cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Džordžs Lūkass
Lūkass 1971. gadā nodibināja kompāniju Lucasfilm. 1975. gadā viņš izveidoja kompāniju Industrial Light & Magic filmu vizuālo efektu veidošanai, kas vēlāk kļuva par Lucasfilm nodaļu. 2012. gadā Lucasfilm tika pārdota kompānijai The Walt Disney Company par 4,05 miljardiem dolāru. Lielāko daļu naudas Lūkass plāno ziedot labdarībai, īpaši izglītības vajadzībām. Lūkass paziņojis, ka turpmāk nepiedalīsies lielbudžeta filmu tapšanā, bet pievērsīsies neatkarīgi finansētu filmu veidošanai. Lūkass četras reizes bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai — par filmām "Amerikāņu grafiti" (1973) un "Zvaigžņu kari: Jaunā cerība" (1977) (abās filmās kā labākais režisors un scenārists). 1992. gadā Lūkass saņēma Ērvinga Tālberga memoriālo balvu.
Heinrihs Bells
Heinrihs Teodors Bells (Heinrich Theodor Böll; dzimis, miris ) bija viens no nozīmīgākajiem rakstniekiem vācu literatūrā pēc Otrā pasaules kara, 1972. gada Nobela prēmijas literatūrā laureāts.
Dzīvesgājums
Bells dzimis Ķelnē liberālā un pacifistiskā katoļu ģimenē. 1930. gados viņš veiksmīgi izvairījās no iesaistīšanās Hitlerjūgendā. Bells mācījies katoļu skolā, tad Ķeizara Vilhelma ģimnāzijā Ķelnē, pēc tam iesācis mācīties grāmatu tirgošanas pamatus Bonnā (1937. gads). 1938. gadā uz gadu iesaukts darba dienestā. Pēc tam 1939. gadā Bells iestājies Ķelnes universitātē, lai studētu ģermānistiku un klasisko filoloģiju, taču drīz vien iesaukts Vērmahtā. 1942. gadā atvaļinājuma laikā viņš salaulājās ar Annemariju Čehu. Kara laikā Bells ticis četras reizes ievainots. 1945. gada aprīlī viņš nonāca ASV armijas gūstā, tika atbrīvots septembrī. Pēc diviem gadiem tika publicēti viņa pirmie literarārie darbi (stāsti) — ar to arī sākās viņa aktīvā literārā darbība. 1949. gadā tika izdots viņa romāns "Vilciens pienāca laikā" (Der Zug war pünktlich).
1970. Bells kļuva par Vācijas PEN kluba prezidentu, viņš palika šajā amatā līdz 1972. gadam. No 1971. līdz 1974. gadam viņš bija arī Starptautiskā PEN kluba prezidents.
Rostoka
Rostoka (de, oficiāli Hanzas pilsēta Rostoka (de)) ir ostas pilsēta Vācijas ziemeļos, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas zemē pie Varnovas upes. Pilsētas rajons Varneminde, 12 kilometrus no Rostokas centra, ir kūrorts Baltijas jūras krastā. Rostoka ir pēc iedzīvotāju skaita lielākā pilsēta Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Rīgas sadraudzības pilsēta.
Vēsture
Pilsētu dibinājuši Pielabas slāvi jeb vendi 11. gadsimtā. 1161. gadā apmetni nodedzināja Dānijas karalis Valdemārs I Lielais. Pēc tam šajā vietā apmetās vācu ieceļotāji nodibinot Vecpilsētu (Altstadt), Viduspilsētu (Mittelstadt) un Jauno Pilsētu (Neustadt). Rostoka 1218. gadā ieguva pilsētas tiesības un attīstījās Hanzas savienības sastāvā. 1419. gadā tika nodibināta viena no vecākajām Eiropas universitātēm - Rostokas Universitāte. 1573. gadā Rostoka atzina Mēklenburgas hercoga varu pār pilsētu. Trīsdesmitgadu karā Rostoku okupē dāņu, zviedru un imperatora karaspēks (1618–48). Pamazām pilsēta pagrimst, un tas attīstība atjaunojas līdz ar rūpniecības attīstību 19. gadsimta otrajā pusē, kad Rostoka kļūst par ievērojamu ostu, kuģu- un aviācijas būves centru. 1939. gada 27. augustā pie Rostokas notika pasaulē pirmais veiksmīgais reaktīvās lidmašīnas starts. Tā kā pilsētā un tās apkārtnē atradās aviācijas kompāniju Arado un Henkel rūpnīcas, tā tika smagi bombardēta Otrā pasaules kara laikā. Pēc Otrā pasaules kara Rostoka attīstījās kā lielākā VDR ostas pilsēta. 1992. gadā no 22. līdz 24. augustam pilsētas Lihtenhāgenes rajonā notika pret vjetnamiešiem un čigāniem vērsti grautiņi.
Uzņēmējdarbība un kultūra
Rostokā atrodas kompāniju AIDA Cruises (kruīzu kompānija), Hugo Stinnes Schiffahrt (kuģniecība), Neptun Werft (kuģubūve) un Scandlines (prāmju satiksme) galvenās mītnes. Kompānijas Nordex (vēja turbīnu ražošana) rūpnīca. Pilsētā tradicionāli notiek ikgadējās Hanzas regates sacensības. Modernās mākslas muzejs Kunsthalle Rostock, Stasi muzejs, zooloģiskais dārzs.
Cilvēki
Rostokā dzimuši
Autoceļš P50
P50 autoceļš Kārsava—Krievijas robeža (Aizgārša) ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A13 pie Kārsavas ar nestrādājošo robežkontroles punktu «Aizgārša» Goliševā pie Krievijas robežas. Autoceļš ir 15,2 km garš un maršruta lielākajā daļā klāts ar asfaltbetona segumu, izņemot 3,2 km garu posmu pirms Goliševas. Ceļš šķērso Ludzas novadu.
Mednis
Mednis (Tetrao urogallus) ir liels vistveidīgo kārtas putns, kas izplatīts Eiropas un Āzijas skujkoku mežu joslā. Izdala 8 medņa pasugas. Daudzās Eiropas valstīs mednis ir ļoti rets putns. Latvijā sastopams tikai piemērotos vecos un klusos mežos, populācijas areāls ir sadrumstalots, tomēr ligzdojošo pāru skaits pagaidām vēl ir salīdzinoši liels.
Saskaņā ar jaunāko sistemātiku mednis tiek klasificēts fazānu dzimtā (Phasianidae) ar iedalījumu rubeņu apakšdzimtā (Tetraoninae).
Izskats
Mednis ir lielākais putns savā ģintī, tā spārnu plētums var pārsniegt metru, garums mātītēm ap 65 cm, tēviņiem ap 90 cm. Tēviņi ir melni (spārni tumši brūni), spalvām raksturīgs metālisks spīdums, vienīgie baltie laukumi ir uz pleciem, astes, ķermeņa apakšpusē, kā arī sarkans kails laukums ap aci. Mātītes brūni raibas. Medņi dažkārt krustojas ar saviem tuvākajiem radiniekiem rubeņiem, to neauglīgie pēcnācēji raķeļi var līdzināties abām sugām.
Uzvedība un dzīvesveids
Mednis ir nometnieks un dzīvo turpat, kur izšķīlies. Normālos apstākļos pat visas dzīves laikā tas neattālinās no savas dzimtās vietas tālāk kā dažus kilometrus. Viena medņu gaiļa riesta teritorija reti ir lielāka par 10 ha. Priekš šāda liela putna mednim ir neparasta barošanās — tas pārtiek pārsvarā no priežu skujām, spilvēm un mellenēm, pie kam barība mainās atkarībā no gadalaika.
Medņi dzīvo poligāmos riestos. Riesta rituāls notiek pavasaros un tas ir unikāls tikai šai sugai. Riesta laikā tēviņš izpilda savu kluso dziesmu, kas sastāv no "knipelēšanas" un "slīpēšanas". Gaiļi dziesmu sāk tumsā, sēžot kokā, vēlāk — tuvāk rītausmai, riestā salido mātītes. Tālākā riestošana, gaiļu cīņas un pārošanās notiek uz zemes. Riesta tuvumā medņi dzīvo arī pārējo gadu. Mātītes netālu veido ligzdu, kurā iedēj 5—11 olas, vienas pašas izvadā cāļus. Specifiskās prasības pret biotopu (pārsvarā priežu meži purvu malās), minimālā elastība attiecībā uz dzīvesvietas maiņu un ļoti augstā jutība pret traucējumiem ir svarīgākie iemesli sugas apdraudētībai.
Izplatība
Sastopams visā Eirāzijas skujkoku mežu joslā, tomēr areāla rietumu daļā (Eiropā) populācija fragmentēta, jo medņu apdzīvotie dabisko mežu biotopi pārsvarā ir iznīcināti vai pārveidoti. Salīdzinoši lielā skaitā medņi joprojām ir sastopami tikai Skandināvijas un Baltijas valstīs, Somijā, Baltkrievijā un teritorijā tālāk uz austrumiem līdz Altajam un Mongolijai. Introducēts Skotijā.
Latvijā
Mednis Latvijā ir sastopams tikai piemērotos vecos un klusos mežos, populācijas areāls ir sadrumstalots. Lai arī ligzdojošo pāru skaits pagaidām vēl ir salīdzinoši liels, tomēr sugas izdzīvošanu apdraud Kurzemes populācijas nošķirtība no pārējā areāla, jo Latvijas centrālajā daļā (Zemgalē, izņemot tās pašus austrumus) medņi ir pilnībā izzuduši. Rīgas virsmežniecībā 2009. gadā reģistrēti 42 riesti, visvairāk medņu riestu reģistrēts Ziemeļaustrumu virsmežniecībā — 137 riesti, bet kopā Latvijā saskaņā ar Valsts meža dienesta datiem 2009. gadā bija ap 5000 medņi 443 riestos.
Tiek uzskatīts, ka Latvijā sastopamie medņi varētu piederēt pie divām pasugām: Vidzemē un Latgalē Austrumeiropas pasuga T. u. pleskei, bet Kurzemē Viduseiropas pasuga T. u. major.
2010. gadā Latvijas Ornitoloģijas biedrība medni izraudzījās par Gada putnu Latvijā.
Aizsardzība
Sugai ir plašs izplatības areāls, tādēļ globālā mērogā tā netiek uzskatīta par īpaši apdraudētu. Tomēr Eiropā vairākās valstīs mednis ir reti sastopams, dažās pat izzudis, un tā aizsardzībai tiek veikti īpaši pasākumi un virknē valstu mednis iekļauts sarkanajās grāmatās.
Ērģemes kauja
Ērģemes kauja (de, et, ru), kurā krievu karaspēks sakāva Livonijas apvienotos spēkus, notika Livonijas kara trešajā gadā - 1560 .gada 2. augustā. Neskatoties uz kaujas nelielajiem mērogiem, Ērģemes kaujai literatūrā tiek piešķirta Livonijas kara izšķirošās kaujas loma, jo tai sekoja būtiskas politiska un militāra rakstura izmaiņas. Lai gan kaujas vieta precīzi lokalizējama vismaz 12 -15 km attālumā no Ērģemes, Lugažu tuvumā, literatūrā pieņemts tieši Ērģemes nosaukums, kas nav nepareizi, ņemot vērā to, ka kauja notika pie Valtera fon Pletenberga muižas, kas tajā laikā ietilpa Ērģemes pilstiesā.
Priekšvēsture
Lai arī 1560.gadā krievu militāro aktivitāšu mērķis bija nozīmīgās Vīlandes pils ieņemšana, karadarbība notika arī plašā teritorijā ap to, sevišķi dienvidu virzienā. Tā krievu karaspēka vienība (pēc Rennera hronikas - ap 40 000, pēc A. Kurbska atstātajām ziņām - ap 12 000 karavīru) kņaza Andreja Kurbska vadībā jūlija beigās apmetās nometnē pie Valkas. Savukārt Livonijā savāktais karaspēks, Livonijas ordeņa landmaršala Fīlipa Šalla fon Bella vadībā, 1. augustā pameta nometni pie Trikātas pils un virzījās pretī krievu karaspēkam, izvietojoties nometnē pie Lugažiem.
Sekas
Ērģemes kaujas rezultātā no ierindas tika izsista lielākā daļa Livonijas ordeņa komandējošā sastāva, tomēr šo kauju nevar uzskatīt par izšķirošo Livonijas karā, jo karš vēl turpinājās 23 gadus. Arī Livonijas ordeņa dzīvā spēka zaudējumi bija nelieli un amatpersonu aizvietošana grūtības nevarēja sagādāt. Livonijas konfederācijas sairšanu, ko literatūrā pieņemts uzskatīt par Ērģemes kaujas sekām, noteica citi būtiski militārpolitiskie faktori. Par Ērģemes kaujas tiešām sekām var uzskatīt Vilandes ieņemšanu pēc nepilnām trīs nedēļām.
Taylor Swift (albums)
Taylor Swift ir amerikāņu dziedātājas Teilores Sviftas debijas studijas albums. Tas tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Big Machine Records. T. Svifta dziesmas albuma sarakstīja vidusskolas laikā. Dziesmu producēšanas procesā ir piedalījušies vairāki cilvēki. Muzikālā ziņā šis ir ieturēts kantrimūzikas stilā un dziesmu vārdi ir par milstību. Albums saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu vērtējumu, viņi slavēja mūziķes talantu. Albums Billboard 200 topā bija pirmajā pieciniekā, tāpat bija 24 nedēļas Top Country Albums topa līderis. Pēc RIAA sistēmas Taylor Swift tika sertificēts ar pieckāršo platīna disku.
Vilhelma II krasts
Vilhelma II krasts ir Austrumantarktīdas piekrastes daļa gar Deivisa jūras krastiem. Stiepjas no Filhnera raga austrumos (66°27′S 91°54′E) līdz Penka ragam rietumos (66°43′S 87°55′E﻿﻿). Kopējais piekrastes garums ap 180 km. Austrumos robežojas ar Karalienes Mērijas krastu, rietumos - ar Leopolda un Astrīdas krastu. Krastā noplūst vairāki šļūdoņi, lielākais no kuriem ir Filipi glečers. Uz rietumiem no Posadovska līča piekrasti sedz Rietumu šelfa ledājs. Piekrastē izvietojies 370 m augstais apdzisušais vulkāns Gausbergs.
Krastu 1902. gada 22. februārī atklāja vācu antarktiskā ekspedīcija Ēriha fon Drigalska vadībā un nosauca tā laika Vācijas imperatora Vilhelma II vārdā par Imperatora Vilhelma II Zemi.
Nonijs
Nonijs jeb noniuss (no portugāļu matemātiķa Pedro Nuniša — Nunez (1492—1577) — vārda latinizētās formas Nonius) ir mērīšanas līdzekļa papildskala, kas paredzēta pamatskalas vienības daļu precīzai nolasīšanai.
Vēsture
Nonija principu izgudrojis jau Avicenna, bet mūsdienīgu skalas konstrukciju ieteicis franču matemātiķis Pjērs Vernjē 1631. gadā (par godu Vernjē noniju dažreiz dēvē par vernjeru). Savukārt Pedro Nunišs jau agrāk izgudrojis citas uzbūves ierīci, kurā pielietots tas pats princips.
Darbības princips
Cilvēka acs daudz precīzāk spēj novērtēt iedaļu sakrišanu nekā iedaļas novietojumu starp citām iedaļām — uz to balstās kustīgās nonija skalas princips, kad starpvērtību starp divām pamatskalas iedaļām nosaka pēc nonija skalas kādas iedaļas sakrišanas ar pamatskalas iedaļu. Ja nonija skalai ir 10 iedaļas un šo 10 iedaļu kopgarums atbilst 9 pamatskalas iedaļām (t.i., nonija skalas iedaļas vērtība ir 9/10 no pamatskalas iedaļas), mērāmo lielumu var nolasīt ar precizitāti 1/10 no pamatskalas iedaļas vērtības.
Izmantošana
Nonija skalu izmanto precīzos mehāniskos mērinstrumentos (bīdmēros, mikrometros).
Aprēķini
Izmantojot pieņemtos apzīmējumus
Augustīns Voldemārs
Augustīns Voldemārs (* †) bija Lietuvas politiķis, vēsturnieks, pirmais Lietuvas Ministru prezidents.
Dzīvesgājums
Dzimis Disnas (Dysna) ciemā tagadējā Utenas apriņķa Ignalinas rajonā muižnieku ģimenē. 1896. gadā pabeidza apriņķa skolu. 1904. — ģimnāziju Pēterburgā. Studēja Pēterburgas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, kuru absolvēja 1909. gadā, studiju laikā pievienojās studentu grupai, kura aģitēja par autonomijas piešķiršanu lietuviešu apdzīvotajām teritorijām. Par savu disertāciju saņēma zelta medaļu un nākamajā gadā ieguva maģistra grādu. Iegūtā stipendija viņam ļāva turpināt mācības un iegūt zinātņu doktora grādu.
No 1911. līdz 1914. gadam Voldemārs bija universitātes docents. No 1914. līdz 1915. gadam stažējās Itālijā un Šveicē.
1918. gada janvārī piedalījās Brestļitovskas miera sarunās kā Ukrainas Tautas republikas delegācijas padomnieks. Pēc tam aizbrauca uz Vāciju.
1918. gada beigās atgriezās Lietuvā un darbojās Lietuvas valsts padomē. Šīs padomes prezidijs 1918. gada 11. novembrī apstiprināja viņu par pirmo Lietuvas pagaidu valdības vadītāju. Pirmo kabinetu viņš vadīja līdz 1918. gada 26. decembrim. Vienlaikus ar Ministru prezidenta amatu viņš bija Ārlietu ministrs un neilgu laiku Aizsardzības ministrs.
No 1919. gada janvāra līdz 1920. gada janvārim vadīja Lietuvas delegāciju Parīzes miera konferencē, kur pieprasīja Palangas pagasta pievienošanu Lietuvai.
Kad Latvijas delegācija izteica šaubas par šīs prasības pamatotību, pieprasīja atzīt “Lietuvas sevišķās intereses Latgalē” un garantēt tai zināmas privilēģijas Liepājā un Daugavpilī, pretējā gadījumā draudot panākt iedzīvotāju referendumu Latgalē. Latvijas delegāti tam nevarēja piekrist, un sarunas pārtrūka. Jau Parīzes konferences laikā iezīmējās Lietuvas ārpolitiķu tendence robežu jautājumu izšķirt nevis pēc etniskā, bet reliģiskā principa, jo vairākums Ilūkstes apriņķa un Latgales iedzīvotāju bija katoļi. Kā Latgales piederības Lietuvai vēsturisko pamatojumu Lietuvas pārstāvji minēja tās kādreizējo iekļautību Polijas–Lietuvas kopvalsts sastāvā. Tālaika lietuviešu presē parādījās prasības piekļuvei pie Daugavas upes un Liepājas ostas, pretējā gadījumā draudot slēgt robežu un izraidīt no Lietuvas latviešus.
1924. gadā bija viens no Lietuvas nacionālistu savienības (Lietuvių tautininkų sąjunga) dibinātājiem. No tās saraksta 1926. gadā ievēlēts trešajā Seima sasaukumā. Piedalījās valsts apvērsumā 1926. gadā. Pēc tam ieņēma premjerministra amatu no 1926. līdz 1929. gadam. Reizē viņš bija arī Ārlietu ministrs un neilgu laiku pildīja arī Aizsardzības ministra pienākumus. Tajā laikā viņš arī vadīja organizāciju Dzelzs Vilks. 1929. gada 6. maijā notika pret viņu vērsts atentāta mēģinājums.
Pēc konflikta ar varas pārstāvjiem 1929. gadā Voldemāru izslēdza no valdības, 1929. gada beigās izsūtīja uz Platlaiju, vēlāk viņš dzīvoja policijas uzraudzībā Zarasos.
Voldemārs bija viens no 1934. gada puča dalībniekiem, pēc tam arestēts un notiesāts uz 12 gadiem cietumā. 1938. gadā tika amnestēts un izraidīts no Lietuvas. 1940. gada jūnijā atgriezās PSRS okupētajā Lietuvā, kur viņu arestēja. Kādu laiku dzīvoja Ordžonikidzē kā internētais, bet vēlāk arestēts. 1942. gadā miris Maskavā Butirku cietumā.
Autoceļš P51
P51 autoceļš Ventspils pievedceļš ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A10 pirms Ventspils ar autoceļu P122 Kustes dambja un Robežu ielas krustojumā. Autoceļš ir 2,5 km garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Ventspils pilsētas un Ventspils novada teritoriju.
Kolumbainas vidusskolas slaktiņš
Kolumbainas vidusskolas slaktiņš notika 1999. gada 20. aprīlī Kolumbainas vidusskolā, Kolorādo štatā, ASV. Divi skolnieki Ēriks Hariss un Dilans Klebolds nogalināja 12 skolēnus un vienu skolotāju, ievainojot 21 citu cilvēku, kamēr vēl trīs cilvēki tika ievainoti, mēģinot bēgt. Pēc tam abi slaktiņa plānotāji izdarīja pašnāvību. Kolumbainas vidusskolas slaktiņš upuru skaita ziņā ir ceturtā lielākā apšaude skolā ASV vēsturē pēc 1927. gada Bāta skolas nelaimes, 2007. gada Slaktiņa Virdžīnijas Tehniskajā universitātē un 1966. gada Slaktiņa Teksasas Universitātē.
Krustpils saliņa
Krustpils saliņa ir Daugavas sala Jēkabpilī. Tā atrodas starp Daugavas pamatgultni un tās sānteku Mazo Daugavu, netālu no Krustpils pilsētas parka. Mūsdienās arī iecienīta pilsētas atpūtas vieta.
Krustpils saliņa kļuva par vienu no iecienītākajās pilsētnieku atpūtas vietām pēc tam, kad 20. gadsimta 50. gados tika uzcelta brīvdabas estrāde, kas pašlaik atrodas Krustpils kultūras nama pārziņā. No agra pavasara līdz pat vēlam rudenim tur notiek dažādi kultūras pasākumi: gadskārtu svētku — Lieldienu un Līgo vakara svinēšana, Dziesmu svētki, teātra un operas izrādes, visdažādākie vieskoncerti un biežie deju vakari, kas pulcē tūkstošiem jēkabpiliešu un pilsētas viesu.
Saliņas rekonstrukcija
2009. gadā tika uzsākta saliņas un brīvdabas estrādes rekonstrukcija, kas tika pabeigta un nodota ekspluatācijā 2010. gada jūlijā. Rekonstrukcijas laikā ir nomainīti soli, pārbūvēta skatuve, mākslinieku ģērbtuves, telpas zem skatuves. Uzbūvētas jaunas tualetes un autostāvvieta 104. automašīnām un 5 autobusiem, bērnu rotaļu laukums, kā arī rekonstruēts tilts. Veikti saliņas apzaļumošanas darbi. Tuvākā nākotnē plānots uzstādīt novērošanas kameras un uzbrauktuvi un pacēlāju invalīdiem pie tilta. Saliņas rekonstrukcijas izmaksas — 694 875 lati.
Futurāma
Sākotnēji seriāls tika pārraidīts Fox kanālā no 1999. gada 28. marta līdz 2003. gada 10. augustam līdz pat seriāla ražošanas beigām. No 2003. gada līdz līguma beigām 2007. gadā, seriālu atkārtoti translēja kanālā Cartoon Network programmā Adult Swim. No 2007. līdz 2009. gadam tika izdotas četras pilnmetrāžas video filmas. 2005. gadā seriālu sāka pārraidīt kanālā Comedy Central. Comedy Central noslēdza vienošanos ar 20th Century Fox Television par 16 jaunu sēriju izveidi, kas veidoja seriāla piekto sezonu.
2009. gada jūnijā 20th Century Fox producentu nodaļa paziņoja, ka Comedy Central veidos papildus jaunas 26 sērijas, kas tiks rādītas 2010. un 2011. gadā. Seriālu turpināja ar septīto sezonu, kura pirmo daļu translēja no 2012. gada jūnija, bet otro 2013. gada vidū. Septītās sezonas laikā paziņoja, ka šī būs noslēdzošā sezona, jo Comedy Central nepasūtīs seriāla turpinājumu. Seriāla pēdējā sērija tika pārraidīta. Kamēr Greinings teica, ka mēģinās atrast kanālu, kas turpinātu seriālu, Deivids Koens paziņoja, ka sērija Meanwhile varētu būt septītās sezonas un visa seriāla noslēdzošā sērija.
"Futurāma" tās translācijas laikā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Seriāls tika nominēts 17 Annie balvām un 12 Emmy balvām, no kurām ieguva septiņas pirmās un sešas otrās. Tāpat seriāls ir četras reizes nominēts Amerikas Rakstnieku ģildes balvai, kur ir iegūtas divas balvas par sērijām Godfellas un The Prisoner of Benda, vēl papildu tam seriāls ir nominēts Nebula balvai un saņēmis Environmental Media balvu par sērijām The Problem with Popplers un The Futurama Holiday Spectacular. Papildu seriālam tika arī ražotas dažādas preces saistītas ar seriālu — komiksu sērija, videospēles, kalendāri, apģērbs un figūriņas. 2013. gadā TV Guide ierindoja "Futurāmu" 60 visu laiku labāko animācijas seriālu sarakstā.
Latvijā seriālu demonstrējuši kanāli MTV Latvija un TV6.
Sižets
Darbība seriālā norisinās 30. gadsimta beigās un 31. gadsimta sākumā. Sākotnēji galvenais varonis nokļūst 2999. gada 31. decembrī, tomēr nākamo sezonu laikā tiek sagaidīts 3004. gads. Nosaukums "Futurāma" aizgūts no 1939. gada Pasaules izstādes (Ņujorkā) paviljona, kurā tika attēlots, kāda varētu būt pasaule 1959. gadā.
Seriāla pamatsižets saistīts ar picas piegādātāju Filipu Fraju, kurš nejauši nokļūst 1000 gadus nākotnē un kļūst par piegādātāju uzņēmumā Planet Express. Citi nozīmīgi seriāla varoņi ir Fraja attāls pēctecis profesors Hūberts Fernsvorts, krabjveidīgs citplanētietis doktors Zoidbergs, vienacaina kosmosa kuģa pilote Turanga Līla, marsiete Eimija Vonga, robots Benders un grāmatvedis Hermejs Konrads. .
Eriozona syrphoides
Eriozona syrphoides ir ziedmušu dzimtas (Syrphidae) divspārņu suga no Syrphinae apakšdzimtas.
Izplatība
Šī ziedmuša izplatīta, sākot ar Skandināvijas un Somijas dienvidiem, beidzot ar Franciju (Alpos un Vogēzos), Šveici un Itālijas ziemeļiem, no Britu salām rietumos cauri Centrāleiropai, Austrumeiropai un Sibīrijai līdz Klusajam okeānam austrumos.
Apraksts
Eriozona syrphoides ziedmuša garumā sasniedz 13,2—15,5 mm spārns 12 mm garumā. Galvas daļa zem antenām ir dzeltenā krāsā. Spārni ar tumšu vidēju pleķi, to dzīsliņa R4+5 gandrīz taisna. Ķermenis ar melniem, biezi segtiem, gariem matiņiem. Muguras vidus (la) starp spārnu pamatiem ar plašu apsēju no melniem matiņiem. Uz pieres un tās mugurdaļas ar dzelteniem matiņiem. Otrais un trešais tergīts ir melns ar melniem matiņiem. Vēderiņš ir plašs ; vēderiņa virsotne bieži oranžsarkana, ar rudiem matiņiem.
Ekoloģija
Šī suga sastopama mežos, kur dominē priedes un egles, laikā no maija līdz oktobrim.. Kāpuri ir plēsīgi — barojas ar laputīm no Cinara ģints; kurus medī uz eglēm. Pieaugušām mušām patīk čemurzieži (Umbelliferae), dadži (Cirsium), vilkābeles (Crataegus), kazrozes (Epilobium), sērmūkslis (Sorbus aucuparia), Heracleum sphondylium, Succisa un baldriāni (Valeriana).
Rodžers Penrouzs
Sers Rodžers Penrouzs (en, dzimis ) ir britu matemātiķis un fiziķis. Viņš ir emeritēts profesors Oksfordas Universitātē. Pazīstams ar pētījumiem vispārīgajā relativitātes teorijā, un līdz ar Stīvenu Hokingu ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem kosmologiem. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un zinātnes filozofijā.
Dzimis Kolčesterā. Beidzis Londonas Universitātes Universitātes koledžu, bet 1958. gadā ieguva doktora grādu Kembridžas Universitātē. 1967. gadā lika pamatus tvistoru teorijai. 1969. gadā izvirzīja kosmiskās cenzūras hipotēzi. 1971. gadā ieteica spinu tīkla konceptu. Plaši pazīstams kā 1974. gadā radīto t. s. Penrouza mozaīku autors. Publicējis vairākas diskusiju izraisījušas grāmatas, kurās pievērsies cilvēka apziņas izpratnei.
2020. gadā Penrouzs saņēma Nobela prēmiju fizikā "par atklājumu, ka melno caurumu veidošanos paredz vispārīgā relativitātes teorija".
Krēfelde
Krēfelde ir pilsēta Vācijas rietumu daļā, Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē, netālu no Beļģijas un Nīderlandes robežas. Pilsēta pieder Diseldorfas apriņķim. Pilsēta dalās deviņos pilsētas rajonos. Pilsētā atrodas DUEWAG rūpnīca.
Vēsture
Pilsēta ir radusies jau romiešu laikos, kad leģionāri tur izveidoja militāro apmetni. Pirmo reizi pilsēta tiek minēta rakstos 1105. gadā.
Kemerovas apgabals
Kemerovas apgabals (ru) ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Sibīrijas federālajā apgabalā. Tas robežojas ar Tomskas apgabalu ziemeļos, Krasnojarskas novadu un Hakasiju austrumos, Altaja Republiku dienvidos, Altaja novadu dienvidrietumos un Novosibirskas apgabalu rietumos.
Džima dēļ
"Džima dēļ" ir ASV komēdijseriāls, uzņemts no 2001. gada 3. oktobra līdz 2009. gada 9. jūnijam. Seriālam kopā ir 182 sēriju. Latvijā to pārraidījuši televīzijas kanāli LNT, TV3, TV6. Seriāls ir par ģimeni ar trīs bērniem un sievas brāli un māsu.
Unguru baznīca
Unguru (Medņu) Evaņģēliski luteriskā baznīca ir luterāņu dievnams Jēkabpils novada Variešu pagasta Medņos, kas celta kā Krustpils baznīcas filiālbaznīca.
Vēsture
Pirmā Unguru baznīca tika iesvētīta 1828. gada 25. jūnijā. Bet jau 1885. gadā celtne bija pussabrukušā stāvoklī. Pēc vairākkārtīgiem draudzes lūgumiem Krustpils pilsmuižas īpašnieks Nikolauss fon Korfs baznīcas remontam iedalīja materiālus un līdzekļus 200 rubļu apmērā. Arī pati draudze saziedoja 580 rubļu. Remontdarbu uzraudzīšanai tika nozīmēts Unguru saimnieks Jēkabu Ozols, kurš lika nojaukt baznīcas pārbūvējamo daļu un vietā uzcelt jaunas telpas. Pēc būvmeistara Jēkaba Putniņa veiktajiem remontdarbiem 1892. gada 17. decembrī atjaunotā baznīca atkal tika iesvētīta.
Pirmā pasaules kara laikā baznīcai tika sabojātas ērģeles un jumts, kā arī izsisti daži logi. 1919. gadā, nodibinoties padomju varai, baznīcas manta tika aprakstīta, un bija nolemts telpas nodot Izpildkomitejas rīcībā. Tomēr draudzei izdevās noslēgt līgumu ar jauno varu par baznīcas izmantošanu uz nenoteiktu laiku. Citādi ēka nebija daudz cietusi. Remontdarbi sākās 1926. gadā. Jumta materiāls un labošana izmaksāja 1376 Ls, torņa labošana un krāsošana — 560 Ls. Atjaunoto dievnamu iesvētīja 1928. gada 25. jūnijā. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā padomju vara draudzei baznīcu atņēma. Otrā pasaules kara laikā, baznīcai nonākot karadarbības zonā, tajā iekārtojās vācu armijas atbalsta punkts. Sarkanās armijas artilērija 1944. gada 7. augustā iznīcināja vācu ugunspunktu baznīcas tornī. Kritušos vācu karavīrus apglabāja turpat pie baznīcas. Pēc kara baznīca atradās izpostītā stāvoklī. Kopš 2004. gada draudze ir sākusi dievnama atjaunošanu.
Arhitektūra un interjers
Baznīcas ēka ir akmens-ķieģeļu krustveida centrālbūve, kuras rietumu pusē atrodas trīsstāvu tornis ar poligonālu, piramidālu smaili. Austrumu pusē piebūvēta poligonāla sakristeja. Celtnes fasādēs ir gotiskas smailloka durvju un logu ailas. Pirmās ērģeles minētas jau 1830. gadā. 1867. gadā Krustpils ērģeļbūves meistaram Fridriham Veisenbornam draudze pasūtīja jaunas ērģeles, kuras tika iesvētītas 1868. gada 13. oktobrī. Baznīcā atradies 1926. gadā lietais zvans ar uzrakstu: "Balss saucēja Rubenos. 1926. Beker un Ko Liepāja", kā arī 1927. gadā J.K. Švenna lietais bronzas zvarns (85 kg.). 2009. gada 25. septembrī Unguru draudze saņēma Oldenburgas latviešu draudzes Vācijā dāvināto zvanu ar uzrakstu "Dievs Kungs ir mūsu stiprā pils". Tas līdz šim kalpoja Oldenburgas latviešu baznīcā, kas bija vienīgā latviešiem piederošā baznīca Vācijā. 2009. gada 11. oktobrī Daugavpils diecēzes bīskaps Einārs Alpe atjaunotās draudzes 15. gadu jubilejas dievkalpojumā zvanu iesvētīja.
2013. gadā pilnībā atjaunota sakristejas daļa.
Tēmu Selenne
T. Selenne ir rezultatīvākais hokejists Olimpisko spēļu hokeja turnīru vēsturē, kopā gūstot 44 punktus 33 spēlēs 6 Olimpiskajos turnīros, kurās viņš piedalījies. Stenlija kausa ieguvējs Anahaimas "Ducks" sastāvā 2006.—2007. gada sezonā. 2011.—2012. gada NHL sezonā kļuva par visu laiku rezultatīvāko somu hokejistu NHL vēsturē.
Erfurte
Erfurte (de, ) ir pilsēta Vācijas vidusdaļā, Tīringenes federālās zemes administratīvais centrs, kā arī Tīringenes lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. 2019. gadā Erfurtē dzīvoja 214 tūkstoši iedzīvotāju. Tā atrodas Tīringenes baseina dienvidos, Gēras upes krastos, 320 km uz dienvidrietumiem no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes.
Vēsture
Erfurte ir viena no nozīmīgākajām vācu viduslaiku pilsētām. Rakstiskajos avotos tā pirmo reizi pieminēta 724. gadā kā Erpesfurt. 742. gadā Svētais Bonifācijs šeit izveidoja bīskapiju. 805. gadā Erfurte kļuva par nozīmīgu militāro atbalsta punktu Franku valsts sastāvā. Ap 1250. gadu arhibīskaps Meincs piešķīra tai pilsētas tiesības. 1392. gadā tika dibināta Erfurtes Universitāte, kas ir trešā vecākā Vācijā (1816. gadā tā tika slēgta, bet darbība atjaunota 1994. gadā). 15. gadsimtā Erfurte iestājās Hanzas savienībā.
Sports
Erfurtē populāri ir ledus sporta veidi. No Erfurtes nākušas slavenas ātrslidotājas kā Gunda Nīmane-Štirnemane, Heike Varnike, Franciska Šenka, Sabīne Folkere, Daniela Anšuca-Tomsa un Stefānija Bekerta. Daiļslidošanā starptautiskus panākumus ir guvis Stefans Lindemanis. Erfurtē ir arī hokeja komandas, kas startē dažāda līmeņa sacensībās.
Erfurte bija viena no 2001. gada Eiropas sieviešu futbola čempionāta spēļu norises vietām.
Ščebžešina
Ščebžešina - pilsēta Polijas austrumos, Ļubļinas vojevodistē, uz rietumiem no Zamoscas pie Vepšas upes.
Pilsēta pazīstama ar savu sarežģīto nosaukumu. Dzejnieks Jans Bžehva (Jan Brzechwa, 1898 - 1966) izmantojis to savā dzejolī Chrząszcz (vabole), kas kļuvis poļiem par iecienītu "mēles mežģi" - W Szczebrzeszynie chrząszcz brzmi w trzcinie (Ščebžešinā vabole dūc niedrē).
Degoles pagasts
Degoles pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Slampes, Lestenes, Irlavas, Tumes un Smārdes pagastiem.
Ščebžešina
Gleznotāja Juzefa Branta (Józef Brandt, 1841 - 1915) dzimtā pilsēta.
Degoles pagasts
Upes
Vašleja
Vēsture
Mūsdienu Degoles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Irlavas pagasta Degoles muiža (Gut Degahlen, Degole). 1920. gada zemes reformas gaitā Degoles muižu sadalīja 38 vienībās 588 ha kopplatībā.
1945. gada septembrī Irlavas pagasta «Gausāju» mājās tika izveidota Degoles ciema padome. 1960. gadā Degoles ciemam pievienoja Mežnieku ciema padomju saimniecības «Irlava» teritoriju, 1962. gadā - Praviņu ciemu, 1968. gadā - Slampes ciema padomju saimniecības «Vienība» teritoriju. 1973. gadā daļu Degoles ciema iekļāva Lestenes ciemā. 1975. gadā Degoles ciemam pievienoja daļu Irlavas un Viesātu ciemu teritorijas, bet 1977. gada 28. martā — vēl daļu Irlavas ciema teritorijas, kā arī daļu likvidētā Ozolpils ciema. 1979. gadā daļa Degoles ciema teritorijas iekļauta Irlavas un Jaunpils ciemos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Degoles pagasts kā administratīvā teritorija tika iekļauts Tukuma novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vienība (pagasta centrs), Degole, Garauši.
Avangards (māksla)
Avangards visraksturīgākais ir tieši modernismā un postmodernismā. Daudzi mākslinieki sevi ir pieskaitījuši pie avangarda kustības un turpina to darīt no dadaisma kustības līdz par valodas poētiem 1980. gados.
I Am... Sasha Fierce
I Am... Sasha Fierce ir amerikāņu dziedātājas Bejonse Noulza studijas albums.
Minesotas "Wild"
Minesotas "Wild" (en) ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Sentpolā, Minesotas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Centrālajā divīzijā. Tas tika dibināts 2000. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.
Klubs savas pastāvēšanas vēsturē nav izcīnījis nevienu Stenlija kausu, kā arī ne reizi nav kļuvis par konferences uzvarētāju, taču ir 1 reizi kļuvis par divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada Xcel Energy Center hallē.
Klubā spēlēja latviešu hokejists Sergejs Žoltoks.
Fearless
Fearless ir amerikāņu dziedātājas Teilores Sviftas otrais studijas albums. Tas tika izdots sadarbībā ar ierakstu kompāniju Big Machine Records. Albums bija 2009. gada pirmais albums, kas tika pārdots vairāk nekā vienu miljonu kopiju. Tāpat tas bija gada visvairāk pārdotais albums. Kopumā albums ticis pārdots nedaudz mazāk kā 10 miljonos kopiju visā pasaulē. Pēc RIAA sistēmas Fearless tika sertificēts ar seškāršo platīna disku. Albums ieguva 2010. gada labākā albuma Grammy balvu.
Zamoscas apriņķis
Zamoscas apriņķis ir apriņķis Polijā, Ļubļinas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Ļubļinas vojevodistes Krasnistavas, Helmas, Hrubešovas, Tomašovas un Bilgorajas apriņķiem.
Nobela prēmija literatūrā
Nobela prēmija literatūrā (sv) ir ikgadējs apbalvojums, kuru kopš 1901. gada pasniedz par izcilu darbību literatūrā. Tā ir viena no piecām Alfrēda Nobela 1895. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: fizikā, ķīmijā, literatūrā, miera veicināšanā un fizioloģijā vai medicīnā. To pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Parasti, bet ne vienmēr, balvu pasniedz par literāro darbību kopumā, nevis par kādu atsevišķu darbu.
Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt literatūrā, taču, kā norāda tās kritiķi, daudzi izcili autori, kas to būtu pelnījuši, nav to saņēmuši un par tās laureātiem nereti kļuvuši daudz mazāk nozīmīgi autori.
Nominācija un izvēle
Nobela prēmijai literatūrā var izvirzīt tikai personas, nevar izvirzīt organizācijas kā tās ir iespējams Nobela miera prēmijas saņēmējiem. Nominēto cilvēku vārdus un citu informāciju par nominācijām nevar atklāt 50 gadus. Autorus Nobela prēmijai var nominēt Zviedrijas akadēmijas, dažādu literāro akadēmiju un biedrību locekļi, literatūras un valodu profesori, iepriekšējie Nobela prēmijas literatūrā laureāti, rakstnieku organizāciju vadītāji. Nav iespējams nominēt pašam sevi.
2008. gada Spānijas Grand Prix
2008. gada Spānijas Grand Prix bija Formula 1 Grand Prix izcīņa, kas norisinājās Kataluņja Montmelo. Tā bija ceturtā 2008. gada F-1 sezonas sacīkste. Sacīkstē uzvarēja Ferrari pilots Kimi Reikenens. Otrais finišēja Ferrari pārstāvošais brazīlietis Felipe Masa, kā trešais finišēja brits Luiss Hamiltons (McLaren-Mercedes).
Nokian Jalkineet
Nokian Jalkineet Oy (starptautiski pazīstams kā Nokian Footwear) ir Somijas uzņēmums, kas piedāvā gumijas apavus. Pieder uzņēmumam Berner. Dibināts 1990. gadā, atdaloties no Nokia.
Pirmsākumi
Nokian Jalkineet pirmsākumi sniedzas līdz 1898. gadam, kad Helsinkos tika dibināts gumijas izstrādājumu uzņēmums Suomen Gummitehdas Oy. Sākotnēji tas ražoja galošas un gumijas tehniskos izstrādājumus. 1904. gadā uzņēmums ražotni pārcēla uz Nokiu. 1959. gadā uzņēmums pārdēvēts par Suomen Kumitehdas Oy.
1967. gadā Suomen Kumitehdas Oy apvienojās ar sakaru aparatūras ražotāju Suomen Kaapelitehdas Ab un kokapstrādes uzņēmumu Nokia Ab, izveidojot Oy Nokia Ab (tagad zināma kā Nokia Oyj).
1988. gadā no Nokia tika atdalīts riepu bizness patstāvīgā uzņēmumā Nokian Renkaat Oyj. 1989. gadā Nokia pārdeva tehnisko gumijas izstrādājumu biznesu, izveidojoties uzņēmumam Teknikum Yhtiöt Oy.
Atsevišķs uzņēmums
1990. gadā Nokia gumijas apavu bizness tika atdalīts patstāvīgā uzņēmumā Nokian Jalkineet Oy. Ražošana pamazām tika pārcelta uz Centrāleiropu.
2005. gadā Nokian Jalkineet nopirka Somijas ģimenes uzņēmums Berner Oy.
Andris Buiķis
Andris Alberts Buiķis (dzimis Valkā, miris ) bija Latvijas matemātiķis un politiķis. Bijis vairāku Saeimas sasaukumu deputāts, pārstāvēja Nacionālo apvienību (iepriekš bijis partiju "Jaunais laiks" un "Vienotība" biedrs). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (no 1997).
Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gadā Valkā, bet bērnībā ģimene pārcēlās uz dzīvi Tukuma apriņķī. Mācījās Smārdes pamatskolā un Tukuma 1. vidusskolā, kur viņa skolas biedrs un draugs bija Imants Ziedonis.
Studēja Latvijas Valsts universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē skaitļošanas matemātikas specialitātē (absolvējis 1963. gadā). Strādāja Latvijas Universitātē, 1970. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu, 1988. gadā zinātņu doktora grādu, kuru 1992. gadā nostrificēja par habilitētā matemātikas doktora Dr.habil.math. grādu. 1991. gadā Buiķi ievēlēja par LU profesoru matemātiskās modelēšanas apakšnozarē, līdztekus viņš bija Matemātikas un informātikas institūta Matemātisko tehnoloģiju laboratorijas vadītājs un vadošais pētnieks (1996—2006).
Platīns
Platīns ir ķīmiskais elements ar simbolu Pt un atomskaitli 78. Platīns ir blīvs, kaļams, elastīgs un korozijas izturīgs pelēkbalts pārejas metāls. Platīns dabā galvenokārt ir sastopams brīvā veidā, lai gan Zemes garozā tas ir reti sastopams metāls. Platīns ir dārgs metāls, aptuveni 2 līdz 3 reizes dārgāks par zeltu. Ļoti daudziem ķīmiskiem procesiem platīnu lieto par katalizatoru.
Andris Buiķis
Dzīvesgājums
Darbojoties zinātnē, tika kritizēts par nezinātnisku, nepierādītu un ezotērisku teoriju atbalstīšanu. Bija "Sorosa fonds Latvija" valdes loceklis.
Platīns
Elementa nosaukums ir radies no spāņu vārda platina, kas nozīmē "mazais sudrabs" jeb "sudrabiņš".
Andris Buiķis
Dzīvesgājums
Miris 2022. gada 6. oktobrī.
Platīns
Mūzikas albumam, kad tas ir pārdots viens miljons eksemplāros, tiek piešķirts "platīna" statuss. Augstāks ir tikai "multiplatīna" un "dimanta albuma" statuss.
Andris Buiķis
Politiskā darbība
Bijis Padomju Savienības Komunistiskās partijas biedrs no 1972. līdz 1989. gadam.
Platīns
Īpašības
Platīns tīrā veidā ir pelēkbalts, mirdzošs, elastīgs un kaļams metāls. Platīns ir elastīgāks nekā zelts, sudrabs un varš, tomēr mazāk pakļaujas kalšanai nekā zelts. Tas neoksidējas, kā arī ir korozijas izturīgs, ja uz to iedarbojas halogēni, cianīdi, sērs un kodīgie sārmi. Platīns ir nešķīstošs sālsskābē un slāpekļskābē, bet šķīst karstā karaļūdenī, veidojot heksahlorplatīnskābi (H2PtCl6).
Andris Buiķis
Politiskā darbība
2010. gada rudenī ievēlēts 10. Saeimā no partiju apvienības "Vienotība" saraksta. 2011. gada Saeimas ārkārtas vēlēšanās ievēlēts arī 11. Saeimā. Politikai pievērsies arī A. Buiķa dēls Emīls, arī partijas "Vienotība" biedrs.
Platīns
Īpašības
Temperatūrā, kas ir lielāka par 400 °C, platīns tomēr reaģē ar halogēniem, fosforu, sēru, oglekli, silīciju un selēnu.
Andris Buiķis
Politiskā darbība
2014. gada vasarā izstājies no partijas "Vienotība", lai mainītu partijas piederību. Atzinis, ka Nacionālā apvienība ir vienīgā partija, kurā viņš sevi varot iztēloties, jo viņam ir svarīgas tādas vērtības kā latviskums un nacionāla valsts. Rudenī ievēlēts 12. Saeimā no Nacionālās apvienības.
Platīns
Īpašības
Savienojumos platīna oksidēšanas pakāpes galvenokārt ir +2 un +4, retāk +1, +3, +5 un +6.
Izotopi
Platīnam ir seši dabā atrodami izotopi. Visizplatītākie ir platīns-195 (33,78% no visa platīna daudzuma), platīns-194 (32,86%) un platīns-196 (25,21%). Atlikušie trīs izotopi ir platīns-198 (7,36%), platīns-192 (0,782%) un platīns-190 (0,012%). Platīns-190 ir vienīgais, kas ir radioaktīvs. Tā pussabrukšanas periods ir 6,5 gadi.
Rejovecfabrični
RejovecFabrični - pilsēta un gmina Polijas austrumos, Ļubļinas vojevodistē, uz rietumiem no Helmas. Cementrūpnīca.
Andris Buiķis
Politiskā darbība
Pētnieciskās žurnālistikas centra Re:Baltica veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātu uzstāšanos tribīnē un ziņojumu gatavošanu atzīts par vienu no 12 "nerunīgajiem deputātiem", jo 12. Saeimā 44 pavadītajos mēnešos A. Buiķis tikai vienreiz runājis no tribīnes un trīs reizes gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu.
Platīns
Sastopamība
Platīna daudzums Zemes garozā ir vidēji 5 μg/kg. Tādēļ tas ir viens no reti sastopamajiem elementiem. Tas bieži atrodas niķeļa un vara rūdās, lai gan ir atrodams arī tīrā veidā, galvenokārt, Dienvidāfrikā, kur iegūst aptuveni 77% no visas pasaules platīna. Otrajā vietā pēc iegūtā platīna daudzuma ir Krievija (13%). 2010. gadā ieguva 192 tonnas platīna.
Atklāšana
Vecajā pasaulē platīns nebija zināms metāls līdz pat 16. gadsimtam, lai gan Andu civilizācijas (inki un čibči) to pazina kopš neatminamiem laikiem. Pirmie eiropieši, kas saskārās ar platīnu, bija spāņu konkistadori.
1735. gadā Spānijas karalis izdeva dekrētu, kurā aizliedza platīnu vest uz Eiropu, jo viltotāji to lietoja naudas viltošanā. 1748. gadā spāņu matemātiķis un jūrasbraucējs Antonio de Ulloa kļuva par pirmo cilvēku, kas sāka pētīt šo metālu. 1803. gadā platīns pirmo reizi tika iegūts tīrā veidā no rūdas. 1835. gadā tika pierādīts, ka platīns ir jauns ķīmiskais elements.
2007. gadā Gerhards Ertls saņēma Nobela prēmiju ķīmijā par cieto virsmu ķīmisko procesu pētījumiem. Šajos pētījumos viņš pētīja arī platīnu.
Artūrs Strēlnieks
Artūrs Strēlnieks (dzimis Talsos) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubu Gulbenes "Buki". Pirms tam ilgstoši spēlējis Latvijas vadošajos klubos BK Ventspils un Rīgas VEF. Nopietni pievērsies arī 3x3 basketbolam, būdams rezervists Latvijas olimpiskajai izlasei, kura izcīnīja zelta medaļas 2020. gada olimpiskajās spēlēs.
Artūra jaunākais brālis Jānis Strēlnieks arī ir profesionāls basketbolists (iepriekš vairākas sezonas abi brāļi kopā spēlēja BK Ventspils sastāvā).
Karjera
Basketbolista gaitas sācis Talsos trenera Arkādija Bajāra vadībā.
Jauniešu basketbolā neizpelnījās atzinību spēlēt Latvijas jaunatnes izlasēs. Arī profesionālā basketbola karjeru sācis zemāka līmeņa klubos, pamazām sasniedzot Latvijas labākās komandas. Laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam pārstāvēja BK Roja, pēc tam no 2007. līdz 2009. gadam viņš spēlēja BK Ķeizarmežs sastāvā.
Pēc tam A. Strēlniekam izdevās nokļūt spēcīgāku klubu apritē, un no 2009.—2010. gada sezonas sākuma viņš pārstāvēja Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ventspils. Tā sastāvā 2009.—2010. gada sezonā izcīnīja trešo vietu LBL čempionātā, taču jau nākamajā sezonā spēlēja finālā, kurā zaudēja Rīgas VEF. Finālā BK Ventspils spēlēja arī nākamajā sezonā, kad atkal zaudēja VEF.
2012. gada jūnijā A. Strēlnieks pievienojās VEF komandai. 2012.—2013. gada LBL sezonas un 2014.—2015. gada LBL sezonas noslēgumā VEF sastāvā kļuva par LBL čempionu. 2015.—2016. gada sezonā A. Strēlnieks bija Rīgas VEF kapteinis.
Nulle
0 (nulle, no, kas savukārt no la — 'neviens, nekāds' ) ir vesels skaitlis, kas skaitļu virknē atdala pozitīvos un negatīvos skaitļus. Nulle izsaka kaut kādu priekšmetu skaitu, kad priekšmetu nav vispār. Piemēram, ja grozā nav neviena ābola, tad ābolu skaits grozā ir nulle.
Decimālajā skaitīšanas sistēmā nulle ir viens no desmit cipariem, ko lieto skaitļu pierakstīšanai. Pārējie cipari ir 1, 2, 3, ..., 8 un 9. Binārajā skaitīšanas sistēmā lieto tikai ciparus 0 un 1.
Sistēma
Sistēma ir metožu un elementu kopums, kas savstarpējā mijiedarbībā pilda noteiktas funkcijas un/vai sasniedz noteiktus mērķus. Sistēmas var būt gan reālas, gan tikai domās. Parasti objekti sistēmā ir saistīti viens ar otru. Dažreiz sistēmām ir arī apakšsistēmas.
Nulle
Vēsture
200. g. p. m. ē.'
Pirms 4000 gadiem babilonieši attēloja nulles kā nelielas atstarpes starp ķīļraksta simboliem māla plāksnītēs, taču viņi neuzskatīja ka šīs atstarpes apzīmē kādu ciparu.
Senie izcilie grieķu matemātiķi ienīda domu par nulli. Aristotelis reiz teicis, ka nulli vajag aizliegt ar likumu, jo tā radīja sajukumu darbībās, ja viņš mēģināja dalīt ar to.
Senie Romieši neizmantoja nulli, jo viņiem tā nebija nepieciešama. Galu galā, ja nav ko skaitīt, tad kāpēc tam nepieciešams ieviest skaitli?
600. g. m. ē.'
Indieši sāk lietot nulli. Nulli attēloja ar punktu vai riņķi. Kāpēc tieši riņķi? Tāpēc, ka indieši, lai veiktu darbības smiltīs, izmantoja oļus un tukšajā vietā, no kuras tika izņemts olis palika nospiedums, kas izskatījās pēc riņķa.
The Killers
The Killers ir amerikāņu rokgrupa, kas ir izveidojusies Lasvegasā, Nevadas štatā, ASV. Grupa pastāv kopš 2001. gada, tajā pašlaik (2012) spēlē Brendons Flauerss, Deivs Keunings, Marks Štormers un Ronijs Vanuci. Grupas debijas albums Hot Fuss, kas tika izdots 2004. gadā, tai atnesa lielus panākumus. Kopumā grupa ir izdevusi četrus studijas albumus, vēl ir izdoti šādi albumi: Sam's Town (2006), Day & Age (2008), Battle Born (2012). Grupa ir tikusi nominēta 7 Grammy balvām, taču pagaidām nav saņēmusi nevienu.
Nulle
Vēsture
1150. g. m. ē.'
Nulle atceļoja uz Eiropu 12. gadsimtā vienlaikus ar indiešu skaitļiem. Cilvēki drīz vien saprata ka rēķināt ir daudz vieglāk, ja ir nekas, kas palīdz skaitīt.
Dalīšana ar nulli
Ja pareizas vienādības abas puses dala ar nulli, rezultātā var iegūt bezjēdzīgas atbildes. Piemērs: Ja vienādojuma abas puses izdala ar 0, iegūst: Bet ja aplūko šādu vienādību: un abas puses izdala ar 0, tad No tā izriet, ka Tāpēc pieņemts, ka ar nulli dalīt nedrīkst, jo tas noved pie nepareizām sakarībām. Tomēr augstākajā matemātikā pēta robežas, kad dalītājs tiecas uz nulli. Šāda robeža var būt vienāda ar bezgalību. Reizinot kādu skaitli ar 0, lai cik tas liels arī nebūtu, rezultātā iegūst nulli, jo ņemt kaut ko nulle reizes nozīmē to vispār neņemt.
Eesti Laul 2009
Eesti Laul 2009 bija Igaunijas nacionālā atlase 2009. gada Eirovīzijai. Nacionālās atlases fināls notika.
Dimetilēteris
Dimetilēteris (metoksimetāns, koka ēteris, CH3−O−CH3) ir visvienkāršākais ēteris. Dimetilēteris ir bezkrāsaina, sprādzienbīstama gāze. Dimetilēteris šķīst ūdenī.
Iegūšana
Dimetilēteri var iegūt, dehidratējot metanolu ar koncentrētu sērskābi vai fosforskābi. Rūpnieciski iegūst no dabas gāzes, akmeņoglēm, biomasas.
Izmantošana
Dimetilēteri lieto aukstumiekārtās, kā arī par propelantu aerosoliem, organiskajā sintēzē, kā perspektīvu degvielu. Zem -23 °C atdzesētu dimetilēteri var lietot kā šķīdinātāju, kuru viegli var vajadzības gadījumā iztvaicēt.
Ārējie spēki
Ārējie spēki ir spēki, ar kādiem ārpus sistēmas esošie ķermeņi darbojas uz sistēmas ķermeņiem. Ārējiem spēkiem pretējie spēki ir iekšējie spēki. Par ārējiem spēkiem sauc spēkus, ar kuriem uz dotās spēku sistēmas punktiem iedarbojas citas sistēmas ķermeņi.
Ārēji spēki mēdz būt:
Džūkstes pagasts
Džūkstes pagasts ir viena no Tukuma novada teritoriālajām vienībām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar Lestenes, Slampes, Dobeles, Annenieku, Jaunpils, Jaunbērzes un Kalnciema pagastiem.
Hidrogrāfija
Dunduru pļavas.
Upes
Džūkste, Skudrupīte, Slampe.
Vēsture
Mūsdienu Džūkstes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Džūkstes muiža (Siuxt, Džūkste), Grauzdes muiža (Grausden, Grauzde), Pētermuiža (Peterhof, Pēteri), Pienavas muiža (Pönau), Rumbas jeb Rumbenes muiža (Rumbenhof).
Par pagasta izveidošanas gadu tiek uzskatīts 1890. gads, kad tas tika apvienots ar Pienavas pagastu un līdz 1925. gadam tā nosaukums bija Džūkstes-Pienavas pagasts. 1935. gadā tā platība bija 183,6 km². 1945. gadā pagasta teritorijā tika izveidotas Džūkstes, Lanciņu un Pienavas ciema padomes. 1954. gadā Džūkstes ciemam pievienoja Lanciņu ciemu, 1962. gada daļu Lestenes ciema, savukārt 1962. gadā daļu Džūkstes ciema iekļāva Bērzes ciemā, bet 1971. gadā Kalnciema, Bērzes un Salas ciemos. 1990. gadā Džūkstes ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā teritoriāla vienība tika iekļauts Tukuma novadā.
Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas pagasta teritorijā ir Džūkste (pagasta centrs), Lancenieki, Pienava.
Izglītība un kultūra
Džūkstes pagastā atrodas Džūkstes pamatskola un Džūkstes bērnudārzs. Džūkste kā skola jau ir pastāvējusi no 1933. gada un līdz mūsdienām. Džūkstes pagastā kā kultūras cents ir Džūkstes kultūras nams.
Thimphu
Thimphu (dzongke: ཐིམ་ཕུ་; Thimphu) ir pilsēta Butānas rietumdaļā, no 1952. gada - valsts galvaspilsēta. Atrodas 2400 metrus virs jūras līmeņa Vangču upes krastā. Valsts galvenais politiskais centrs.
Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs
Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs ir muzejs Rīgā. Dibināts 1957. gada 1. oktobrī. Tā pamatā bija profesora Paula Stradiņa personīgā kolekcija. Tas ir viens no trim pasaules lielākajiem medicīnas vēstures muzejiem. Muzejā ir izstādītas kolekcijas saistībā ar medicīnu sākot no senajiem laikiem līdz mūsdienu Latvijas medicīnas vēsturei. Muzejā ir arī kosmosa bioloģijas un medicīnas zāle. Ekspozīcija izkārtota četros stāvos atbilstoši laikmetu secībai.
Ik gadu muzeju apmeklē ap 40 000 apmeklētāju un tajā ir vairāk nekā 203 000 vienību. Tajā katru gadu tiek rīkotas arī tematiskās izstādes par aktuālām tēmām. Muzejs piedāvā arī dažādām paaudzēm domātas muzejpedagoģiskās programmas un teatralizētu ekskursiju pa Vecrīgu.
80 dienās apkārt zemeslodei (2004. gada filma)
80 dienās apkārt zemeslodei ir 2004. gada piedzīvojumu filma ar Džekiju Čanu un Stīvu Kūganu galvenajās lomās. Filmas režisors ir Frenks Korasi, kas to uzņēmis pēc Žila Verna pasaulslavenā romāna "Astoņdesmit dienās ap zemeslodi".