāņa Barona ielā 8 un Vecticībnieku lūgšanu nama torņa smaile Viestura ielā 8, bet viena no filmas epizodēm uzņemta kādā no Vecpilsētas ielas namu pagalmiem.
Lukjanska
Lukjanska ir ciems Augšdaugavas novada Ambeļu pagastā. Atrodas 241 km attālumā no Rīgas.
Romāns Sidorovs
Romāns Sidorovs ir bijušais Latvijas futbolists, Latvijas futbola izlases spēlētājs. Pēc spēlētāja karjeras beigām 2002. gadā strādā kā futbola treneris, šobrīd RFS treneris.
Spēlētāja karjera
Futbolā sāka trenēties Rīgas Futbola skolā 1974. gadā.
Profesionāli sāka spēlēt 1985. gadā FK Pārdaugava, karjeru turpinot 1992. gadā Jelgavas "RAF" komandā. 1995. gadā spēlēja Honkongas augstākajā līgā, 1998. gadā atgriezās Latvijā FK "Gauja" (FK "Valmiera").
2002. gadā beidza futbolista karjeru.
Izlase
1992. gada 8. aprīlī R. Sidorovs debitēja nacionālajā izlasē pārbaudes spēlē pret Rumāniju. Kopā nacionālo izlasi pārstāvējis 4 reizes, piedaloties vienā Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Īriju 1992. gada 2. septembrī un divās Baltijas iekštelpu futbola kausa spēlēs 1993. gadā.
Trenera karjera
2008.-2009. gadā strādāja par 1. līgas komandas FK Valmiera/Viktorija (FK Valmiera/LFKA) galveno treneri.
2013. gadā sāka strādāt kā RFS treneris.
Mirdzas Ķempes iela (Liepāja)
Mirdzas Ķempes iela ir iela Liepājā, kas atrodas Ezerkrasta apkaimē. Mirdzas Ķempes iela sākas krustojumā ar Ganību ielu un Ventas ielu, bet beidzas krustojumā ar Slapjo ielu. Ielas garums ir 1000 metri un to pilnībā klāj asfaltbetons. Kustība ielā norit abos virzienos. Caur Mirdzas Ķempes ielu kursē 3. autobusa, 4. autobusa, 6. autobusa, 9. autobusa un 10. autobusa maršruti, kā arī 1. tramvajs. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu mājām. Ielas galā atrodas autobusa un tramvaja galapunkts.
Ielas nosaukums ir veltīts Liepājā dzimušai dzejniecei Mirdzai Ķempei.
Encyclopedia of Life
Encyclopedia of Life ( latviski - Dzīvības Enciklopēdija) ir bezmaksas tiešsaistes enciklopēdija, kas paredzēta visu zinātnei zināmo 1,9 miljonu dzīvo sugu dokumentēšanai. To veido no esošajām datu bāzēm, kā arī ekspertu un ne-ekspertu ieguldījumiem visā pasaulē. Tās mērķis ir izveidot vienu "bezgalīgi paplašināmu" rakstu katrai sugai, iekļaujot tajā video, audio, attēlus, grafikas, kā arī tekstu. Turklāt enciklopēdijā ir iekļauts saturs no Bioloģiskās daudzveidības mantojuma bibliotēkas, kas digitalizē miljoniem lappušu drukātās literatūras no pasaules lielākajām dabas vēstures bibliotēkām. Sākotnēji projektu atbalstīja 50 miljonu ASV dolāru finansēšanas saistība, kuru vadīja MacArthur fonds un Sloanas Fonds, kas attiecīgi nodrošināja 20 miljonus un 5 miljonus ASV dolāru. Papildu 25 miljoni ASV dolāru tika iegūti no piecām stūrakmens institūcijām - Čikāgas dabaszinātņu lauka muzeja, Hārvarda Universitātes, Jūras bioloģiskās laboratorijas, Misūri Botāniskā dārza un Smitsona institūta. Sākotnēji projektu vadīja Džims Edvards, bet attīstības komandu - Deivids Patersons. Mūsdienās, iesaistītās iestādes un individuālie donori turpina atbalstīt EOL, izmantojot finansiālus ieguldījumus.
Pārskats
EOL sāka darboties 2008. gada 26. februārī ar 30 000 rakstiem. Vietne izrādījās ļoti populāra, un uz laiku nācās atgriezties uz demonstrācijas lapām divu dienu laikā, kad tai tika pieprasīti vairāk nekā 11 miljoni skatījumu.
Vietne atsāka darbību 2011. gada 5. septembrī ar pārveidotu saskarni un rīkiem. Jaunā versija - ar nosaukumu EOLv2 - tika izstrādāta, reaģējot uz plašas sabiedrības, pilsoņu zinātnieku, pedagogu un profesionālu biologu pieprasījumiem par saistošāku, pieejamāku un personīgāku vietni. EOLv2 ir pārveidota, lai uzlabotu lietojamību un veicinātu ieguldījumus un mijiedarbību starp lietotājiem. Tas ir arī internacionalizēts ar saskarnēm, kas paredzētas angļu, vācu, spāņu, franču, galisiešu, serbu, maķedoniešu, arābu, ķīniešu, korejiešu un ukraiņu valodas runātājiem. EOL 2014. gada 16. janvārī atklāja TraitBank - meklējamu, atvērtu digitālo krātuvi, kurā ir atrodami organismu raksturlielumi, mērījumi, mijiedarbība un citi fakti katram taksonam.
Iniciatīvas Izpildkomitejā ietilpst vadošas amatpersonas no Dzīvās Austrālijas atlanta, Bioloģiskās daudzveidības mantojuma bibliotēkas konsorcija, Ķīnas Zinātņu akadēmijas, CONABIO, Čikāgas dabaszinātņu lauka muzeja, Hārvarda Universitātes, Bibliotheca Alexandrina (Aleksandrijas bibliotēkas), MacArthur fonda, Jūras bioloģiskās laboratorijas, Misūri Botāniskā dārza, Sloanas fonda un Smitsona institūta.
Nodoms
Informācija par daudzām sugām jau ir pieejama no dažādiem avotiem, it īpaši par megafaunu. Pašlaik pieejamo datu apkopošana par visām 1,9 miljoniem sugām prasīs apmēram 10 gadus. Kopš 2011. gada septembra, EOL rīcībā bija informācija par vairāk nekā 700 000 sugām, kā arī vairāk nekā 600 000 fotogrāfiju un miljoniem lappušu skenētas literatūras. Iniciatīva ir balstīta uz citu apkopotās informācijas indeksēšanu, ieskaitot Sp2000, ITIS Dzīvības katalogu, Fishbase un NSF Dzīves koku, AmphibiaWeb, Sēņu pētnieku, utt. Tagad uzmanība tiek pievērsta dzīvām sugām, bet vēlāk tiks iekļautas izmirušas sugas. Tā kā paredzams, ka turpināsies jaunu sugu atklāšana (pašlaik aptuveni 20 000 sugas gadā), enciklopēdija turpinās augt. Tā kā taksonomija atrod jaunus veidus, kā iekļaut sugas, kas atklātas ar molekulāriem paņēmieniem, palielināsies jaunu papildinājumu skaits, īpaši attiecībā uz baktēriju, arhebaktēriju un vīrusu mikrobu darbību.
EOL mērķis ir kalpot kā resursam sabiedrībai, amatieriem, pedagogiem, studentiem un profesionāliem zinātniekiem no visas pasaules.
Resursi un sadarbība
Dzīves enciklopēdijai ir satura partneri visā pasaulē, kuri apmainās ar informāciju, izmantojot šo platformu, ieskaitot Vikipēdiju un Flickr.
Tās saskarne ir tulkota vietnē translatewiki.net.
Regīna Devīte
Regīna Devīte (dzimusi Krievijā, Amūras apgabalā) ir latviešu aktrise.
Beigusi Valmieras 4.vidusskolu (1974), Rīgas kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu (1977), Valsts teātra mākslas institūtu (ГИТИС) Maskavā (1985). Valmieras drāmas teātrī no 1978. gada sezonas.
Piedalījusies latviešu TV seriālos. Plašu atpazīstamību ieguvusi ar Zentas lomu seriālos "Neprāta cena" un "UgunsGrēks". No šiem seriāliem atvasināts TV seriāls "Zentas brīvdienas", kurā Devīte tēlo titullomu.
Igors Kurnosovs
Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Daudzkārtējais Krievijas junioru šaha čempionātu dalībnieks. 2003. gadā uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionāta U18 vecuma kategorijā. Divas reizes pārstāvējis Krieviju Pasaules junioru šaha čempionātos: 2003. gadā U18 vecuma grupā un 2005. gadā U20 vecuma grupā.
Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu turnīros Aluštā (2002, kopā ar Ernesto Inarkijevu), Serpuhovā (2002), Čeļabinskā (2004), Bavārijas atklātajā čempionātā (2004), Minskā (2006), Maskavas festivāla Aeroflot Open turnīrā A2 (2006), Trumsē (2008), Hastingsā (Anglija, 2009), Odišā (2009), Oslo Politiken Cup (2011), Bīlē (2012, kopā ar Sergeju Movsisjanu), Nahičevaņā (Azerbaidžāna, 2013).
Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Kurnosovam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.
Traģiski gājis bojā ceļu satiksmes negadījumā.
Markus Ozols
Markus Ozols (1895-1942) bija sabiedrisks darbinieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.
Dzīvesgājums
Dzimis Dzērbenes pagastā skolotāja ģimenē. Pēc tēva nāves ģimene 1904. gadā pārcēlusies uz Rīgu un Markus Ozols iestājies Pētera I reālskolā. To beidzis 1914. gadā un iestājies Rīgas Politehniskā institūta Inženierzinātņu fakultātē. Studentu korporācijas Talavija biedrs. 1916. gada maijā iesaukts Krievijas armijā. Beidzis 3. Maskavas praporščiku skolu. Dienējis Melnās jūras aviācijā. Bijis lidotājs novērotājs.
1918. gada oktobrī atgriezies Latvijā. Brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā un 1918. gada 20. decembrī dibinātajā atsevišķā studentu rotā. 1919. gada janvāra sākumā kopā ar rotu pavadīja Pagaidu valdību uz Jelgavu, bet pēc tam uz Liepāju. 1919. gada februāra vidū, kad studentu rotu iekļāva Oskara Kalpaka bataljonā, kopā ar rotu piedalījies visās bataljona kaujās no Ventas līdz Rīgai.
1919. gada 10. oktobrī kaujā pie Rīgas tiltiem viņš ar nelieliem vienas studentu rotas spēkiem noturējies pret ienaidnieka spiedienu un sameklējis savu brāli Oskaru, kas pārzināja tilta mehānismus, zem spēcīgas ienaidnieka uguns vadījis tiltu izgriešanu un pacelšanu, tā novērsdams pretinieka iespēju pa tiltu forsēt Daugavu.
Pēc brīvības cīņām bijis Satversmes sapulces nama komendants no 1920. gada līdz 1922. gadam. Pēc tam dažus gadus strādājis Iekšlietu ministrijā. No 1926. gada līdz 1932. gadam bijis Rīgas bāriņtiesas loceklis, bet no 1934. gada līdz 1940. gadam Rīgas aizgādības valdes priekšnieks. Vienlaikus bijis 5. Rīgas aizsargu pulka sakaru bataljona komandieris un no 1923. gada biedrības "Latvijas Vanagi" prezidents.
1940. gada 16. oktobrī NKVD apcietināts un notiesāts uz 10 gadiem spaidu darbos. 1941. gadā deportēts uz Čkalovas (tagad Orenburgas) apgabalu Krievijas dienvidos. Tur 1942. gadā Soļiļeckas cietumā miris bada nāvē.
Mirdza Kļava
Mirdza Kļava, īstajā vārdā Mirdza Grigule, (dzimusi Dāboliņa, mirusi ) bija latviešu rakstniece, māksliniece un skolotāja.
Biogrāfija
Mirdza Dāboliņa dzimusi Neretas pagasta "Lieluņķēnos", Viļa un Anastasijas Dāboliņu ģimenē. Māsa Zenta un brālis Imants. Mācījusies Rīgas Čiekurkalna 10. pamatskolā, J. Raiņa vakara vidusskolā, Rīgas Skolotāju institūtā un Rīgas Pedagoģiskajā institūtā. Kopš 1955. gada desmit gadus nostrādāja skolotājas amatā J. Raiņa vakara vidusskolā.
Aloizs Kveinis
Aloizs Kveinis (lt;, Mažeiķos — ) bija Lietuvas starptautiskais lielmeistars šahā (1992).
Biogrāfija
PSRS sporta meistars šahā (1981). FIDE starptautiskais meistars (1990) un starptautiskais lielmeistars (1992). Vairākas reizes izcīnījis Lietuvas šaha čempiona nosaukumu: 1983., 1986., 2001., 2008. un 2012. gadā. Lietuvas izlases sastāvā 8 reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (1992—1996, 2000—2008) un 5 reizes Eiropas komandu šaha čempionātos (1992, 2003—2007, 2015). Piedalījies 1986. gada Latvijas šaha čempionātā, kur izcīnījis 3. vietu, kā arī starptautiskajā turnīrā "Rīga—2004", kas vienlaicīgi bija 2004. gada Latvijas atklātais šaha čempionāts, kur ieņēmis 7. vietu. 2017. gada jūnijā Liepājā uzvarējis Baltijas zonālā turnīra trešajā posmā.
Beidzis Valsts Centrālo fiziskās kultūras institūtu Maskavā. Studiju laikā apprecējies ar Latvijas šahisti Vinetu Lāci (Kveinis).
Viktors Onopko
Viktors Onopko (ru, dzimis ) ir ukraiņu izcelsmes Krievijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Krievijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Onopko ir Krievijas futbola izlases trenera asistents.
Grega dienasgrāmata
"Grega dienasgrāmata" (en) ir amerikāņu rakstnieka un karikatūrista Džefa Kinija bērnu grāmatu sērija. Grāmatas stāsta par tās galvenā varoņa, pusaudža Grega Heflija, piedzīvojumiem. Grāmatas ir noformētas dienasgrāmatas formātā, tās ir papildinātas ar vienkāršiem autora zīmējumiem.
2004. gada maijā Kinijs izlaida "Grega dienasgrāmatas" interneta versiju, kas tika regulāri papildināta līdz pat 2005. gada jūnijam. Pirmā iespiestā sērijas grāmata, "Grega dienasgrāmata", tika publicēta 2007. gada aprīlī. Kopumā sērijā ir izlaistas 15 grāmatas, lielākajai daļai saņemot pozitīvas kritķu atsauksmes. Kopumā pasaulē pārdotas vairāk kā 250 miljonu šīs sērijas grāmatu, tās ir tulkotas 56 valodās. Četras no grāmatām ir tikušas adaptētas filmās.
Viktors Onopko
Līdz 2015. gadam Onopko piederēja rekords par visvairāk aizvadītām spēlēm Krievijas futbola izlasē (to pārspēja Sergejs Ignaševičs). Piedalījies 1994. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.
Grega dienasgrāmata
Grāmatas
Papildus 15 sērijas grāmatām ir izlaistas 2 aktivitāšu grāmatas. Tāpat Kinijs ir izlaidis grāmatu sēriju, kurā tiek stāstīts no cita sērijas varoņa, Roulija Džefersona, skatu punkta. Pirmā šīs sērijas grāmata, "Īsta drauga dienasgrāmata. Roulija Džefersona grāmata" tika izlaista 2019. gada aprīlī.
Filmas
Šī grāmatu sērija ir tikusi adaptēta filmās. Kopumā izlaistas četras filmas, kuru sižets ir balstīts uz sērijas grāmatām.
Kaņepes (Baltinavas pagasts)
Kaņepes bija apdzīvota vieta Balvu novada Baltinavas pagastā. Atradās pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Baltinavas, 34 km no novada centra Balviem un 257 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atradās netālu no autoceļa V460.
Cekuldūkuris
Cekuldūkuris jeb cekulainais dūkuris (Podiceps cristatus) ir dūkuru dzimtas (Podicipedidae) ūdensputnu suga, kas ligzdošanas laikā mājo saldūdens ezeros, dīķos vai upēs. Šai sugai ir 3 pasugas. Latvijā mājo nominālpasuga — Podiceps cristatus cristatus.
Latvijā
Cekulainais dūkuris Latvijā ir visbiežāk sastopamais dūkuris, kas ligzdo gandrīz visos lielākajos ūdensbaseinos — ezeros, upēs un dīķos. Visu gadu to var novērot arī jūrā, kur vietām koncentrējas caurceļotāji, spalvmetēji un ziemotāji. Iekšzemē ziemo reti. Pavasarī Latvijā ierodas ligzdotāji, bet jūrā sastopami caurceļojošie putni.
Izskats un īpašības
Cekuldūkuris ir lielākais Vecās pasaules dūkuris, par to lielāks ir tikai Dienvidamerikā dzīvojošais lielais dūkuris (Podiceps major). Tā ķermeņa garums ir 46—51 cm, spārnu plētums 59—73 cm, svars 0,9—1,5 kg. Augumā to varētu salīdzināt ar meža pīli, par kuru cekuldūkuris ir tikai nedaudz mazāks. Tā ķermenim ir raksturīga saplacināta, vārpstveida forma, ar garu, slaidu kaklu, īsiem, šauriem spārniem, īsu asti un vasaras periodā krāšņu galvu ar melnu, divdaļīgu cekulu, gaišiem, gandrīz baltiem vaigiem un divkrāsainu, rudi melnu "vaigu bārdu". Pārējais apspalvojums ir pelēkbrūns, visa ķermeņa augšpuse — kakls un mugura tumši brūna vai pelēkbrūna, bet apakša — kakls un vēders gaiši pelēki. Cekuldūkuri vasarā pēc tā galvas var viegli atpazīt, bet ziemā tas kļūst līdzīgs visiem pārējiem dūkuriem, tā apspalvojums kļūst gaiši pelēks ar baltu. Mazuļus sedz kamuflāžas krāsas dūnas — melnbaltās garensvītrās galva un kakls, bet brūni—dzeltenīgās ķermenis. Pieaugot tie lēnām zaudē savu svītraino apspalvojumu.
Pieauguša putna acis ir sarkanas, šaurais un smailais knābis sārti pelēks. Cekuldūkuriem ir daļējas peldpleznas. Uz pirkstiem ir platas, dzeltenzaļas ādas krokas — peldplēksnes, kas priekšējiem trīs pirkstiem ir daļēji savienotas. Līdz ar to pēdas ir platas un lieliski piemērotas peldēšanai. Tās līdzīgi kā laivas motora propelleri stumj dūkuri uz priekšu gan tam nirstot, gan peldot pa ūdens virsu. Arī aizmugurējam pirkstam ir neliela ādas kroka. Abi dzimumi izskatās vienādi, tikai tēviņi ir nedaudz lielāki.
Lidotprasme
Spārni cekuldūkurim ir īsi un šauri, bet stipri, ar 12 lidspalvām. Tas ir samērā ātrs lidotājs un spēj veikt garas migrācijas distances. Vasarā cekuldūkuri nelido bieži – briesmu gadījumā tas parasti ienirst, nevis ceļas spārnos. Vasaras vidū ir arī pilnais spalvu mešanas laiks (nepilnais norit agri pavasarī, pirms vairošanās perioda), putniem uz pāris nedēļām zūd lidspēja, jo vecās spalvas, arī lidspalvas izkrīt gandrīz vienlaikus, bet jaunais apspalvojums to vietā izaug salīdzinoši lēni. Cekuldūkuris lidojumu uzsāk ar ieskrējienu pār klaju ūdens lauku. Ieskrējiens ir samērā garš un ilgs.
Pārvietošanās pa sauszemi
Cekuldūkurim kā visiem dūkuriem īsās kājas anatomiski atrodas pašā ķermeņa aizmugurē. Šī iemesla dēļ cekuldūkuris izvairās no sauszemes, bet, ja apstākļi spiež, tad pa sauszemi tas nespēj iet kā citi putni. Tas šļūc ar visu ķermeni, stumjot ar kājām sevi uz priekšu, vai paceļas vertikāli uz augšu un iet līdzīgi kā to dara pingvīni. Šādi tas tomēr ilgi nespēj pārvietoties un ātri nogurst. Kopumā cekuldūkuri ir ūdensputni, kas gandrīz visu mūžu pavada, neizkāpjot sausumā, izņēmums ir ieiešana ligzdā, lai perētu.
Peldētprasme
Cekuldūkuris ir izcils peldētājs un nirējs. Zem ūdens tas spēj atrasties līdz 2 minūtēm un vienā reizē nopeldēt apmēram 40 metrus. Barojoties tas parasti zem ūdens uzturas 40—50 sekundes un nirst 1—2 metru dziļumā, bet, ja nepieciešams, cekuldūkuris spēj ienirt arī 5—7 metru dziļumā. Dziļus ienirienus putni izdara reti, galvenokārt, meklējot barību. Tas iznirst ļoti piesardzīgi – vispirms virs ūdens līmeņa tiek izbāzta galva, tad kakls un tikai pēc tam, ja briesmas vairs nedraud, cekuldūkuris uzpeld ar visu rumpi. Briesmu gadījumā tas nevis ceļas spārnos, bet nirst. Tā kā dūkura mazuļi mēdz vizināties uz vecāku mugurām, briesmu gadījumā cekuldūkuris ienirst ar visiem mazuļiem uz muguras. Mazie cālēni turas pie vecāku īpaši pagarinātām muguras spalvām ar saviem knābīšiem. Tā kā nirstot dūkuris spārnus tur cieši piespiestus pie sāniem, reizēm mazuļi tiek noglabāti zem spārniem. Ar mazuļiem cekuldūkuris ilgi zem ūdens neuzturas. Spēju nirt kā visiem dūkuriem labo spēju nirt nodrošina salidzinoši smagie kauli, kas ir daudz mazāk pildīti ar gaisu nekā citiem putniem. Turklāt atrašanos zem ūdens atvieglo arī tas, ka dūkuri spēj iztukšot tā sauktos gaisa maisus, kas tiek izmantoti, lai lidojuma laikā nodrošinātu skābekļa uzņemšanu gan ieelpojot, gan izelpojot, kā arī nirstot tiek cieši piekļautas ķermeņa spalvas, tādējādi atbrīvojot apspalvojumu no gaisa.
Barošanās
Cekuldūkuris nirstot barojas ar zivīm, dažādiem bezmugurkaulniekiem, piemēram, ūdens kukaiņiem un to kāpuriem, gliemjiem un vēžveidīgajiem, kā arī nelieliem abiniekiem. Cekuldūkuris barojas arī ar dažu augu sēklām.
Ligzdošana
Ligzdu cekuldūkuru pāris sāk būvēt agri pavasarī, drīz pēc atlidošanas no ziemošanas vietām. Ligzdai vieta tiek piemeklēta seklumā, starp biezi saaugušiem krasta augiem. Tā tiek būvēta uz ūdens, bet, lai ligzda neaizpeldētu, tiek izvēlēts kāds cinis, ūdensaugu cers vai peldoši žagari, vai arī ligzdu uz vietas notur apkārt augošie augu stumbri — vilkvālītes un niedres. Ligzda tiek sakrauta no žagariem, aļģēm un iepriekšējā gada atmirušajiem augiem. Dējumā ir 1—9 baltas olas, bet visbiežāk 4 olas. Mātīte olas sāk perēt uzreiz pēc pirmās izdētās olas, līdz ar to mazuļi nešķiļas vienā laikā. Inkubācijas periods ilgst 27—29 dienas. Perē abi vecāki, bet galvenokārt to dara mātīte. Ja abi vecāki atstāj ligzdu, lai barotos, olas tiek noslēptas un apsegtas ar trūdošiem augiem, kas trūdot turklāt izdala siltumu un tupina sildīt olas. Kad mazuļi ir izšķīlušies, vecāki tos sadala savā starpā un katrs no tiem rūpējas par savu pusi no bērniem. Pirmais pie mazuļiem tiek tēvs, jo paņem pirmos izšķīlušos putnēnus, kamēr mātīte turpina perēt atlikušās olas. Vecāki ļoti rūpējas par saviem mazuļiem. Lai tos sildītu un aizsargātu, mazuļi, kamēr mazi, daudz laika pavada uz vecāku mugurām. Jaunajiem putniem pieauguša putna spalvas izaug 71—79 dienu vecumā, kopā ar vecākiem tie paliek līdz septembrim.
Sistemātika
Cekuldūkuram ir 3 pasugas:
Manfrēds Kalcs
Manfrēds Kalcs (de, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.
1971. gadā debitējis Vācijas komandas Hamburger SV rindās, kur aizvadījis gandrīz visu savu profesionālo karjeru. Kopumā Hamburger SV rindās aizvadījis 581 maču, kuru laikā izcīnījis trīs Vācijas Bundeslīgas titulus un vienu Eiropas kausu.
Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1975. līdz 1983. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1976. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.
Sasniegumi
Rietumvācija
Deimante Kornete
Deimante Kornete (fr; dzimusi kā Deimante Daulīte (lt), Šauļos) ir Lietuvas starptautiskā lielmeistare šahā (2009), kas kopš 2021. gada pārstāv Franciju.
Biogrāfija
Vairākkārtējā Lietuvas junioru šaha čempione dažādās vecuma grupās (2007, 2008, 2009). Pārstāvējusi Lietuvu junioru Pasaules un Eiropas čempionātos, kur augstākais sasniegums ir 3. vietā U-16 vecuma grupā 2005. gadā. Piecas reizes ir uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātā (2006, 2007, 2008, 2012, 2013 ), bet 2010. gada turnīrā ieņēmusi 2. vietu. Lietuvas sieviešu izlases sastāvā 6 reizes piedalījusies Pasaules šaha olimpiādēs (2006-2016), bet 7 reizes piedalījusies Eiropas komandu šaha čempionātos (2005-2007, 2011-2017), kur izcīnījusi bronzas medaļu (2017) individuālajā vērtējumā. 2005. gada Eiropas komandu šaha čempionātā izcīnījusi individuālo sudraba medaļu, bet 42. šaha olimpiādē Baku izcīnījusi individuālo bronzas medaļu pie 2. galdiņa. Augstākais sasniegums komandu sacensībās ir 2. vieta pie 4. galdiņa 2005. gadā Eiropas komandu šaha čempionātā Gēteborgā (+6 =1 -2). Piedalījusies arī 2009. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Mežezerā (Aizkraukles novads).
Personīgā dzīve
Precējusies ar Francijas šaha lielmeistaru Matjē Kornetu.
Jaunupe (ciems)
Jaunupe ir ciems Ventspils novada Tārgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 26,8 km no pagasta centra Tārgales, 22,7 km no novada centra Ventspils un 197,4 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P124 (Ventspils—Kolka), pie Jaunupes ietekas Baltijas jūrā.
Āzijas ziemas spēles
Āzijas ziemas spēles ir starptautiskas daudzu ziemas sporta veidu sacīkstes, kas notiek ik 4 gadus un kurās piedalās sportisti no Āzijas valstīm. Mūsdienās tās organizē Āzijas Olimpiskā padome. Tās atzīst Starptautiskā Olimpiskā komiteja. Pirmās Āzijas ziemas spēles notika 1986. gadā Saporo, Japānā.
Sporta veidi
Skaitlis ailes šūnā norāda sporta veida disciplīnu skaitu, kas norisinājās attiecīgā gada spēlēs; zīme (•) norāda, ka šajā sports veidā notika tikai paraugdemonstrējumi.
Medaļu sadalījums starp valstīm
Tabula atjaunināta pēc 2017. gada Āzijas ziemas spēlēm.
336. mikroautobusu maršruts (Rīga)
336. mikroautobusu maršruts bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Baznīcas ielas līdz Zolitūdei. No 2018. gada 7. maija izveidojies kā jauns maršruts, aizstājot 236. mikroautobusu maršrutu.
Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas Mikroautobusu Satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu.
Maršruts
Zolitūde — Baznīcas iela kursēja pa šādām ielām: Rostokas iela, Anniņmuižas iela, Apuzes iela, Upesgrīvas iela, Lielirbes iela, Kalnciema iela, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Elizabetes iela un Baznīcas iela.
Pieturvietas
336. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 32 pieturas. Abos virzienos (Baznīcas iela — Zolitūde un Zolitūde — Baznīcas iela) bija 16 pieturas.
Terorisms un mediji
Terorisms un sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas ir savstarpēji saistītas: teroristi izmanto plašsaziņas līdzekļus, lai reklamētu savus uzbrukumus un vēstījumus, un plašsaziņas līdzekļi izmanto terorisma notikumus, lai palielinātu savu reitingu. Līdz ar to šķirklis attiecas uz sociālo plašsaziņas līdzekļu platformu izmantošanu vardarbīgu un nevardarbīgu ekstrēmistu radikalizēšanai un vervēšanai.
PewDiePie
Fēlikss Arvids Ulfs Šelbergs (sv; dzimis ), pazīstams kā PewDiePie, ir zviedru komiķis un videoproducents, pazīstams ar darbību YouTube. Savos YouTube video Fēlikss lielāko uzmanību pievērš datorspēlēm un komēdijtipa videoklipiem. YouTube kanālu sācis, filmējot kā viņš spēlē šausmu spēles, domādams, ka nejutīsies vientuļš un nebūs tik ļoti nobijies. Pašlaik viņa YouTube kanāls ir ar otru lielāko sekotāju skaitu.
Terorisms un mediji
Situācija Latvijā
Daži pētnieki uzskata, ka, pateicoties sociālo plašsaziņas līdzekļu platformu, piemēram, YouTube, Facebook un Twitter, ērtībai, pieejamībai un plašajam tvitera pārklājumam, teroristu grupas un indivīdi arvien vairāk izmanto sociālos plašsaziņas līdzekļus, lai veicinātu savu mērķu sasniegšanu, vervētu biedrus un izplatītu savus vēstījumus. Dažādas valdības un aģentūras ir mēģinājušas traucēt teroristu organizācijām izmantot sociālos plašsaziņas līdzekļus. Latvijā, piemēram, 2006. gada 24. oktobra noteikumos Nr. 870 “Kārtība, kādā tiek akreditēti masu informācijas līdzekļu žurnālisti un citi pārstāvji akreditētājinstitūcijā” ir punkts 17.7.3, kurā ir teikts, ka “Akreditētājinstitūcija var atteikt akreditāciju, ja: sludina vardarbību vai terorismu, klaju nacisma, fašisma vai komunisma ideoloģiju, propagandē karu”. Tāpat “2018. gada 23. maijā spēkā stājās grozījumi Krimināllikumā, to papildinot ar IX nodaļu “Noziegumi, kas saistīti ar terorismu”. Šie grozījumi nosaka terorisma propagandas izplatīšanas kaitīgumu un par terorisma publisku slavināšanu vai attaisnošanu nosaka kriminālatbildību."
PewDiePie
Dzīvesgājums
Studējis Šalmersas Tehnoloģiju universitātē. 2010. gadā (studiju laikā) reģistrējis YouTube lietotāja kontu PewDiePie. Nākamajā gadā pameta studijas, jo skola viņam šķita garlaicīga. Tā kā vecāki nevēlējās viņu atbalstīt, Šelbergs sāka strādāt hotdogu stendā, lai iegādātos datoru, kā arī ar Photoshop veidoja dažādus attēlus, ko, pārdodot internetā, nopelnīja naudu.
Terorisms un mediji
Situācija Latvijā
Latvijā ir bijuši daži gadījumi, kad YouTube platforma ir izmantota teroristisku ziņojumu izplatīšanai, piemēram, “2014. gada 28.-30. augustā interneta vietnē “www.youtube.com” divi Latvijas pilsoņi un viens Latvijas Republikas nepilsonis ievietoja videoaicinājumu pievērsties terorismam”, kā rezultātā tika uzsākts kriminālprocess.
PewDiePie
Dzīvesgājums
2012. gadā viņa kanāla sekotāju skaits pārsniedza 1 miljonu. 2013. gada augustā viņš kļuva par YouTube lietotāju ar visvairāk sekotājiem, vadošo pozīciju zaudējis vienīgi uz īsu brīdi 2013. gada novembrī un decembrī. 2019. gada aprīlī PewDiePie kanālam bija vairāk nekā 94 miljoni sekotāju, kanāla videoklipi ir skatīti vairāk nekā 21 miljardu reižu, pašlaik atrodas 2. vietā pēc sekotāju skaita.
Terorisms un mediji
Situācija pasaulē
Teroristu grupējumi aizvien biežāk izmanto plašsaziņas līdzekļus kā līdzekli savu mērķu īstenošanai un vardarbības aktu publiskošanai. Tās tos izmanto propagandas izplatīšanai, vervēšanai, līdzekļu vākšanai, kā arī baiļu un terora izplatīšanai. Izmantojot plašsaziņas līdzekļu ātrumu un plašo pārklājumu, teroristi var pastiprināt savu darbību psiholoģisko ietekmi, izplatīt savu vēstījumu pasaules auditorijai un veidot sabiedrības uztveri.
PewDiePie
Dzīvesgājums
Žurnāls Time viņu nosauca par vienu no 2016. gada 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem.
Terorisms un mediji
Situācija pasaulē
Teroristiskās organizācijas ir aktīvi izplatījušas propagandu, izmantojot gan mediju platformas, gan arī citus plašsaziņu līdzekļus. Spilgts piemērs ir Anvāra al-Avlakī (Al-Qaeda Arābijas pussalā, AQAP) vadībā iznākušais tiešsaistes žurnāls angļu valodā Inspire. Tā mērķis ir kūdīt un pamācīt lasītājus veikt teroristiskas darbības. Žurnāls ir bēdīgi slavens ar to, ka tajā līdztekus ideoloģiskam saturam, kura mērķis ir radikalizēt lasītājus, tiek sniegti arī praktiski padomi par uzbrukumu veikšanu, spridzekļu izgatavošanu. Tas norāda uz to, ka teroristu organizācijas arvien vairāk izmanto digitālos plašsaziņas līdzekļus, lai sasniegtu plašāku, globālu auditoriju.
PewDiePie
Dzīvesgājums
2015. gadā viņš izdeva grāmatu ar nosaukumu This Book Loves You ("Šī grāmata tevi mīl"), kurā ir dažādi sarkastiski domu graudi, par kuriem pasmieties. 2016. gadā Fēlikss izveidoja savu šovu YouTube Red ar nosaukumu Scare PewDiePie ("Nobiedē PewDiePie"). Šovā viņam ir jāiztur šausminoši notikumi, kas ir iedvesmoti no šausmu spēlēm.
Terorisms un mediji
Situācija pasaulē
No 2014. līdz 2016. gadam tika publicēti angļu valodā, piemēram, 15 žurnāla Dabiq numuri, kuru galvenais mērķis bija slavināt islāmu un Islāma valsti. Tāpat tika publicēti krievu valodā 5 žurnāla Istok numuri (2014—2016) un angļu valodā 13 žurnāla Rumiyah numuri (2016—2017). Protams, šādu žurnālu ir daudz vairāk un dažādās pasaules valodās, lai sasniegtu plašāko publiku no citām pasaules valstīm, aicinot pievienoties islāmam.
Islāma valsts ir prasmīgi izmantojusi Twitter vervēšanai un propagandas izplatīšanai. Tas ir ietvēris ideoloģisko vēstījumu izplatīšanu, vardarbīgu aktu pārraidīšanu un pat jaunāko informāciju reāllaikā uzbrukumu laikā. Twitter ir palīdzējis radikalizēt un vervēt cilvēkus visā pasaulē. Tomēr Twitter un citas sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas ir veikušas pasākumus, lai identificētu un likvidētu šādu saturu un kontus, kas veicina terorismu. Līdz ar to patlaban organizācija lielākoties izmanto Telegram un TikTok.
Oskari Tokoi
Anti Oskari Tokoi (Antti Oskari Tokoi, agrākais uzvārds Hirvi; dzimis 1873. gada 15. maijā, miris 1963. gada 4. aprīlī) bija somu politiķis no Somijas sociāldemokrātiskās partijas. Viņš ir bijis Eduskuntas priekšsēdētājs, Somijas Senāta vadītājs.
Dzīvesgājums
Oskari Tokoi dzimis kā Oskari Hirvi Ilivīres pagastā, Kannusā zemnieka ģimenē. 1891. gadā Oskari emigrēja uz Ameriku, kur strādāja šahtās Vaiomingā. Tur viņš iesaistījās radikālā strādnieku arodbiedrībā Western Federation of Miners. Tokoi Somijā atgriezās 1900. gadā.
Somijas pilsoņu kara laikā Tokoi pieslējās Sarkanajiem un bija Somijas tautas pilnvaroto padomes pārtikas nodaļas pilnvarotais. 1. martā starp Somijas Sociālistisko Strādnieku Republiku un Padomju Krieviju noslēgts miera līgums, ko no Krievijas puses parakstīja Ļeņins un Staļins, bet no Somijas puses — Edvards Jillins un Oskari Tokoi. Kad Sarkanie karu zaudēja, Tokoi aizbēga uz Padomju Krieviju.
1919. un 1920. gadā Tokoi bija politiskais padomdevējs Murmanskas leģionā, kurā briti savervēja bijušos somu sarkangvardus, lai aizsargātu Krievijas ziemeļus pret iespējamu vācu iebrukumu. Pēc britu aiziešanas no Murmanskas Oskari Tokoi devās līdzi uz Angliju un vēlāk uz Kanādu.
1921. gadā Tokoi ieradās ASV. Ziemas kara laikā viņš aktīvi aģitēja par labu Somijai. 1944. gadā Somijas parlaments reabilitēja Oskari Tokoi. Pēc Otrā pasaules kara Tokoi organizēja palīdzības sniegšanu Somijai. Viņš apmeklēja dzimteni 1957. gadā sakarā ar Eduskuntas 50. gadadienas svinībām.
Oskari Tokoi mira 1963. gada 4. aprīlī
Lapiņu sēnes
Lapiņu sēnes jeb lapiņsēnes ir cepurīšu sēņu grupa, kuru augļķermeņu cepurītes himenofors sastāv no lapiņām. Agrāk himenofora veids bija noteicošais sēņu sistemātikā, kurā atsevišķi iedalīja lapiņu, stobriņu un adateņu sēnes, tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar lapiņām tiek iekļautas vienās rindās ar citām, piemēram, lapiņu sēnes no mieteņu dzimtas tagad ietilpst beku rindā, kurā pārsvarā ir stobriņu sēnes. Mikoloģijā pēc molekulārās ģenētikas pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka lapiņas vairākām sēņu dzimtām atlases ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Sadzīvē reizēm par lapiņām vienkāršojot sauc arī cepurītes krokas, kuras ārēji līdzinās nelielām lapiņām un kuras raksturīgas, piemēram, parastajām gailenēm. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko. Pazīstamākās ģintis no lapiņu sēnēm ir bērzlapes, pienaines, atmatenes, mušmires, dižsardzenes, pūkaines, čigānenes, celmenes un mietenes, taču pastāv daudz citu lapiņu sēņu ģinšu un sīku lapiņu sēņu, kuras nelieto pārtikā to izmēru dēļ un tādēļ tās ir ļoti maz pētītas.
Rojs Piziks
Rojs Piziks (dzimis Siguldā) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startējis desmitcīņas sacensībās.