cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Antons Kurakins
Antons Kurakins (dzimis Rīgā ) ir Latvijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) pārstāv Latvijas Virslīgas klubu Riga FC.
Klubos
Karjeru sācis FK Multibanka komandā Latvijas 1. līgā. Vēlāk spēlējis Rēzeknes klubā SK Blāzma, debitējot Latvijas Virslīgā 2008. gada sezonā. Pēc sezonas pievienojies Glāzgovas "Celtic" kluba sistēmai Skotijā. Kluba galvenajā komandā oficiālas spēles nav aizvadījis, bet ticis izīrēts zemāko līgu komandām Brechin City un Stranraer. 2011. gadā atgriezies Latvijā un pievienojies Virslīgas klubam FK Ventspils. Ventspils kluba sastāvā izcīnījis trīs Latvijas čempiontitulus. 2015. gada jūlijā pārgāja uz Skotijas Premjerlīgas klubu Hamilton Academical. 2015.–2016. gada sezonā komandā spēlējis regulāri, taču 2016. gada augustā līgums ticis lauzts. Pirms 2017. gada sezonas pievienojās Virslīgas klubam Riga FC.
Kristaps Reinholds Girgensons
Dzīvesgājums
1809. gadā viņš bija viens no Vidzemes jaunās, racionālisma garā sastādītās dziesmu grāmatas (Kristīgas dziesmas, Vidzemes baznīcās un mājās dziedamas) izdevējiem. Liela daļa krājumā ievietoto Baumbaha, Mačevska un Stendera dziesmu bija pārņemtas no 1806. gada Kurzemes dziesmu grāmatas. No jauna uzņemtas Jaunpiebalgas draudzes novada mācītāja Kristapa Reinholda Girgensona, Rūjienas draudzes novada mācītāja Gustava Bergmaņa un Rubenes draudzes novada mācītāja Kristapa Hardera, kā arī Vidzemes ģenerālsuperintendenta Kārļa Gotloba Zontāga sacerētās dziesmas.
Miris 1814. gadā. Pēc viņa nāves nāca klajā viņa "Stāsti, pasakas, dziesmas un mīklas, par pamācīšanu un izlustēšanos" (1823) un angļu rakstnieka Daniela Defo visā kultūras pasaulē pazīstamais darbs "Robinsons Krūziņš" (1824), tulkots pēc vācu rakstnieka Kampes apstrādājuma.
Aimo Lahti
Aimos Johannes Lahtis (, miris ) bija somu ieroču dizainers un izgudrotājs, kurš izgudroja un izstrādāja daudzus ieročus.
Kristaps Reinholds Girgensons
Darbi
Girgensons dzejas stilā pārspēja sava laika biedrus: dažas viņa dziesmas norit netraucētā jaukskaņā, piemēram, "Draugu dziesma" (Tā nevar še palikt, kā bijis, kur mēness te aug un te zūd), "Svešinieka dziesma", "Meitas dziesma vērpjot" (Ratiņ, tec arvienu, klusu nestāvi, smalku pavedienu meitai sagriezti).
Draudzes iela
Draudzes iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Draudzes iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Kāpu ielu. Kopējais ielas garums ir 95 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Draudzes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Volosova
Volosova ir pilsēta Krievijā, Ļeņingradas apgabalā. Dzelzceļa stacija līnijā Tallina - Sanktpēterburga
Vēsture
Apdzīvota vieta radusies 1870. gadā ap dzelzceļa staciju. Kopš 1937. gada - pilsētciemats. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada augusta līdz 1944. gada janvārim - vācu okupācijā. No 1999. gada - pilsēta.
1963. gada Pasaules čempionāts hokejā
1963. gada Pasaules čempionāts hokejā notika Stokholmā, Zviedrijā, no 1963. gada 7. līdz 17. martam. Tas bija 30. Pasaules čempionāts hokejā.
Dzjiņu dinastija
Dzjiņu dinastija var būt:
Dāliju iela (Jūrmala)
Dāliju iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Dāliju iela sākas krustojumā ar Atbalss ielu un beidzas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Kopējais ielas garums ir 590 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dāliju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Dāliju iela ir savienota ar šādām ielām:
57. autobusu maršruts (Rīga)
57. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Matrožu ielai Ķīpsalā. 57. autobusu maršruts tika atklāts 2014. gada 10. martā, likvidējot 277. minibusa maršrutu "Dārziņi—Ķīpsala—Imanta".
57. autobusu maršruta kopējais garums ir 12 km, virziena Abrenes iela — Ķīpsala garums ir 5,7 km, bet virziena Ķīpsala — Abrenes iela - 6,3 km.
Pa 57. maršrutu kursē viens autobuss. Maršruts kursē tikai rīta un vakara sastrēgumstundās, pavisam veicot 22 reisus. Agrāk no Abrenes ielas uz Ķīpsalu kursēja 30. autobusa maršruts.
Līdz 2018. gada 5. matram maršruts tika apkalpots ar Ikarus E91 modeļa autobusiem. No 5. marta līdz 2020. gada 13. martam maršrutā kursēja mazas ietilpības autobusi (minibusi). Kustību maršrutā nodrošināja RP SIA "Rīgas Mikroautobusu satiksme", kas bija RP SIA "Rīgas Satiksmes" apakšuzņēmums. Sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā, maršrutu atkal pārņēma RP SIA "Rīgas Satiksme".
Maršruts
Virzienā Abrenes iela — Ķīpsala autobusi kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, Krišjāņa Valdemāra iela, Vanšu tilts, Krišjāņa Valdemāra iela, Ķīpsalas iela, Zvejnieku iela, Ģipša iela, Ogļu iela, Tīklu iela un Matrožu iela.
Virzienā Ķīpsala — Abrenes iela autobusi kursē pa šādām ielām: Matrožu iela, Tīklu iela, Ogļu iela, Ģipša iela, Zvejnieku iela, Ķīpsalas iela, Krišjāņa Valdemāra iela, Vanšu tilts, Krišjāņa Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela un Abrenes iela.
Pieturvietas
57. autobusu maršrutā ir 20 pieturu, katrā virzienā pa 10 pieturām.
Dzērvju iela (Jūrmala)
Dzērvju iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Dzērvju iela sākas Varoņu ielas un Fabrikas ielas krustojumā un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 95 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzērvju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.
Ielu savienojumi
Dzērvju iela ir savienota ar šādām ielām:
Jānis Zēbergs
Jānis Zēbergs ( — ) bija latviešu rēderis, kuģniecības, politiskais un sabiedrisks darbinieks. Bijis Latvijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs (1919).
Biogrāfija
Dzimis Tukuma apriņķa Cērkstes  pagasta (tagad Tumes pagasts) "Ezerkauķu" saimnieka Gustava Zēberga (1842-1926) un viņa sievas Katrīnas vienpadsmit bērnu ģimenē kā ceturtais bērns. Beidzis Jelgavas reālskolu un Rīgas Politehnikumu kā komerczinību kandidāts. Strādājis kuģniecības sabiedrībās "Brāļi Seeberg". 1899. gadā apprecējās ar Elizabeti Mariju Hedelihu (1875-1951), viņu audžumeita bija Irmgarde Volfa.
No 1911. gada Krievu-Baltijas kuģniecības sabiedrības direktors rīkotājs. Pirmā pasaules kara gados darbojās kuģniecības jomā Petrogradā un Arhangeļskā.
1918. gadā atgriezās Latvijā, uzaicināts par tirdzniecības un rūpniecības ministru Latvijas Pagaidu valdībā (1919). No 1923. gada kuģniecības sabiedrības "Helmsing & Grimm" līdzīpašnieks.
Miris 1927. gada 4. septembrī pēc operācijas Berlīnē, Vācijā. Apglabāts Rīgas Meža kapos.
Sabiedriskie amati
J. Zēbergs bija Rīgas Biržas komitejas priekšsēdētājs, Rīgas Diskonto bankas priekšsēdētājs, Vidzemes savstarpīgās kreditbiedrības valdes priekšsēdētājs, Rīgas ielu dzelzceļu sabiedrības direktors, Latvijas kuģu īpašnieku savienības priekšsēdētājs, Latvijas glābšanas biedrības uz ūdeņiem priekšsēdētājs. Rumānijas goda konsuls. Korporācijas "Selonija" filistrs.
Eironimuss
Eironimuss (Euronymous), īstajā vārdā Eisteins Ošete (no; dzimis 1968. gada 22. martā, miris 1993. gada 10. augustā) bija norvēģu ģitārists, Norvēģijas blekmetāla tradīciju aizsācējs. Dibinājis grupu Mayhem, spēlējis arī grupā Burzum.
Dambja iela (Jūrmala)
Dambja iela ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Dambja iela sākas krustojumā ar Telšu ielu un beidzas krustojumā ar Staburaga ielu. Kopējais ielas garums ir 315 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dambja ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Dīķu iela ir savienota ar šādām ielām:
Dubultu prospekts
Dubultu prospekts ir galvenā maģistrāle Jūrmalā, kas savieno Dubultu, Jaundubultu un Pumpuru apkaimes. Dubultu prospekts sākas netālu no Dubultu dzelzceļa stacijas krustojumā ar Rūdolfa Blaumaņa ielu kā Zigfrīda Meierovica prospekta turpinājums. Krustojumā ar Upes ielu, kur beidzas Dubultu prospekts, uz Mellužu pusi, tas turpinās kā Mellužu prospekts. Kopējais ielas garums ir 3810 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dubultu prospektā satiksmes kustība divās līdz četrās joslās (četras joslas ir tikai divvirziena posmā no Rūdolfa Blaumaņa ielas līdz Strēlnieku prospektam). Ielā, gandrīz visas tās garumā, norit vienvirziena kustība. Ielā ir savrupmāju un daudzdzīvokļu māju apbūve.
Sabiedriskais transports
Pa Dubultu prospektu kursē 3. un 4. autobuss, kā arī 5. mikroautobuss. Līdz 2018. gada 12. februārim pa Dubultu prospektu kursēja 7., 10., 10a. un 11. mikroautobuss.
Ragbrūžciems
Ragbrūžciems ir ciems Ventspils novada Usmas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Usmas ezera rietumu krastā.
Vsevoložskas rajons
Vsevoložskas rajons ir Krievijas Ļeņingradas apgabala administratīvais rajons. Rajons robežojas ar Ļeņingradas apgabala Viborgas, Priozerskas un Kirovskas rajoniem, kā arī Sanktpēterburgu un Lādogas ezeru.
Rajona Bugru ciemā dzimusi slēpotāja Ļubova Baranova (Любовь Владимировна Баранова, 1929).
Darba iela (Jūrmala)
Darba iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Darba iela sākas krustojumā ar Leona Paegles ielu un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 415 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Darba ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Darba iela ir savienota ar šādām ielām:
Miokards
Uzbūve
Miokards sastāv no šķērssvītrotajām muskuļšūnām, ko sauc par kardiomiocītiem. Kardiomiocīti savā starpā saistīti ar starpdiskiem, kas paredzēti kontaktu nodrošināšanai starp šīm šūnām, lai no tām veidotos muskuļu šķiedras. Šķiedras savukārt savā starpā saistītas ar īpašām anastomozēm, lai viss miokards varētu sirds saraušanās laikā darboties vienoti. Šādu muskuļšķiedru tīklu sauc par sincītiju. Starp šķiedrām ir asins un limfas kapilāriem bagāti saistaudu slānīši, kas nodrošina katram kardiomiocītam kontaktu ar 1 vai 2 kapilāriem. Muskuļšķiedras ir piesaistītas pie savdabīga sirds "skeleta" — ar glikozaminoglikāniem bagātiem fibroziem gredzeniem, kas atrodas starp sirds priekškambariem un kambariem.
Lai arī sirds muskuļaudi pieder pie šķērssvītrotās muskulatūras, šie audi būtiski atšķiras no skeleta šķērssvītrotajiem muskuļaudiem. Skeleta muskuļiem ir simplastiska, daudzkodolaina uzbūve, tie sastāv it kā no kopā saplūdušām šūnām, turpretī sirds muskulis sastāv no atsevišķām šūnām. Līdzīga struktūra ir arī zivju spuru un putnu spārnu muskuļiem, t.i., tādiem muskuļiem, kas intensīvi un nepārtraukti darbojas. Arī fizioloģiski sirds muskulis atšķiras no skeleta muskuļiem — tam piemīt automātisms, tas pakļaujas tā saucamajam "visu vai neko" likumam un tam ir gara neuzbudināmības fāze. "Visu vai neko" likums nozīmē, ka vājš kairinātājs nerada nekādu sirds saraušanos, bet, kad tas sasniedz noteiktu sliekšņa stiprumu, tad sirds tā iedarbībā saraujas ar maksimālo spēku. Bez tam skeleta muskuļi jau pēc 0,005 s spējīgi atkārtoti sarauties, bet sirds muskulis ap 0,27 s pēc saraušanās ir absolūti neuzbudināms.
Miokarda šūnas
Miokarda šūnas (kardiomiocītus) iedala tipiskajos kardiomiocītos, kas veic sirds pamatfunkciju — nodrošina tās saraušanos (kontrakciju) —, un atipiskajos kardiomiocītos, kuri veido sirds vadītājsistēmu. Vadītājsistēmas miocītos ir maz miofibrillu un tās satur daudz glikogēna. Vadītājsistēma ģenerē elektriskos impulsus, nodod tos tipiskajiem kardiomiocītiem un nodrošina sirds saraušanās periodiskumu. Tipiskie kardiomiocīti ir mazāki par atipiskajiem; šīs šūnas satur daudz miofibrillu un mitohondriju, arī tajās ir daudz glikogēna, bet visvairāk — kreisā kambara muskuļšūnās. Glikogēns kopā ar brīvajām taukskābēm un triglicerīdiem ir sirds muskuļa enerģijas avots. Sirds muskuļšūnās pārsvarā ir aerobā elpošana.
Sirds muskuļšūnas praktiski nav spējīgas dalīties, tās var tikai intracelulāri atjaunoties (reģenerēties). Slimības gadījumā veselās šūnas, uz kurām ir lielāka slodze, spēj hipertrofēties; bieži tās kļūst poliploīdas. Tomēr šīs iespējas ir ierobežotas, jo asinsrite nevar nodrošināt pietiekami daudz barības vielu, tāpēc vēlāk šūnas atrofējas un to vietā saaug saistaudi un rētaudi.
Priekškambaru muskuļšūnām ir arī  hormonāla aktivitāte — tās izstrādā priekškambaru nātrijurētisko peptīdu.
2019. gada Pasaules čempionāts biatlonā
Estešunda par pasaules čempionāta norises vietu tika apstiprināta. Uz čempionāta rīkošanu pretendēja arī Antholca (Itālija), Nove Mesto (Čehija) un Hantimansijska (Krievija). Šī būs trešā reize, kad Estešunda rīko pasaules čempionātu biatlonā, iepriekšējās reizes tas šajā vietā risinājās 1970. un 2008. gadā.
Visveiksmīgākā izlase bija Norvēģija, kas izcīnīja piecas zelta medaļas, savukārt individuāli labākos rezultātus sasniedza Juhanness Tīngnēss Bē, kuram četras zelta un viena sudraba godalga. Dāmām visveiksmīgākā bija Marte Olsbu-Reiselanne, kura izcīnīja trīs zelta medaļas (visas stafetēs).
Sacensību kalendārs
Visi laiki norādīti pēc vietējā, Centrāleiropas laika (UTC+1).
Medaļu kopvērtējums
Mājinieki
Latvijas Kristīgā akadēmija
Latvijas Kristīgā akadēmija (LKA) ir 1993. gada 12. maijā dibināta augstskola, kas atrodas Bulduros, Jūrmalā. Akadēmijā mācās visu kristīgo konfesiju studenti.
Vēsture
1997. gadā LKA ieguva valsts akreditāciju, 1998. gadā notika pirmais tās studentu izlaidums. 2002. gadā LKA sāka piešķirt Goda doktora grādus Latvijas un ārzemju pilsoņiem. 2003. gadā tā kļuva par Eiropas universitāšu hartas locekli un 2006. gadā sāka darbu pilnībā rekonstruētajā ēkā Bulduros. 2013. gadā LKA studiju programmas saņēma akreditāciju.
Ukrainas karogs
Ukrainas karogs (uk) ir viens no Ukrainas oficiālajiem valsts simboliem. Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3. Sastāv no divām vienāda platuma horizontālām līnijām — zilas un dzeltenas —, kas simbolizē zilas skaidras debesis virs dzeltena kviešu lauka.
Kā nacionālais karogs zili dzeltens karogs ticis izmantots jau kopš 1848. gada. Pirmoreiz par oficiālo valsts karogu tas tika apstiprināts 1918. gadā Ukrainas Tautas republikas laikā. Pēc iekļaušanas PSRS Ukrainai nebija oficiāla valsts karoga līdz 1949, līdz tika pieņemts Ukrainas PSR karogs. Pēc neatkarības atgūšanas tika pieņemts pašreizējais karogs.
Kopš 2004. gada 23. augustā tiek svinēta Karoga diena.
Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"
2014. gada 4. novembrī Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija izdeva rīkojumu par VSDA "Attīstība" akreditācijas anulēšanu, jo tika konstatēts, ka studiju process augstskolā nenotiek un to nav iespējams uzsākt, jo nav ne akadēmiskā, ne administratīvā personāla.
Autoceļš V1037
V1037 autoceļš Lāči—Garoza—Dāliņi ir Latvijas vietējais autoceļš. Tas sākas pie valsts reģionālā autoceļa P94 Jelgava—Staļģene—Code un ved līdz valsts nozīmes autoceļam A7 Rīga—Bauska—Lietuvas robeža. Autoceļš ir 6,5 km garš un klāts ar grants segumu. Ceļam ir vietējs raksturs un tas ved gar Bērzmuižu. 2018. gadā ceļam veikti remontdarbi, izveidojot grāvjus un veicot greiderēšanas darbus.
Zīdtauriņi
Zīdtauriņi, zīdtauriņu dzimta (Bombycidae) ir zvīņspārņu (Lepidoptera) dzimta, kas apvieno apmēram 185 tauriņu sugas (pēc citiem avotiem 166 sugas ), kas tiek iedalītas 26 ģintīs. Lielākā daļa zīdtauriņu dzimtas sugu ir Vecās Pasaules sugas, tomēr tās nav sastopamas Eiropā. Vislielākā sugu dažādība mājo Āzijā, divas sugas Austrālijā un piecas sugas Āfrikā. Dienvidamerikā mājo ģints Aza sugas. Dzimtas tipiskākā un pazīstamākā suga ir zīdtauriņš (Bombyx mori).
Izskats un īpašības
Pieauguši zīdtauriņi ir vidēji lieli un lieli tauriņi, kuru spārnu plētums ir 19—64 mm. To ķermeņi ir masīvi un lieli (īpaši mātītēm), klāti ar biezu matojumu. Ķermeņa matojums visbiežāk ir brūns vai pelēks, bet var būt arī balts, piemēram, zīdtauriņam. Spārni plati, priekšējiem spārniem trīsstūrveida forma, bet aizmugurējie noapaļoti un mazāki kā priekšējie. Atpūšoties spārni tiek turēti plakani pār ķermeni, bet nedaudz vērsti uz āru. Tēviņiem ir ļoti īsi taustekļi.
Pieaugušie tauriņi ir aktīvi nakts laikā. Kāpuri barojas ar dažādu augu lapām. Kāpuri parasti ir gludi, bez apmatojuma. Ļoti bieži uz astotā vēdera posma tiem ir pamanāms rags. Kūniņas stadijā zīdtauriņu kāpuri no smalka zīdveida pavediena satin biezu kūniņu. Vissmalkākais un kvalitatīvākais pavediens ir domesticētajam zīdtauriņam, no kura kūniņas pavediena tiek ražots zīda diegs.
Sistemātikas izmaiņas
Vēl nesenā pagātnē zīdtauriņu dzimtā tika klasificēti arī Amerikas zīdtauriņi, kas mūsdienās izdalīti atsevišķā Amerikas zīdtauriņu dzimtā (Apatelodidae). Ir sistemātiķi, kas joprojām Amerikas zīdtauriņus klasificē zīdtauriņu dzimtā kā Amerikas zīdtauriņu apakšdzimtu (Apatelodinae) un nepiekrīt atsevišķas dzimtas izdalīšanai. Lai atrisinātu šīs pretrunas ir nepieciešams turpināt padziļinātus ģenētiskos pētījumus.
Apakšdzimtas Oberthueriinae un Prismostictinae izdalītas no zīdtauriņu dzimtas un pievienotas raibvērpēju dzimtai (Endromidae). Arī apakšdzimta Phiditiinae atdalīta un izveidota jauna fiditu dzimta (Phiditiidae). Divām ģintīm tiek lietoti jauni nosaukumi: Aza jeb vecais nosaukums Colla un Naprepa jeb vecais nosaukums Trilocha. Dzimtu pēdējos gados ir papildinājušas arī jaunas sugas un ģintis: Āfrikā dzīvojošās Amusaron ģints sugas un Ķīnā dzīvojošās Valvaribifidum ģints sugas.
Sistemātika
Zīdtauriņu dzimta (Bombycidae)
Anno Domini
Anno Domini (no la ‘Kunga [Kristus] gadā, mūsu ērā’), latviski tiek lietots saīsinājums m. ē., ir nosaukums, ar kuru apzīmē gadus, kas tiek lietoti Jūlija un Gregora kalendārā. Gadu skaitīšana tradicionāli tiek balstīta uz Jēzus Kristus dzimšanas laiku, ar ko sākas mūsu ēra; laiks pirms Kristus dzimšanas tiek apzīmēts ar p. m. ē. (pirms mūsu ēras). Šāds saīsinājums tika ieviests Padomju Latvijas laikā, lai aizstātu iepriekšējo saīsinājumu '''pr. Kr.''', kas norādīja ēras saistību ar Jēzu Kristu, ko PSRS laika ateistiskā cenzūra centās izskaust. Netiek lietots nulltā gada jēdziens, mūsu ēras 1. gads seko uzreiz pēc 1. gada p. m. ē.
Šī sistēma tika izstrādāta 525. gadā, tomēr netika plaši pielietota līdz pat 800. gadam. Anno Domini jēdzienu ieviesis Dionīsijs Mazais.
Manats
Manats var būt:
Kārlo Koskelo
Kārlo (Kārlis) Antons Koskelo (fi; dzimis, miris ) bija somu grieķu-romiešu stila cīkstonis, olimpiskais čempions (1912).
Biogrāfija
Kārlo Koskelo bija ļoti īsa cīkstoņa karjera, kuru pārtrauca Pirmais pasaules karš. 1912. gadā izcīnītais olimpiskā čempiona tituls ir vienīgais lielais starptautiskais tituls, ko nopelnījis Koskelo, un savas karjeras laikā viņš nekad nav ieguvis Somijas čempiona titulu. Pēc pasaules kara, Somijas pilsoņu kara laikā Koskelo 1919. gadā emigrēja uz Amerikas Savienotajām Valstīm un apmetās Oregonas štata pilsētā Astorijā, kur kļuva par ievērojamu vietējo uzņēmēju.
Kosmos-2525
Kosmos-2525 (Космос-2525) bija Krievijas militārais pavadonis. Orbītā tas tika palaists 2018. gada martā Krievijas Aizsardzības ministrijas uzdevumā. Kosmisko aparātu vadīja un uzraudzīja Krievijas Gaisa kosmisko spēku Kosmiskais karaspēks.
Simferopole
Simferopole (uk, ru, el) vai Akmesdžita (crh) ir pilsēta Krimā, Ukrainā, Krimas Autonomās Republikas administratīvais centrs. Simferopole ir nozīmīgs pussalas politiskais, ekonomiskais un transporta centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 362,3 tūkstoši cilvēku.
Kosmos-2525
Par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem ir maz oficiālas informācijas. Neatkarīgi eksperti secinājuši, ka Kosmos-2525 ir projekta EMKA (Eksperementalnyj Malyj Kosmičeskyj Apparat) jeb Zvezda eksperimentāls optiskās izlūkošanas pavadonis, kas izgatavots uzņēmumā Korporacija VNIIEM. EMKA tika izgatavots uz MKA-V iestrādnēm, bet bija mazāks par to (90 × 70 × 140 cm). Derīgā krava sastāvēja no diviem instrumentiem: viena kanāla attēlveidotāja ar izšķirtspēju 0,5 — 0,9 metri (300 km augstā orbītā) un vairāku kanālu attēlveidotāja 2,2 — 3.,6 metri.
Simferopole
Simferopolē atrodas Krimas Valsts medicīnas universitāte un Taurijas Nacionālā universitāte.
Vēsture
Pēc Krimas hanistes akeksijas 1784. gadā Krievijas Impērijas ķeizariene Katrīna II tatāru pilsētu Akmesdžitu (Aqmescit — "Baltā mošeja") pārdēvēt par Simferopoli (el — "Kopējā labuma pilsētu"). 1802. gadā Simferopole kļuva par Taurijas guberņas administratīvo centru, bet 1921. gada 18. oktobrī par Krimas Autonomās Padomju Sociālistiskās Republikas galvaspilsētu. Otrā pasaules kara laikā 1944. gada 18. maijā visi pilsētā dzīvojošie Krimas tatāri tika deportēti uz Vidusāziju. Kopš 1954. gada 26. aprīļa Simferopole atradās Ukrainas PSR sastāvā. Krimas aneksijas laikā 2014. gada martā to okupēja Krievijas bruņotie spēki.
Kosmos-2525
Kosmiskais aparāts tika palaists 17:38:42 UTC ar nesējraķeti Sojuz-2.1v no Pļeseckas kosmodroma. Pēc veiksmīgās palaišanas tam piešķirts nosaukums Kosmos-2525.
Jauktā ekonomika
Jauktā ekonomika ir ekonomika, kurā ekonomiskie lēmumi tiek pieņemti daļēji valsts ietekmē kā komandekonomikā, daļēji ar brīvā tirgus palīdzību kā brīvā tirgus ekonomikā. Valstij ir aktīva loma ekonomikā kā saimnieciskā likumdošana, monopoldarbības ierobežošana, konkurences veicināšana, ienākumu sadale un pārdale, negatīvo ārējo efektu ierobežošana, makroekonomiskā stabilizācija, rūpes par vides aizsardzību, izglītību, kultūru un iedzīvotāju sociālo aizsardzību. Šis ekonomikas veids pastāv visās attīstītākajās pasaules valstīs, tostarp arī Latvijā.
Kosmos-2525
2021. gada 1. aprīlī aptuveni 05:46 UTC pavadonis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.
Jauktā ekonomika
No brīvā tirgus ekonomikas jauktā ekonomika aizguvusi visu, kas sekmē ražošanu: privātīpašumu, konkurenci, brīvu uzņēmējdarbību, tirgus attiecības.
Autoceļš V1035
V1035 autoceļš Bauska-Mežotne-Bērzu skola ir Latvijas vietējais autoceļš. Tas sākas Bauskā kā pilsētas ceļa sastāvdaļa pie valsts nozīmes autoceļam A7 Rīga — Bauska — Lietuvas robeža un beidzas pie Bērzmuižas. Autoceļš ir 18 km garš un klāts ar grants un asfalta segumu. Ceļam ir vietējs raksturs un tas ved no Bauskas uz Bērzmuižu caur Mežotni.
Ivans Provorovs
Ivans Provorovs (, dzimis ) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2023) spēlē NHL kluba Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā.
Spēlētāja karjera
Juniora vecumā Provorovs spēlēja Ziemeļamerikā, vairākas sezonas pavadot USHL un WHL līgās. 2016. gadā kļuva par WHL čempionu un tika atzīts par līgas labāko aizsargu. 2016. gada oktobrī Provorovs debitēja NHL kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā, savā pirmajā sezonā aizvadot visas 82 regulārās sezonas spēles.
Īpaši aizsargājamā dabas teritorija
Īpaši aizsargājamā dabas teritorija ir ģeogrāfiski noteikta teritorija, kas atrodas īpašā valsts aizsardzībā un ir izveidota dabas aizsardzības nolūkā.
Pasaulē aizsargājamās teritorijas iedala tādās kategorijās kā dabas rezervāti, nacionālie parki, biosfēras rezervāti, dabas parki, dabas pieminekļi, dabas liegumi, aizsargājamās jūras teritorijas un aizsargājamo ainavu apvidi. Katras valsts likumdošana var noteikt atšķirīgu aizsargājamo teritoriju sistēmu. Piemēram, ASV bez plaši pazīstamajiem nacionālajiem parkiem ir arī tādas dabas aizsardzības kategorijas kā nacionālais mežs, nacionālā upe un štata parks.
Brokastis pie "Tifanija"
"Brokastis pie "Tifanija"" (en) ir 1961. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Bleiks Edvardss. Filma ir vāji balstīta uz Trūmena Kapotes romānu "Brokastis Tifānijā".
Filmā galvenās lomas attēlo Odrija Hepbērna, Džordžs Pepards, Patrīcija Nīla un Badijs Ebsens. Hepbērnas tēlojums šajā filmā parasti tiek uzskatīts par viņas vislabāk atmiņā paliekošo lomu. Viņas izpildītā Moon River dziesma palīdzēja dziesmas komponistam Henrijam Mansīni un vārdu autoram Džonijas Merseram iegūt Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko dziesmu.
2012. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā filmu reģistrā kā kulturāli, vēsturiski un estētiski nozīmīga filma.
Baltu reliģija
Baltu reliģija (lt) jeb dievestība ir seno baltu reliģija, kuras izpratni, trūkstot pilnvērtīgiem rakstu avotiem, meklē senajās hronikās, kā arī lietuviešu un latviešu mitoloģijās. Baltu reliģija cieši saistīta ar viņu dzīvesveidu, kas balstījās zemkopībā un lopkopībā, tāpēc plaši tika pielūgti dabas objekti un parādības. Baltu zemēs nepastāvēja vienotas reliģijas, garīdzniecības vai svētnīcas. Katrai ciltij un reģionam arī raksturīgi savi dievi. Piemēram, Ūsiņa kults galvenokārt izplatīts starp sēļiem, bet Jumja — zemgaļiem. Kristiešu misionāri un krustneši atstājuši liecības, ka balti savus dievus pielūdza svētbirzīs. Kuršu zemēs sastopami Elku kalni, bet Lietuvā svētbirzis sauc par elkiem (alka) vai elkvietām (alkvietė). Balti ticēja, ka cilvēki pēc nāves pārmiesojas.
Lai arī krustnešiem izdevās baltiem uzspiest kristietību, neoficiāli pagānu ticējumi un paražas turpināja pastāvēt vēl vairākus gadsimtus. Joprojām svinētās Līgo nakts seksuālie rituāli saistīti ar lauku un lopu auglības nodrošināšanu. Līdz ar akadēmisku baltu vēstures pētniecību, Lietuvā un Latvijā attīstījās arī neopagāniskas reliģijas (Dievturi Latvijā, Romuva Lietuvā), kas, balstoties folklorā un citu indoeiropiešu tautu reliģijās, centās atjaunot seno dievu panteonu un rituālus.
Baltu reliģiju raksturo trīs pamatiezīmes:
Dievības
Balti pasauli dalīja dzīvo cilvēku "šaisaulē" un mirušo "aizsaulē". Dievi dzīvo debesīs, pa kurām Saule un Mēness brauc ratos. Baltiem arī pastāv Pasaules koka jēdziens. Tas parasti atrodas rietumos, kur rietošā Saule pakar savu jostu koka zaros. Baltu reliģijā nozīmīga loma ir zirgiem. Gandrīz visi dievi vai nu jāj uz zirga, vai brauc ratos. Lietuviešu mitoloģijā daudzas ikdienas dievības, un aizsaules dievības ir vīrieši, kamēr latviešiem tās ir mātes — Zemes māte, Veļu māte, Meža māte u.c. Dievu loma nav konkrēti noteikta, tie var būt atbildīgi par vairākām dzīves norisēm. Dievi ir cilvēcīgi un zemniekam tuvi. Viņiem arī ir sava sēta, savas ģimenes un attiecības.
No iepriekš šeit dzīvojošajām kultūrām, kurās dominēja matriarhāts, balti pārņēma sieviešu dzimtes dievības, kuras saistīja ar ūdeni, zemi un Mēnesi. Kareivīgās vīrišķās dievības nāca no indoeiropiešiem, un pārstāvēja uguni, gaismu, pērkonu un debesu spēkus. Ņemot vērā daudzo "māšu" skaitu baltu mitoloģijā, Marija Gimbutiene izvirzīja hipotēzi, ka tās varētu būt palikušas no seno neolīta reģiona pirmo iedzīvotāju reliģijas, ko balti daļēji pārņēma. Galvenā no tām — Zemes māte no zemes auglības dievības pakāpeniski pārvērtusies par mirušo valsts dievību. Tikmēr tautasdziesmās sastopama Naktsmāte, Ūdensmāte, Vējamāte, Mežamāte, Laukumāte, Ugunsmāte, Ūdensmāte u.c.
Indoeiropiešu ticējumos svarīgu vietu ieņem Debesu koks, kura saknes iestiepjas dziļi zemē, bet zaru vainags debesīs. Zaros dzīvo dažādi gari, ap koku dzīvo cilvēki un dzīvnieki, bet saknēs — čūskas. No saknēm nāk dzīvība un gudrība. Katram baltu dekoratīvajam simbolam bija sava nozīme. Mēness cikls tika ieausts jostās, kuras izmantoja, lai ietītu zīdaini svētībās, vai citos cilvēkam nozīmīgos svētkos. Josta simbolizē dzīvi. 18. gadsimta Māras josta iekļauj 49 simbolus, kas apzīmē Mēness fāžu gada ciklu, un, iespējams, ir balstīta senajā kalendārā, un svarīgākos gada svētkus apzīmē īpaši simboli.
1326. gadā sarakstītajās "Prūsijas zemes hronikās" (Chronicon terrae Prussiae) minēts Saules dievs Svaikstiks (Swayxtix), pērkona dievs Perkuns, mežu dievs Puškaitis un aizsaules dievs Pekols. Galvenā prūšu svētvieta Romuva vai Romove bija svarīga arī Lietuvā un Latvijā dzīvojošām ciltīm. Romuvā valdīja augstais priesteris krīvu krīvs (krive krivaitis). Prūšiem bija paraža sadedzināt trešdaļu karā iegūtā laupījuma kā ziedojumu dieviem.
Rituāli
Tā kā balti svētnīcu celtniecībā izmantoja koku un dievus pielūdza svētbirzīs, arheoloģija var sniegt minimālas ziņas par reliģisko kultu norisi. Austrumbaltu teritorijā, Smoļenskas apgabalā, atrastas svētnīcu paliekas. Pēc tām var spriest, ka daļa no 1.gs.p.m.ē—7.gs.m.ē. celtajiem pakalnu ciematiem netika apdzīvoti, bet izmantoti kā tempļi. Tas saskan ar vēlāk Lietuvas un Prūsijas teritorijā aprakstītajām svētajām pilsētām, kas kalpoja par kulta centriem reģiona iedzīvotājiem.
Lietuviski svētbirzi sauca par elku (alka), no kā attīstījās arī elkvietas (alkvietė) nosaukums. Tās parasti atradās pakalnos, kur varēja veikt ziedojumus. Daudzas no svētajām ceremonijām, sākot ar dzimšanu un beidzot ar nāvi, notika pirtīs. Uguns, īpaši mājas pavarda uguns, bija svēta.
Spriežot pēc hronikām, baltiem pastāvēja priesteru kārta, taču gandrīz visur bija parastie zīlnieki un pareģotāji. Liela ietekme bija ģimenes radu grupas vecākajam vīrietim, kurš bija atbildīgs par paražu un ticējumu ievērošanu.
Galvenās reliģiskās ceremonijas notika svarīgākajos gadskārtu svētkos, kas saistījās ar saulgriežiem un zemkopības ciklu. Pavasarī liela nozīme bija zirgu pieguļas uzsākšanai, mājlopu izlaišanai ganībās, aršanas uzsākšanai. Ar bērna dzimšanu saistījās rituāli, kuros piedalījās tikai sievietes. Oktobrī ar īpašiem cienastiem rūpējās par veļiem. Uzskatīja, ka mirušo gari iemiesojas zalktī (lietuviešu: žaltys, zaļā čūska), tāpēc par to īpaši rūpējās, izliekot tam ēdienu.
Mirušo apbedīšana
Anglosakšu ceļotājs Vulfstans ap 880.—890. uzturas prūšu zemēs, kur novēro, ka mirušie netiek apglabāti vairākus mēnešus, līķim paliekot savās mājās, radinieku vidū, kas turpina ikdienas dzīvi. Šī paraža ir raksturīga senajiem indoeiropiešiem jau ilgi pirms mūsu ēras, par ko liecina sadalījušies un mušu kāpuru pilnās mirstīgās atliekas. Pat kara laikā, kā liecina 1210. gada Rīgas aplenkšanas hronika, kurši pavadīja trīs dienas apraudot un tad sadedzinot savus kritušos. Ir saglabājušās lietuviešu raudu dziesmas, ko dziedāja bērēs.
Lietuvā vēl 20. gadsimta sākumā saglabājās tradīcija, ka par saimnieka nāvi bija jāpasaka viņa zirgiem un bitēm, lai tās nesaslimtu un nenomirtu. Zirgs nedrīkstēja savu saimnieku vest uz kapsētu. Mūsu ēras pirmajos gadsimtos prūšu un lietuviešu zemēs aizgājējus apbedīja kopā ar apsedlotiem zirgiem. Mirušo bieži sadedzināja sēdus uz zirga, ticot, ka viņi turpinās jāt debesīs un apciemos savus radus veļu laikā Oktobrī. Saglabājušās rakstu liecības par mirušā Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda sadedzināšanu kopā ar 18 zirgiem, zeltu izšūtās drēbēs. Viņa brāli Ķēstuti 1382. gadā sadedzināja kopā ar zirgiem, drēbēm, ieročiem, medību suņiem un putniem. 15. gadsimta sākumā lietuvieši un kurši svētbirzīs joprojām sadedzina savus aizgājējus ar zirgiem un drēbēm.
Ticība aizkapa dzīvei, kurā varēs turpināt dzīvot ar saviem tuvajiem, noteica baiļu trūkumu no nāves, baltu kareivju un viņu sievu uzvedību. 1336. gadā Pilenes aplenkumā, redzot, ka vācu uzvara ir neizbēgama, lietuvieši aizdedzināja pili, nogalināja savas ģimenes un izdarīja pašnāvību. Indriķa hronika raksta par kādu notikumu 1205. gadā: "Kāds priesteris, vārdā Johanness, kas tobrīd atradās gūstā Lietuvā, pastāstīja, ka piecdesmit sievas vīru nāves dēļ padarījušas sev galu pakaroties, protams, ticēdamas, ka drīz dzīvos ar tiem citā dzīvē." Uz paražu, ka mirušajam līdzi devās arī citi ģimenes locekļi, norāda kapu atradumi.
Elektronu konfigurācija
Elektronu konfigurācija atomfizikā un kvantu ķīmijā ir elektronu stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma elektronu apvalkā. Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas elektronu čaulas (galvenais kvantu skaitlis n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās (orbitālajam kvantu skaitlim atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, neona elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc Pauli principa elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.
Lilitas Bērziņas balva
Lilitas Bērziņas balva tiek piešķirta aktrisei par izcilu, spilgtu aktierdarbu teātrī iepriekšējo sezonu laikā. Balva nosaukta latviešu aktrises Lilitas Bērziņas vārdā.
Balvas kandidātes izvirza Latvijas profesionālie teātri, bet laureātes nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 1987. gadā. Tā tika pasniegta 1989. un 1993. gadā, kam sekoja pārtraukums. No 2003. gada balva tiek pasniegta katru gadu. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.
Harija Liepiņa balva
Harija Liepiņa balva tiek piešķirta aktierim par izcilu, spilgtu aktierdarbu teātrī iepriekšējo sezonu laikā. Balva nosaukta latviešu aktiera Harija Liepiņa vārdā.
Balvas kandidātus izvirza Latvijas profesionālie teātri, bet laureātus nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 2005. gadā un tā tiek pasniegta katru gadu. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.
Dreiliņu iela (Jūrmala)
Dreiliņu iela ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Dreiliņu iela sākas krustojumā ar Skultes ielu un beidzas krustojumā ar Vārnukroga ceļu. Kopējais ielas garums ir 1140 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dreiliņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.
Sterilā zona
"Sterilā zona" ir 2012. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Lauma Balode.
Azerbaidžānas manats
Manats (az) ir Azerbaidžānas nacionālā valūta. Valūtas ISO 4217 kods ir AZN. Viens manats sīkāk dalās 100 gepikos (qəpik). Manata simbols ir. Šī simbola unikods ir U+20BC. Dažreiz izmanto arī saīsinājumus m. vai man. Vārds ‘manats’ ir radies no krievu vārda монета (monēta) un PSRS laikā azerbaidžāņu, kā arī turkmēņu un gruzīnu valodā ar to apzīmēja arī rubļus.
Manatus izmantoja Azerbaidžānas Demokrātiskajā Republikā no 1919. līdz 1923. gadam. Otrreiz manats tika laists apgrozībā 1992. gada 15. augustā, kad tas Azerbaidžānā nomainīja Padomju Savienības rubļus. Tā ISO 4217 kods bija AZM. 2006. gada 1. janvārī tika laisti apgrozībā jaunie manati (kods:AZN). Viens jaunais manats bija 5000 vecie manati.
Eduarda Smiļģa balva
Eduarda Smiļģa balva tiek piešķirta aktieriem par izcilu varoņlomas tēlojumu un režisoram inscenētājam par izcilu sasniegumu teātra mākslā. Balva nosaukta latviešu režisora Eduarda Smiļģa vārdā.
Balvas kandidātus izvirza Latvijas profesionālie teātri, bet laureātus nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 1986. gadā. Pēc tam balva pasniegta 1988., 1990., 1993., 1996., 2003., 2004., 2005., 2013., 2015., 2018., 2021. un 2022. gadā. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.
Draudzības iela (Jūrmala)
Draudzības iela ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Draudzības iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Draudzības ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Patons (filma)
"Patons" (en) ir 1970. gada ASV biogrāfiska kara filma par ASV ģenerāli Džordžu Patonu Otrā pasaules kara laikā. Filmas režisors ir Franklins Šafners. Filma uzņemta pēc Frānsisa Forda Kopolas un Edmunda H. Norta oriģinālscenārija, kas veidots, izmantojot Ladislas Farago sarakstīto biogrāfiju Patton: Ordeal and Triumph un Omara Bredlija atmiņas A Soldier's Story. Filmā galvenās lomas atveido Džordžs Skots, Karls Moldens, Maikls Beitss, Karls Maikls Voglers.
Draudzības iela (Jūrmala)
Ielu savienojumi
Draudzības iela ir savienota ar šādām ielām:
Jana Feta
Jana Feta (hr; dzimusi ) ir horvātu tenisiste.
Patons (filma)
2003. gadā filma "Patons" iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".
Komandekonomika
Komandekonomika, plānveida ekonomika jeb plānveida saimniecība ir saimniecība, kurā galvenos lēmumus pieņem valsts un resursus sadala ar valsts budžeta palīdzību. Zeme un kapitāls ir sabiedriskais īpašums. Valsts plāno resursu piešķiršanu, ienākumu un resursu pārdali, sabiedrisko labumu un negatīvo ārējo efektu novēršanas nodrošināšanu. Šāds saimniekošanas paveids kādreiz ir novērots Padomju Savienībā, Vācijas Demokrātiskā Republikā un citās valstīs. Mūsdienās tā ir sastopama Kubā, Ziemeļkorejā, Saūda Arābijā un citās valstīs.
Patons (filma)
Sižets
Filma sākas ar Patona (Džordžs Skots) runu, fonā ir milzīgs ASV karogs (runa balstīta uz slaveno Patona runu 1944. gadā, ko viņš teica iedvesmojot savus 3. Armijas kareivjus pirms operācijas Normandijā).
Darbība sākas ar 1943. gada notikumiem Ziemeļāfrikā. Patonu norīko par komandieri nesen sakautajam ASV II Bruņotajam korpusam. Viņš atjauno korpusa kaujas spējas un gūst uzvaru kaujā. Vēlāk Patons apmeklē vietas, kur kādreiz Senās Romas laikos norisinājusies Zamas kauja Otrā pūniešu kara laikā. Patons, kas tic reinkarnācijai, savas vietniekam Omaram Bredlijam (Karls Moldens) saka, ka viņš atceras kauju, ka toreiz tajā piedalījies.
Komandekonomika
Lai arī ārēji padomju saimniecību raksturoja stingra valsts plānošana, ikdienā lietas bieži notika diezgan haotiski. Piemēram, dzīvokļu ēkas cēla ne tikai republikas pilsētu vadība, bet arī vissavienības ministrijas, republikas un savienības līmeņa uzņēmumi, kā arī minimāli kontrolētā Aizsardzības ministrija. Vidēji, pilsētu izpildkomitejas kontrolēja ap 40% no pilsētā veiktās celtniecības. Ļeņingradā tas sasniedza 87% un Kijevā 77%, bet tikai 14% Vorošilovgradā. Lielās rūpnīcas bieži veidoja no pilsētas autonomu infrastruktūru, ar savām ēkām, ūdensvadiem, apkuri un pat sabiedriskā transporta tīklu.
No otras puses, centralizētā plānošana bieži ierobežoja vietējo uzņēmumu veiksmīgu darbību. Izejvielas no viena savienības galu nosūtīja uz rūpnīcu citā savienības galā un gala produktu atkal nosūtīja uz tālu reģionu, lai arī bieži vien izejvielas un potenciālais patērētājs atradās rūpnīcas tuvumā. Viss tas nevajadzīgi sadārdzināja ražošanu un vairoja zaudējumus. Lai panāktu jauna ūdensvada izbūvēšanu Voroņežā, vietējai partijas izpildkomitejai bija jāpanāk 12 ministriju piekrišana.
Patons (filma)
Sižets
Patons lūdz savam agrākajam padotajam Bredlijam dot iespēju piedalīties karadarbībā. Viņš tiek iecelts par 3. Armijas komandieri un kopā ar saviem kareivjiem izceļas Francijā. Patons realizē strauju uzbrukumu taktiku, gūst atzīstamus militāru panākumus. Filmā parādīta Bastoņas atbrīvošana (Battle of the Bulge) un Patona armijas tālāka virzīšanās jau Vācijas teritorijā.
Pēc Vācijas kapitulācijas Patona nepārdomātie izteikumi un aktuālajai politiskajai situācijai neatbilstošie negatīvie uzskati par PSRS noved pie viņa atbrīvošanas no komandiera posteņa. Filmas beigās ir epizode, kur Patons pastaigājas ar savu suni, un aizkadra balss (Džordžs Skots) vēsta par romiešu karavīru, kas, atgriežoties no karagājiena, tiek godināts, bet tai pašā laikā kāds viņu klusi brīdina, ka slava ir īslaicīga.
Jana Feta
Sporta karjera
Starptautiskās Tenisa federācijas (ITF) junioru reitingā Jana Feta uzkāpa līdz 12. vietai, kuru viņa sasniedza 2014. gada 24. februārī. 2014. gada Austrālijas Grand Slam junioru vienspēļu turnīrā Jana Feta ieņēma otro vietu, finālā zaudējot krievu tenisistei Elizabetei Kuļičkovai.
Emīls Vere
Ēmeli (Emīls) Ernsts Vere (fi; dzimis, miris ) bija somu grieķu-romiešu stila cīkstonis, olimpiskais un pasaules čempions.
Biogrāfija
Emīls Vere dzimis 1885. gadā Kerkelē. 1909. gadā viņš uzvarēja Somijas čempionātā, 1910. gadā ieņēma trešo vietu, bet 1911. gadā atkal kļuva par Somijas čempionu.
1911. gadā Helsinkos notika pasaules čempionāts. Emīls Vere savā svara klasē ieņēma pirmo vietu. 1912. gadā viņš ieguva olimpisko spēļu zelta medaļu Stokholmā un neoficiālajā Eiropas čempionātā Budapeštā.
Pēc Somijas neatkarības iegūšanas Emīls Vere pārstāvēja Somijas valsti un 1920. gadā olimpiskajās spēlēs Antverpenē ieguva olimpisko zelta medaļu.
Jana Feta
Sporta karjera
2015. gadā Feta uzvarēja profesionālajā Dunlop World Challenge vienspēļu turnīrā Japānas pilsētā Tojotā, finālā pārspējot Taizemes tenisisti Luksiku Kumkumu.
2018. gadā Feta piedalījās Austrālijas atklātā čempionātā, kur otrajā kārtā zaudēja nākamai čempionei, dānietei Karolīnai Vozņackai, pret kuru trešajā setā bija vadībā ar 5—1.
Patons (filma)
Atšķirības no patiesajiem notikumiem
Filmas veidotāji sākotnēji bija iecerējuši sadarboties ar filmas varoņa ģenerāļa Džordža Patona ģimeni, bet dažādu apstākļu dēļ sadarbība neizveidojās. Tādējādi viņiem nebija pieejamas Patona rakstītās dienasgrāmatas par Otrā pasaules kara laika notikumiem. Scenārija autori balstījās uz citiem avotiem — Ladislas Faeago (Ladisla Farago) par Patonu sarakstīto biogrāfiju un ģenerāļa Omara Bredlija atmiņām. Bredlijs bija arī filmas militārais konsultants. Pats būdams viens no filmas varoņiem (viņš bija viens no vadošajiem Sabiedroto spēku komandieriem), viņš nebija Patona draugs, drīzāk konkurents. Viņam nepatika Patona metodes, viņi bija ļoti dažādi.
Militārais vēsturnieks Karlo D'Este (Carlo D'Este) norādījis uz filmā pārāk uzsvērto Bredlija lomu, kā arī uz filmas tekstā ieliktām frāzēm, kas Patonu raksturo kā cilvēku, kas grib panākt uzvaras kaujās ar jebkuriem līdzekļiem. Patona lomas tēlotājs Džordžs Skots juta, ka ne viss scenārijā atbilst patiesībai, viņš protestēja pret epizodi, ka Sicīlijas kampaņas laikā Patons saka, ka viņam vienalga, cik karavīru kritīs, bet Mesīna jāieņem pirms britiem. Tomēr producenti šo epizodi filmā atstāja. Patiesībā Patons nekad nesūtīja savus karavīrus drošā nāvē, centās plānot uzbrukumus tā, lai nebūtu lieli zaudējumi. Viņa armijas vienībās kritušo skaits bija mazāks, kā citās vienībās. Filmā neparādās arī Patonam raksturīgās ikdienas rūpes par karavīriem, iespēju robežās darot visu, lai karavīri būtu apgādāti ar sausu apģērbu un paēduši. Karavīri to augstu vērtēja, viņi Patonu cienīja un ģenerālis viņus spēja iedvesmot kaujām. Bet filmā vairāk parādās preses izveidotie stereotipi par Patonu kā talantīgu, bet stūrgalvīgu un nepiekāpīgu komandieri, nekā tas, kā viņu uztvēra kareivji un cik populārs tajā laikā viņš bija ASV (saskaņā ar Gallup aptauju viņu augsti vērtēja 77% amerikāņu).
Jespers Jensens
Jespers Jensens (dk; dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Jensens pārstāv Zviedrijas hokeja līgas klubu Malmes "Redhawks".
Spēlētāja karjera
Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies septiņos Pasaules čempionātos
Dzintaru prospekts
Dzintaru prospekts ir iela Jūrmalā, kas savieno Dzintaru un Majoru apkaimes. Dzintaru prospekts sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas līkumā ar Krišjāņa Barona ielu. Kopējais ielas garums ir 1680 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzintaru prospektā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve.
Ielu savienojumi
Dzintaru prospekts ir savienots ar šādām ielām:
AK-12
AK-12 ir Krievijas Federācijas vieglā triecienšautene, kas balstīta uz AK-47 konstrukcijas, bet ar 5,56 mm kalibru.
Būkāna
Būkāna (, Bukân;, Bokan) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Rietumazerbaidžānas ostānā. Tā ir Bukānas šahrestānas administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 172 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem vairums ir kurdi. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā pilsēta Rietumazerbaidžānā aiz Urmijas un Hojas. Tā ir arī trešā lielākā Irānas Kurdistānas pilsēta.
Saldūdens eleotrisu dzimta
Saldūdens eleotrisu dzimta (Odontobutidae) ir viena no jūrasgrunduļveidīgo kārtas (Gobiiformes) dzimtām, kas apvieno 23 zivju sugas un kas tiek iedalītas 6 ģintīs. Bentiskas saldūdens zivis, uzturas grunts tuvumā. Dabīgais izplatības areāls aptver Austrumāzijas un Dienvidaustrumāzijas tropu, subtropu un mēreno joslu. Sastopamas ezeros, dīķos un lēni plūstošās upēs, kas ietek Dienvidķīnas jūrā un Klusā okeāna ziemeļrietumu daļā. Tikai dažas sugas uzturas upju augštecēs kalnos.
Latvijā
Lai arī Latvijas zivju faunā nav vietējo šīs dzimtas zivju, Latvijā sastopama viena, bet sarakstā ietvertas divas sugas no Amūras baseina: eleotriss (Micropercops swinhonis) un rotans (Percottus glehni). Eleotriss Latvijā pagaidām nav konstatēts, bet sastopams Lietuvā un citās Austrumeiropas valstīs.
Kopīgās īpašības
Saldūdens eleotrisu dzimtas sugas ir nelielas vai vidēji lielas zivis. Ķermeņa garums, atkarībā no sugas, 3—20 cm. Lielākajai daļai sugu ķermenis drukns, cilindrveidīgs, bet dažām sugām nedaudz laterāli saspiests. Saldūdens eleotrisiem raksturīgas labi attīstītas lāpstiņas. Sānu līnijas nav. Lai arī eleotrisi ārēji līdzīgi jūrasgrunduļiem, tiem nav piesūcekņveidīgās vēdera spuras. Muguras spuras divas: pirmajai dzeloņstari (skaitā 2—8), otrajai mīksti stari.
Sistemātika
Saldūdens eleotrisu dzimta (Odontobutidae)
Sertolova
Sertolova ir pilsēta Krievijā, Ļeņingradas apgabalā uz ziemeļiem no Sanktpēterburgas, tās satelītpilsēta.
Vēsture
Dibināta 1936. gadā kā militārā pilsētiņa deportēto Ingrijas somu Sieratalas (Sierattala) ciema vietā. Otrā pasaules kara laikā netika okupēta. Strauja apdzīvotās vietas attīstība sākās 20. gadsimta piecdesmitajos gados. No 1977. gada - pilsētciemats. No 1998. gada - pilsēta.
Emelīnas iela
Emelīnas iela ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Emelīnas iela sākas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Emelīnas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Emelīnas iela iet gar Jūrmalas domi.
Ērgļu iela (Jūrmala)
Ērgļu iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Ērgļu iela sākas pie dzelzceļa un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 370 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ērgļu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir pārsvarā savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Ērgļu iela ir savienota ar šādām ielām:
Jēkaba Dubura balva
Jēkaba Dubura balva tiek piešķirta par izciliem sasniegumiem teātra režijā un pedagoģijā. Balva nosaukta latviešu aktiera, režisora, pedagoga un skatuves mākslas teorētiķa Jēkaba Dubura vārdā.
Balvas laureātus nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 1966. gadā. Pēc tam balva pasniegta 1971., 1976., 1981., 1986. un 1993. gadā. Balva atjaunota 2016. gadā. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.
Dārzkopības iela
Dārzkopības iela ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Dārzkopības iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Viestura ielu. Kopējais ielas garums ir 755 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dārzkopības ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Dārzkopības iela ir savienota ar šādām ielām:
Sabiedriskais transports
Pa Dārzkopības ielu kursē 1. mikroautobuss.
AN-94
AN-94 Abakan ir Krievijas Federācijā ražota automātiskā šautene, kuru izstrādāja krievu inženieris Genādijs Novikovs. Ierocis ir paredzēts aizstāt iepriekšējo AK-74 šauteni, kas pašlaik visvairāk tiek izmantota Krievijas armijā. Ierocim ir tāds pats kalibrs kā AK-74: 5,45 x 39 mm.
Tony balva
Antoinette Perry Award for Excellence in Theatre, plašāk zināma kā Tony balva (en), ir ikgadēja amerikāņu balva, ko pasniedz par sasniegumiem teātra jomā, tajā skaitā arī muzikālajos teātros. Balva nosaukta par godu amerikāņu aktrisei un režisorei Antuanetei Perijai (1888—1946). Balva tiek pasniegta 27 nominācijās.
Balvu piešķir American Theatre Wing un The Broadway League, kas sastāv no aptuveni 700 personām, kam ir sakars ar izklaides nozari un žurnālistiku. Balva tika izveidota 1947. gadā un tiek uzskatīta par teātra analogu Amerikas Kinoakadēmijas balvai, mūzikas Grammy balvai un televīzijas Emmy balvai.
Eglaines iela (Jūrmala)
Eglaines iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Eglaines iela sākas krustojumā ar Lapsu ielu un beidzas krustojumā ar Irbju ielu. Kopējais ielas garums ir 590 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Eglaines ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Eglaines iela ir savienota ar šādām ielām:
Neirats
Neirats var būt:
Mārtiņš Jurevics
Mārtiņš Jurevics (dzimis ) ir latviešu kinooperators, filmu studijas Woodpecker Pictures komandas dalībnieks.