cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lea Sedū
Francijā atkal tika nominēta Cēzara balvai par lomām filmās Belle Épine (2010) un "Ardievu, mana karaliene" (Les Adieux à la reine, 2012), par lomu filmā "Ardievu, mana karaliene" — labākās aktrises kategorijā. 2013. gadā saņēma Kannu kinofestivāla Zelta palmas zara balvu par lomu filmā "Zils ir vissiltākā krāsa" (La Vie d'Adèle : Chapitres 1 et 2). Šī bija pirmā reize kinofestivāla vēsturē, kad Zelta palmas zaru saņem uzvarētājfilmas režisors un abas galvenās aktrises. Sedū ir viena no trim sievietēm, kas saņēmusi šo balvu. Viņa tēloja Bonda meiteni Džeimsa Bonda filmās "007: SPEKTRS" un "Nav laiks mirt".
Helsinku olimpiskais stadions
Stadions ir pazīstams ar 72,71 metru augsto torni. Torņa augstums tika noteikts par godu šķēpmetēja Mati Jervinena rezultātam 1932. gada olimpiskajās spēlēs, kur viņš izcīnīja zelta medaļu un laboja olimpisko rekordu.
Vēsture
1927. gadā tika nodibināts fonds, kura mērķis bija vākt līdzekļus, lai uzceltu stadionu, kurā varētu notikt vasaras olimpiskās spēles. Stadiona celtniecība sākās 1934. gadā. Tas tika atklāts. Sākotnēji stadionā bija paredzēts rīkot 1940. gada vasaras olimpiskās spēles, kas tika pārceltas no Tokijas uz Helsinkiem, bet vēlāk Otrā pasaules kara dēļ atceltas. 1952. gada olimpiskajās spēlēs šajā stadionā notika atklāšanas un noslēguma ceremonijas, kā arī vieglatlētikas, jāšanas un futbola sacensības. Atklāšanas ceremonijas laikā tika sasniegts stadiona apmeklētības rekords — 70 435 skatītāji.
1957. gadā tajā notika Pasaules čempionāts bendijā. Stadionā vairākas reizes ir notikušas augstākā līmeņa sacensības vieglatlētikā. Tajā divas reizes ir rīkots Pasaules čempionāts vieglatlētikā (1983. un 2005. gadā), kā arī trīs reizes notika Eiropas čempionāts vieglatlētikā (1971, 1994, 2012). 2009. gadā stadions bija viena no Eiropas čempionāta futbolā sievietēm norises vietām. Tajā tika aizvadītas četras grupu turnīra spēles un fināls.
Jūras iela (Liepāja)
Jūras iela ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Jūras iela sākas krustojumā ar Lielo ielu un Kārļa Zāles laukumu, bet beidzas krustojumā ar Graudu ielu un ar Kūrmājas prospektu. Aptuvenais ielas garums ir 550 metri un to pilnā garumā sedz asfaltbetons. Jūras ielā kustība norit pa divām joslām.
Radio un Jūras ielas krustojumā atrodas Liepājas jaunā koncertzāle "Lielais dzintars".
Ciematnieki
Ciematnieki (arī Cīmotnīki) ir ciems Varakļānu novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos 12,4 km no pagasta centra Kokariem, 11,6 km no novada centra Varakļāniem un 191,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), uz austrumiem no Teiču purva.
Orniški
Orniški ir ciems Dubnas pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 225 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļiem P58, V682.
Langenburga
Langenburga (de) ir pilsēta Švābijas Halles rajonā, Štutgartes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 18 km uz ziemļaustumiem no Švābišas Halles. Vibele (Wibele) cepumu rašanās vieta, kas ir mazs, salds cepumam līdzīgs konditorejas izstrādājums. Tos cepj arī mūsdienās.
Trakais Pjero
"Trakais Pjero" (fr) ir 1965. gada franču jaunā viļņa drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Žans Liks Godārs. Filmā galvenās lomas atveido Žans Pols Belmondo un Anna Karina. Filma ir balstīta uz amerikāņu rakstnieka Laionela Vaita 1962. gada romāna Obsession.
Filma stāsta par nelaimīgu precējušos vīrieti Ferdinandu (Belmondo), kurš, ar savu bijušo draudzeni Mariannu (Karina), kuru vajā teroristi, aizbēg no garlaicīgās dzīves Parīzē uz Vidusjūras piekrasti.
"Trakais Pjero" pirmizrāde notika Venēcijas kinofestivālā. Žurnāla Sight & Sound 50 visu laiku labāko filmu kritiķu sarakstā filma ierindojās 42. vietā, savukārt režisoru sarakstā tā ierindojās 91. vietā. 2018. gadā BBC veiktajā kritiķu aptaujā, filmu ierindoja 74. vietā no 100 labākajām filmām svešvalodā. "Trakais Pjero" tika izvēlēta kā Francijas kandidatūra par labāko filmu svešvalodā 38. Amerikas Kinoakadēmijas balvai, bet tā netika nominēta.
Teds Viljamss
"Red Sox" pārstāvēja divus laika posmus: no 1939. līdz 1942. gadam un no 1946. līdz 1960. gadam. Divas reizes ieguva Amerikāņu līgas vērtīgākā spēlētāja balvu, bija līgas labākais atsitējs sešas sezonas un piedalījās 19 Visu zvaigžņu spēlēs. Viņš bija pirmais MLB līgas spēlētājs, kurš sezonā atsit vairāk nekā 40% metienu (1941. gadā 40,6%).
1969. gadā viņš tika uzņemts nacionālajā beisbola slavas zālē un 1999. gadā tika iekļauts MLB gadsimta izlasē. Tāpat ticis uzņemts makšķerēšanas slavas zālē.
Laika posmā no 1969. līdz 1972. gadam bija Vašingtonas "Senators"/Teksasas "Rangers" kluba galvenais treneris.
Bijis ASV karadienestā (1942—1946, 1952—1953), piedalījies Otrajā pasaules karā un Korejas karā ASV jūras kara flotē.
Sergejs Aksakovs
Sergejs Timofejevičs Aksakovs (ru, dzimis, miris ) bija Krievijas rakstnieks, teātra un literatūras kritiķis, nodarbojās arī ar tauriņu kolekcionēšanu. Viņa grāmatās galvenokārt rakstīts par makšķerēšanu un medībām. Viņš ir tēvs vairākiem citiem ievērojamiem rakstniekiem — Konstantīnam Aksakovam, Ivanam Aksakovam un Verai Aksakovai.
Froli (Grāveru pagasts)
Froli ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8,5 km no pagasta centra Grāveriem, 26,5 km no novada centra Krāslavas un 254 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V610.
Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.
STORK-2
STORK-2 ir Polijas uzņēmuma SatRev Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 13. janvārī.
Pavadoni izgatavoja uzņēmums SatRev. STORK tika veidots CubeSat 3U formā uz UniBus platformas bāzes. Tam ir multispektrāls attēlveidotājs Vision-300 ar izšķirtspēju līdz 5,8 m no 500 km orbītas. Atlikusī pavadoņa 2U ir pieejama klientu kravām.
Lidojuma gaita
STORK-2 tika palaists 15:25:39 UTC ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-40. Līdzbraucēju misijā Transporter-3 kopā ar to orbītā tika nogādāti 104 kosmiskie aparāti, to skaitā analoģisks pavadonis STORK-1, un STORK-2 bija pievienots pavadoņu izmešanas iekārtai ION SCV-004 3. februārī STORK-2 tika izmests no ION brīvā lidojumā.
Jurija Tiņanova iela
Jurija Tiņanova iela (arī J. Tiņanova) atrodas Rēzeknes pilsētas dienvidu rajonā. Tā ir viena no garākajām pilsētas ielām, stiepjoties pāri visam dienvidu rajonam aptuveni 1,6 km garumā, tā ir galvenā artērija, kas savieno Latgales un Ļermontova ielu. Savu nosaukumu iela ieguvusi par godu Rēzeknē dzimušajam ebreju tautības krievu rakstniekam Jurijam Tiņanovam (1894—1943).
Krustojumā ar Latgales ielu ir visblīvākā J. Tiņanova ielas apbūve, ko veido 19. un 20. gs. mijā celtas 1-2 stāvu ēkas. Krustojuma kreisajā pusē atrodas Padomju laikā celta teātra ēka. Tālāk, virzienā uz dienvidiem ielas apbūvi veido savrupmājas. Ielas dienvidu galā, pie krustojuma ar Ļermontova ielu tās labā puse (virzienā no centra) ir neapbūvēta, bet kreisajā pusē atrodas Valsts robežsardzes skolas komplekss.
Šarlotes iela (Rīga)
Šarlotes iela ir Rīgas iela, Centra rajona Centra apkaimē. Šarlotes iela sākas krustojumā ar Brīvības, Miera un Matīsa ielu un beidzas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu. Visā garumā iela klāta ar asfalta segumu. Līdz krustojumam ar Aristīda Briāna ielu tai ir vienvirziena kustība Brīvības ielas virzienā.
CS Marítimo
CS Maritimo (port. Club Sport Marítimo) ir Portugāles futbola klubs no Funšalas pilsētas Madeiras salā.
Šarlotes iela (Rīga)
Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstā tā minēta 1885. gadā ar savu tagadējo nosaukumu. 1985. gadā tā tika pārsaukta par Lilitas Bērziņas ielu, bet 1990. gadā atguva savu vēsturisko Šarlotes ielas nosaukumu. Šarlotes ielā atrodas daļa no Rīgas 1. slimnīcas korpusiem, tai skaitā poliklīnika "Šarlote". Namā Nr. 1B atrodas SIA "Centrālā laboratorija" galvenā mītne.
Ielu savienojumi
Šarlotes iela ir savienota ar šādām ielām:
Kauno energija
Uzņēmums Petrašūnu TEC un katlumājās ražo siltumu un elektroenerģiju, kā arī piegādā siltumu un karsto ūdeni lietotajiem Kauņā, Kauņas rajona pašvaldībā un Jurbarkas rajona pašvaldībā.
AB Kauno energija akcijas tiek kotētas biržā Nasdaq Vilnius Baltijas Otrajā sarakstā (kods LGD1L). Lielākie akcionāri (2016. gada martā): Kauņas pilsētas pašvaldība (92,84 %), Kauņas rajona pašvaldība (3,75 %), Jurbarkas rajona pašvaldība (1,74 %).
Vēsture
1997. gada no valstij piederošā SPAB Lietuvos energija atdalītas filiāles Kauno šilumos tinklai (Kauņas siltumtīkli) un Kauņas TEC. 1997. gada 15. augustā uz to bāzes dibināta speciālas nozīmes akciju sabiedrība SPAB Kauno energija. Uzņēmumu reģistrā tā reģistrēta 22. augustā. 1998. gada 28. decembrī Kauno energija akcijas sāktas kotēt Viļņas fondu biržā.
2002. gada 3. decembrī nolemts Kauņas TEC pārdot. 2003. gada 31. martā Kauņas TEC pārdots uzņēmumam UAB Kauno termofikacijos elektrinė, kuru dibināja Krievijas Gazprom, Lietuvas Dujotekana un ASV Clement Power Venture Inc. Pēc līguma nosacījumiem nākamos 15 gadus Kauno energija no Kauno termofikacijos elektrinė bija jāiepērk vismaz 80 % visas Kauņas siltumtīkla nepieciešanās siltumenerģijas.
Darbība
Uzņēmuma ražošanas infrastruktūra: Petrašūnu TEC (siltums un elektrība), 4 katlumājas Kauņas integrētajā tīklā, 7 rajona katlumājas Kauņas rajona pašvaldībā, 1 rajona katlumāja Jurbarkas rajona pašvaldībā, 13 katlumājas izolētos tīklos, 28 lokālas ar gāzi kurināmas katlumājas Kauņā un 8 ūdens sildīšanas katlumājas Kauņas pilsētas daļā Sargenā.
Kopējais siltuma ražošanas apjoms 2015. gadā bija 564 MW, elektroenerģija saražota 8,75 MW. No tiem 295 MW siltuma un 8 MW elektrības ieguva Petrašūnu TEC.
Kauno energija ir meitas uzņēmums UAB Kauno energija NT (KENT), kurš veic īrēšanas darbību.
Valters Hartmanis
Valters Hartmanis (, — ) bija vācu virsnieks, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta ar Ozollapām un Zobeniem kavalieris, Pirmā un Otrā pasaules kara dalībnieks.
Militārā karjera
1910. gada oktobrī iestājies artilērijas pulkā kā fanenjunkers (virsnieku kandidāts). 1912. gada maijā paaugstināts par leitnantu.
Pirmais pasaules karš
No 1914. gada 4. augusta atradies frontē. 1916. gadā paaugstināts par vecāko leitnantu. Kara laikā apbalvots ar abu pakāpju Dzelzs krustiem un diviem citiem ordeņiem.
Starpkaru posms
Turpinājis dienestu Reihsvērā. 1932. gada oktobrī paaugstināts amatā par majoru un atvaļināts no armijas, nosūtīts par militāro padomnieku Ķīnas armijā. 1934. gada martā atkal iestājies Vācijas armijā. Sākoties Otrajam pasaules karam dienējis par artilērijas pulka komandieri, pulkveža dienesta pakāpē.
Otrais pasaules karš
Piedalījies Polijas un Francijas kampaņās, apbalvots ar abu pakāpju Dzelzs krustu piespraudēm (par atkārtotu apbalvošanu).
No 1940. gada novembra nosūtīts par 52. armijas korpusa artilērijas priekšnieku.
No 1941. gada 22. jūnija piedalījies Austrumu frontē. 1941. gada 15. jūlijā smagi ievainots, amputēta kreisā kāja un kreisā roka. Pēc slimnīcas atstāšanas nosūtīts virsnieku rezervē. Apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu (Nr. 409). 1941. gada oktobrī paaugstināts par ģenerālmajoru.
No 1942. gada maija komandējis 407. divīziju, no 1942. gada septembra — 390. lauka mācību divīziju. 1943. gada februārī paaugstināts par ģenerālleitnantu.
1944. gada februārī un martā komandējis 1. armijas korpusu (Ņeveļas, Polockas apkaimē). 1944. gada aprīlī norīkots darbam Armiju grupas "Ziemeļi" štābā.
No 1944. gada maija komandējis 49. kalnu korpusu (evakuētu no Krimas uz Rumāniju), paaugstināts par artilērijas ģenerāli.
No 1944. gada septembra komandējis 8. armijas korpusu (Varšavas apkaimē). 1945. gada martā apbalvots ar Zobeniem (Nr. 139) pie Dzelzs krusta Bruņinieku krusta ar Ozollapām.
No 1945. gada 18. aprīļa komandējis 24. tanku korpusu (Morāvijā).
Pēc Vācijas kapitulēšanas 1945. gada 8. maijā — saņemts amerikāņu gūstā. No gūsta atbrīvots 1947. gadā.
Murder by Death
Murder by Death ir 1976. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Roberts Mūrs. Filmā galvenās lomas atveido Ailīna Brenana, Trūmens Kapote, Džeimss Koko, Pīters Falks, Aleks Giness, Elza Lančestera, Deivids Nivens, Pīters Selerss, Megija Smita, Nensija Vokera un Estella Vinvuda.
Pieci pasaules izcilākie detektīvi un viņu palīgi tiek uzaicināti uz vakariņām savrupmājā, kur viņiem ir jāatrisina slepkavība, kas notiks pusnaktī. Filma ir parodija par detektīvfilmām un stāstiem, kā, piemēram, Agatas Kristi romānu And Then There Were None. Filmā tiek parodēti tādi varoņi kā Erkils Puaro, Džeina Mārpla, Čārlijs Čans, Niks un Nora Čārlzi un Sems Speids.
Murder by Death pirmizrāde notika un to izplatīja Columbia Pictures. Filma tika izrādīta arī 1976. gada Venēcijas kinofestivālā. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.
Demjens Lūiss
2014. gadā apbalvots ar Britu impērijas ordeni.
Jesperu grāvis
Jesperu grāvis (arī Jespera pūra grovs) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novada Ābeļu pagasta austrumos, pie Rubuļkalna ciema. Tek austrumu virzienā. Ietek Daugavā lejpus Reiņu salas. Pie ietekas šķērso valsts autoceļu V783 (Jēkabpils – Dignāja – Ilūkste).
Grundzāle
Grundzāle (agrāk — Dzeņi) ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Vecpalsas krastos pie autoceļa A2 25 kmno novada centra Smiltenes un 145 km no Rīgas centra.
Apdzīvotā vieta veidojusies kā Dzeņu (Dsenne) miestiņš pie Pleskavas šosejas. Izaugusi padomju gados kā Grundzāles ciema un padomju saimniecības «Grundzāle» centrs.
Grundzālē atrodas pagasta pārvalde, 1965. gadā uzcelta pamatskola, bērnudārzs, 1971. gadā pabeigts kultūras nams, bibliotēka, ambulance, pasts (LV-4713), vairāki veikali.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.
Līčupes atsegumi
Līčupes atsegumi ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Ogres novada Taurupes pagastā, dabas parka Ogres ieleja teritorijā.
Atsegumi ir vairākos posmos Ogres upes labajā krastā, vairāku simtu metru garumā, taču visizteiktākie tie ir lejpus Līčupes ietekas. Apmēram 10 metrus augstajā Ogres krasta nogāzē atsedzas morēnas slāņi ar smilšakmens starpslāņiem. Nogulumos sastopamas raksturīga Joldijas jūras pārstāvja Portlandia arctica gliemju čaulas.
Šķiršanās formula
Šķiršanās formula ir latviešu televīzijas seriāls, kas 2016. gadā tika pārraidīts kanālā TV3.
Stāsts ir par žurnālistu Oskaru, kurš cenšas būt labs attiecību speciālists un uztur ļoti populāru, taču skandalozu blogu par šķiršanos. Galveno lomu seriālā spēlē Dailes teātra aktieris Intars Rešetins. Seriāla režisors ir Uldis Cipsts. Seriāla tituldziesmas autors ir Juris Kaukulis un grupa "Dzelzs Vilks".
Burvju mākslinieks (animācijas filma)
"Burvju mākslinieks" ir 2001. gadā izdota Latvijas animācijas īsfilma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.
Sižets
Zvēru mežā fanfaru pavadībā ierodas Burvju mākslinieks. Mākslinieks nodemonstrē pāris trikus un pazūd līdz ar pārvērtībām atnestajām zvēru mantām.
Dzeņi (nozīmju atdalīšana)
Dzeņi var būt:
Šarlote (upe)
Šarlote (arī Auskaļu upīte, Illaišis, augštecē Sūbrupīte, vidustecē Vērmjupīte) ir Līkupes labā krasta pieteka Saldus novada dienvidos. Iztece no Tiltu tīreļa uz austrumiem no Kursīšiem. Auštecē tek dienvidaustrumu virzienā, lejtecē pagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Līkupē pie Šarlotes.
Kārklupīte
Kārklupīte var būt:
Tumes jauktais koris
Tumes jauktais koris tika dibināts 1995. gada rudenī un īsā laikā sevi pieteica kā spilgtu un atraktīvu kolektīvu Tukuma novadā. Pirmos 15 gadus kora mākslinieciskais vadītājs bija Andris Pundurs. Kopš 2010. gada kora mākslinieciskais vadītājs ir Rūdolfs Bacāns, diriģente Sanita Apine un vokālā pedagoģe Ritma Zāģere. Kopš 2022. gada kora mākslinieciskā vadītāja ir Marta Staķe. Īpaši jāatzīmē Tumes jauktā kora sadarbība ar latviešu komponistiem — Annu Ķirsi, Jēkabu Nīmani, Jēkabu Jančevski un Paulu Dambi. Aizvadītajos gados koris vairākkārt piedalījies "Žaņa Katlapa" balvas pasniegšanas ceremonijās, kā arī citos novada rīkotajos pasākumos. 2020. gada rudenī Tumes jauktais koris un fotogrāfs Valdis Ošiņš izveidoja koncertizstādi "Meklētāji", ar kuru tika atzīmēta kora 25 gadu jubileja.
Tonijs Skots
Entonijs Deivids Lītons Skots (en, dzimis, miris ) bija angļu kinorežisors un kinoproducents.
Skots pazīstams ar savām veiksmīgajām asa sižeta un trillera žanra filmām, kā "Labākais šāvējs" (1986), "Beverlihilsas policists 2" (1987), "Pērkona dienas" (Days of Thunder, 1990), "Pēdējais skauts" (The Last Boy Scout, 1991), "Īstā mīlestība" (1993), "Mijkrēslis" (Crimson Tide, 1995), "Valsts ienaidnieks" (1998), "Rūdīts ugunī" (2004), Déjà Vu (2006) un "Neapturamais" (2010).
Saulkrasti (Kaplavas pagasts)
Saulkrasti (agrāk Ksaverina) ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, starp Daugavu austrumu pusē un valsts reģionālā autoceļa (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava rietumu pusē. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.
Aptuveni 1 km uz dienvidaustrumiem atrodas Stirbļu ciems, 4 km uz ziemeļaustrumiem novada centrs Krāslava. Uz ziemeļiem no ciema pie Priedaines mežniecības atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Priedaines viduslaiku kapsēta jeb Franču kapi. Sabiedrisko transportu nodrošina autobusu maršruts Krāslava — Lielborne — Krāslava. Ciema teritorijā darbojas uzņēmums Priedaines mežniecība.
Orupi
Orupi ir ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā. Atrodas 285 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas ūdenstilpes Lielais Ožukns, Drīdzs.
Gātciems
Gātciems ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā Lielupes labajā krastā, lejpus Gātes atteikai, Mežzara salas rietumos. 4,5 km no pagasta centra Spuņciema, 31 km no novada centra Mārupes un 34 km no Rīgas centra.
Klemāns
Klemāns (fr) ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Gātciems
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.
Deigļi
Deigļi ir ciems Varakļānu novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos 12,5 km no pagasta centra Kokariem, 11,7 km no novada centra Varakļāniem un 195,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Varakļānu strauta krastā.
Šķēpu strauts
Šķēpu strauts (arī Plaupis, Pļaupis) ir Zaņas kreisā krasta pieteka Saldus novadā pie Kareļiem. Iztece pie Pūpu dīķa. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Zaņā pie Audaru mājām. Šķēpu strautu šķērso valsts autoceļš V1164 (Kursīši–Zaņa).
Eduards Šīrons
Eduards Šīrons (1893-1964) bija latviešu tautsaimnieks. Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes mācībspēks, ārkārtas profesors (1940). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. LVU Ekonomikas fakultātes dekāns (1945–1947).
Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada 5. jūlijā Vecpiebalgas "Barackās" lauksaimnieku ģimenē. Mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā, L. Ausēja reālskolā Cēsīs un uzsāka studijas Rīgas Politehniskajā institūtā. Pēc Pirmā pasaules kara beigām 1926. gadā pabeidza studijas Latvijas Universitātes Tautsaimniecības nodaļā, kopš 1924. gada bija Latvijas Universitātes mācībspēks, kopš 1940. gada ārkārtas profesors.
Pēc Otrā pasaules kara E. Šīrons bija LVU Ekonomikas fakultātes dekāns (1945–1947) un Statistikas katedras vadītājs (1946–1952). Nodarbojās ar vispārējo statistikas teoriju un iedzīvotāju statistiku. Līdztekus darbojās LZA Terminoloģijas komisijā kā ekonomikas terminoloģijas apakškomisijas vadītājs. Miris 1964. gada 24. septembrī Rīgā.
Tenisons
Tenisons var būt:
Izabella I (Kastīlija)
Kopā ar vīru Ferdinandu II stabilizēja stāvokli abās karalistēs, kas kļuva par pamatu Spānijas apvienošanai. Vēlāk viņi lika pamatus Spānijas politiskajai apvienošanai — viņas mazdēls Kārlis V Hābsburgs kļuva par Svētās Romas impērijas imperatoru un pirmo apvienotās Spānijas karali. Pēc tam Izabella reorganizēja valdības sistēmu, samazināja noziedzību un izveda karalisti no milzīgā parāda, kādā to atstāja viņas brālis. Viņu veiktajām reformām bija ietekme arī ārpus karalistes robežām. Izabella un Ferdinands ir pazīstami arī kā rekonkistas pabeidzēji, viņi finansēja Kristofora Kolumba 1492. gada ceļojumu, kad viņš atklāja Jauno pasauli. 1492. gadā tika izdots Alhambras edikts, ar kuru no Spānijas teritorijas tika padzīti ebreji.
Brāļu Skrindu iela
Brāļu Skrindu iela ir iela Rēzeknes Centra rajonā. Tās kopējais garums ir 584 m. Iela izvietota perpendikulāri pilsētas galvenajai ielai — Atbrīvošanas alejai — virzienā no austrumiem uz rietumiem. Savu pašreizējo nosaukumu iela ieguvusi starpkaru periodā par godu brāļiem Skrindām (Kazimirs un Antons Skrinda), kas bija aktīvi latviešu garīgās atmodas veicinātāji, darbodamies arī publicistikā. PSRS laikā iela pārsaukta par Padomju ielu, bet pēc valsts neatkarības atgūšanas tai atdots tās iepriekšējais nosaukums.
Ielas apbūvi veido galvenokārt daudzstāvu sabiedriskās ēkas. Brāļu Skrindu ielā un tās tiešā tuvumā atrodas Rēzeknes Kultūras nams, Rēzeknes augstskolas fakultātes ēka, banka, pilsētas centrālā bibliotēka, kā arī citas iestādes un veikali.
Ielas savienojumi
Brāļu Skrindu iela ir savienota ar šādām ielām:
Osagols
Osagols, arī Bortnīki, ir ciems Vaboles pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 210 km attālumā no Rīgas.
Kārklupīte (Reiņupītes pieteka)
Kārklupīte ir Reiņupītes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novada Ābeļu pagasta austrumos. Tek austrumu virzienā.
Robinsons Džeferss
Džons Robinsons Džeferss (en,  — ) bija amerikāņu literāts — liriķis un dramaturgs.
Dzimis protestantu mācītāja ģimenē. Jau pusaudžu gados izrādījis apdāvinātību. No agras jaunības aizrāvies ar antīko literatūru, studējot sengrieķu un latīņu valodu, kā arī rakstot savu dzeju. Studējis Dienvidkalifornijas Universitātes Medicīnas fakultātē.
Pazīstams kā viens no amerikāņu dabas aizsardzības kustības simboliem. Neskatoties uz nosodījumu, uzstājies pret ASV iesaistīšanos Otrajā pasaules karā. Pēckara darbi, kas guva ievērību kreisi noskaņotajā jaunatnes daļā, atstājuši iespaidu uz vēlāko bītniku literāro strāvojumu.
Darbos, noliegdams moderno sabiedrību, aicinājis rast izeju dabas monumentālajā mierā (krājums "Atdod savu sirdi vanagiem", 1933). Viņa daiļradē vērojamas arī spēcīgas antīkās literatūras ietekmes (krājums "Tamāra un citas poēmas", 1924, luga "Mēdeja", 1946). Kopumā Džefersa darbiem raksturīga klasiska skaidrība, tiešums un kaisme. Darbi lielākoties rakstīti naratīvā un episkā stilā.
Om tårar vore guld
Om tårar vore guld (lv) ir dziesma, ko sarakstījusi zviedru mūziķe un ABBA dalībniece Angnēta Feltskūga. Dziesma tika ierakstīta 1970. gada 21. janvārī, divus gadus pirms ABBA izveides. Tajā pašā gadā dziesma tika izdota kā singls Zviedrijā un iekļauta mūziķes trešajā studijas albumā Som jag är.
Blažģa ezers (nozīmju atdalīšana)
Blažģa ezers var būt:
Om tårar vore guld
Om tårar vore guld bija albuma veiksmīgākais singls, Svensktoppen mūzikas topā sasniedzot 3. vietu un atrodoties šajā topā 15 nedēļas (no 1970. gada 12. aprīļa līdz 1970. gada 19. jūlijam). Lai gan singls sasniedza augstu vietu Svensktoppen singlu topā, tas nenokļuva Kvällstoppen, otra Zviedrijas singlu topa, sarakstā. Singla B pusē atradās dziesmas Little Altar Boy zviedru valodas versija. Angnēta dziesmu izpildīja arī savā 1970. gada koncerttūrē, apgalvojot, ka "vienmēr, kad dziesma tika izpildīta, cilvēki sākuši skūpstīt viens otru."
Priekšindoeiropiešu valodas
Priekšindoeiropiešu valodas jeb pirmsindoeiropiešu valodas ir neidentificējamu valodu grupa, kurā runāja Eiropas, daļēji arī Āzijas iedzīvotāji pirms indoeiropiešu pirmvalodā runājošo cilšu ierašanās. Uzskatīta, ka priekšindoeiropiešu valodu substrāts ir ietekmējis daudzas indoeiropiešu valodas gan vārdu krājuma, gan gramatikas ziņā. Vienīgās Eiropā saglabājušās pirmsindoeiropiešu valodas ir basku valoda un Kaukāza valodas, bet Āzijā dravīdu valodas.
Om tårar vore guld
Dāņu mūziķis Per apsūdzēja Angnētu par līdzībām starp šo dziesmu un 22 taktu ilgu fragmentu no Per kompozīcijas Tema, kas tika izpildīta mūziķa 1950. gada koncerttūrē Zviedrijā. Apsūdzības tika noraidītas, pieminot faktu, ka šīs koncerttūres laikā Angnēta nebija pat gadu veca un ka Per dziesma nekad netika ierakstīta studijā.
1971. gadā dziesmas dāņu valodas versiju Hvis tårer var guld ierakstīja dāņu dziedātāja Suzanna Lana. Šī dziesmas versija Dānijā gada beigu singlu topos ierindojās 13. vietā.
1990. gadā dziesmu ierakstīja mākslinieki Stigs Lorencs un Diāna Tailina albumam Stig Lorencs med Diana.
Kadiķu iela (Jūrmala)
Kadiķu iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Kadiķu iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas 120 metrus aiz krustojuma ar Vasaras ielu. Kopējais ielas garums ir 640 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona un grants segumu. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Kadiķu iela ir savienota ar šādām ielām:
Graudu iela (Liepāja)
Graudu iela ir iela Liepājā, tā atrodas Vecliepājas apkaimē. Graudu iela sākas krustojumā ar Loču ielu un ar Krusta ielu, bet beidzas krustojumā ar Lielo ielu. Aptuvenais ielas garums ir 600 metri. No krustojuma ar Lielo ielu līdz Krišjāņa Valdemāra ielai to sedz asfaltbetons, bet pārējo ielas daļu sedz akmens bruģis. Graudu ielā kustība norit pa divām joslām un caur to kursē 1. autobusa, 2. autobusa, 6. autobusa maršruti. Ielā ir atrodamas pirmskara mūra ēkas, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā. Lielās ielas un Graudu ielas krustojumā atrodas Liepājas Universitātes galvenā ēka. Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve no krustojuma ar Kūrmājas prospektu līdz Lielajai ielai daļēji iznīcināta.
Vēsture
Ielas nosaukums ir mainījies vairākas reizes. 1797. gada ielas nosaukums bija Graudu iela (Korn Strasse), bet 1842. gadā Schlagen Strasse. 1893. gadā Liepājas Latviešu kalendārā iela atkal saukta par Graudu ielu. Latvijas PSR laikā 1949. gadā ielu pārdēvēja par Kārļa Marksa ielu, bet pēc Latvijas neatkarības atgūšanas iela atguva Graudu ielas nosaukumu.
Lilienfeldi
Lilienfeldi ir vācbaltiešu dzimta, kas Zviedru Vidzemes laikā uzņemta Zviedrijas dižciltīgo ģimeņu sarakstā, vēlāk izplatījusies arī Krievijā un Vācijā.
Vēsture
Dzimta cēlusies no Tērbatas tiesneša Larsa Modulera (Lars Larsson Moduler), kuru 1650. gadā Zviedrijas karalis iecēla dižciltīgo kārtā un viņa pēctečiem piešķīra tiesības saukties par fon Lilienfeldiem. Par nopelniem Lielajā Ziemeļu karā Zviedrijas armijas kapteinim Kārlim Gustavam fon Lilienfeldam (Karl Gustaw von Lilienfeld) piešķīra brīvkunga titulu. Viņa dēls Kārlis Gustavs fon Lilienfelds (1711-1759) bija viens no Krievijas impērijas ķeizarienes Annas favorītiem, galma kambarkungs. 1746. gadā dzimtu ierakstīja Sāmsalas un Igaunijas bruņniecības matrikulās, 1790. gadā Kurzemes bruņniecības, bet 1797. gadā Vidzemes bruņniecības matrikulā. 1883. gadā Kurzemes gubernators Pauls Lilienfelds (1829-1903) saņēma atļauju pievienot savam dzimtas uzvārdam arī sievas dzimtmuižas Tuhalas nosaukumu, tā aizsākot fon Lilienfeldu-Toalu dzimtu.
Mūsdienu Latvijas teritorijā dažādos laika posmos dzimtas valdījumā bija Upesmuiža jeb Sakas muiža (Sackenhausen), Vecbilskas (Alt Bilskenhof), Doles muiža (Dahlen) u.c. muižas. Pēc 1920. gada zemes reformas fon Lilienfeldu dzimta pazaudēja savus zemes īpašumus Latvijā un Igaunijā.
Beliza (pilsēta)
Beliza (en) ir pilsēta Belizā, Belizas distrikta administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 61,0 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir lielākā pilsēta valstī. Līdz 1970. gadam tā bija Britu Hondurasas (Belizas valsts priekšteces) galvaspilsēta. 1961. gadā Belizu gandrīz pilnībā nopostīja viesuļvētra Hattie. Valdība nolēma, ka valsts galvaspilsētai jāatrodas drošākā vietā (arī 1931. gadā pilsētu skāra spēcīga viesuļvētra) un uzsāka Belmopanas celtniecību, kas kļuva par jauno valsts galvaspilsētu.
Stigu iela
Iela izveidota 2009. gada 27. janvārī ar Rīgas domes lēmumu Nr. 4676. Pirms tam tā bija Strautu ielas daļa.
Ielu savienojumi
Stigu iela krustojas ar:
253 Matilde
Matilde, arī 253 Matilde ir asteroīds ar apmēram 53 km diametru. Objekts atrodas asteroīdu joslā, pieder C tipa asteroīdiem.
1997. gadā asteroīdu pētīja starpplanētu zonde NEAR Shoemaker, palidojot tam garām 1212 km attālumā. Zondei izdevās ciešāk izpētīt apmēram 60 % asteroīda, uzņemot vairāk nekā 500 attēlu.
Asteroīdu atklāja austriešu astronoms Johans Pāliza (Johann Palisa) Vīnes observatorijā. Orbītas parametrus objektam aprēķināja Parīzes observatorijas darbinieks V.A. Lebefs (V.A.Lebeuf), viņš arī nodēvēja asteroīdu par Matildi, nosaucot to Parīzes observatorijas direktora vietnieka Morica Levi (Moritz Loewy) sievas vārdā.
Fiziskie parametri
Matildei ir neregulāra forma, virsma tumša ar ļoti zemu albedo. Virsmu klāj oglekļa hondrītu meteorītiem līdzīgi materiāli, kuros dominē silikātu minerāli. Asteroīdam ir neparasti ilgs rotācijas periods, ap savu asi tas apgriežas reizi 17,4 dienās. Asteroīda virsmu izrobojuši daudzi krāteri. Starptautiskā Astronomijas savienība noteikusi, ka Matildes krāteri (zināmi 23 krāteri) ir jādēvē ogļu ieguves vietu vārdos. Lielākais ir Karū krāteris (diametrs 33,4 km), nodēvēts pēc Karū ogļu baseina, Dienvidāfrikā. Otrs lielākais ir Išikari krāteris (diametrs 29,3 km),, nodēvēts lielākā Japānas ogļu lauka vārdā. Lielākos Matildes krāterus varētu būt radījušas sadursmes ar objektiem līdz 3 km diametrā. Tiek uzskatīts, ka šie triecieni varētu būt nobremzējuši Matildes rotāciju.
2034. gads
2034. gads būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies svētdienā.
1973. gada laikapstākļi Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti '''1973. gada laikapstākļi Latvijā.'''
Gada notikumi
Sākot ar 1973. gadu, PSRS Ministru Padomes Hidrometeoroloģiskā dienesta galvenā pārvalde visā Padomju Savienībā ieviesa jaunu terminoloģiju un vērtējumus iedzīvotājiem domātajām laika prognozēm tuvākajā diennaktī. Pēc jaunajiem noteikumiem, temperatūras intervāls prognozē nākamajai naktij un dienai Latvijas teritorijā nepārsniedza 4 grādus (agrāk minēja 5 grādu intervālu). Tā kā ievērojamā teritorijas dalā līst vai snieg tikai atsevišķās vietās, ne visur, kas zīmīgi arī Rīgai, jaunā kārtība prognozes atļāva lietot terminu "vietām". Agrāk šo terminu lietoja tikai prognozēs visas republikas teritorijā. Frāzi "bez ievērojamiem nokrišņiem" turpmāk vairs nelietoja. Vējam turpmāk lietoja tikai raksturojumu skaitļos ar intervālu 4 metri sekundē. Sakarā ar to sākumā varēja rasties zināmas grūtības, interpretējot, cik spēcīgs vējš gaidāms Iepriekš bija noteikts, ka 0—4 metri sekundē lietojams lēna, 5—9 metri sekundē — mērena, 10—14 metri sekunde — stipra, 15—19 metri sekundē — ļoti stipra vēja, 20—24 metri sekundē — vētras, 25—29 metri sekundē — stipras vētras, bet 30 metri sekundē un vairāk — viesuļvētras apzīmēšanai. Šie apzīmējumi palika spēkā arī turpmāk.
Februāra vidū laikrakstā "Rīgas Balss" tika apspriests jautājums — cik gadu no vietas iespējama karsta vasara (vidējā temperatūra augstāka par normu)? Novērojumi rāda, ka tas var turpināties sešus līdz septiņus gadus. Šādi noturīgi periodi pēdējos simt gados bijuši divas reizes — no 1936. gada līdz 1941. gadam un no 1966. gada līdz 1972. gadam. Tātad ir ļoti maz cerību, ka 1973. gadā, astoto gada pēc kārtas, būs silta vasara. Tiasa, parādības, kas nav novērotas simt gadu laikā, izņēmuma veidā var rasties 200 vai 300 gados un lielākā laika periodā. Taču droši var teikt, ka pērnā gada ļoti karstā vasara 1973. gadā neatkārtosies.
Ziema
1972./1973. gadu ziema bija silta. Ziemas vidējā gaisa temperatūra Rīgā šajā desmitgadē bija −4,1 grāds, taču faktiski šajā ziemā tā bija −0,7 grādi, bet nokrišņu daudzums bija 62 milimetri, kas atbilst 63 procentiem no normas.
Janvāris
Janvāra otrās dekādes noslēgumā Latvijā bija pārsvarā skaidrs un auksts laiks. Termometra dzīvsudraba stabiņš republikas lielākajā daļā naktī svārstījās no −11 līdz −16 grādiem, dienā bija 4 līdz 8 grādu sals. Laiku Baltijā noteica milzīgs anticiklons, kura centrs visas šis dienas bija virs Padomju Savienības Eiropas daļas dienvidu rajoniem. 18. janvārī savilkās blīvi mākoņi, vietām nedaudz sniga.
Februāris
Februāra pirmās dekādes beigās bija jūrama pavasara tuvošanās. Temperatūra neatlaidīgi turējās 7 līdz 9 grādu robežās virs klimatiskās normas. Ventā un Bārtā ūdens līmenis dažviet bija cēlies līdz 1 metram un bija vērojama ledus kustēšanās.
Marts
Līdzās 1968, 1990 un 2002. gadam, vissiltākais marts Latvijā. Mēneša beigās atsevišķās dienās vidējā diennakts temperatūra pārsniedza +10 °C un vairāk, kā tas parasti ir maija vidū.
Otrās dekādes vidū Latvijā bija iestājies pavasaris. Marta sākumā tas sasniedza Baitijas jūras piekrasti — diennakts vidējā gaisa temperatūra turējās augstāk par 0. grādiem. 11. martā meteoroloģiskais pavasaris ieradās arī Rigā: divas nedēļas pirms ierastā termiņa tika pārkāpta 0 grādu robeža. Ledus pilnībā bija izgājis Ventā un Bārtā. Ledus nebija arī posmā no Slokas līdz Lielupes grīvai. bija sākusies arī ledus kustēšanās Daugavā. kopumā 1973. gada pavasaris upēs bija mierīgs. Lieli ledus pacēlumi un sastrēgumi neveidojās. Daugavas baseinā sniega krājumi bija mazi un ledus plāns, tāpēc augsts ūdens līmenis netika novērots.
Marta pēdējās nedēļas dienās apmēram 60 procentu lielā Latvijas teritorijā tika sasniegti temperatūras rekordi, kādi nebija konstatēti desmitiem gadu. Rigā no 24. marta līdz 26. martam termometra dzīvsudraba stabiņš uzkāpa lidz +17 un +18 grādiem, kas bija apmēram 0,5 līdz 1,5 grādu vairāk nekā iepriekš novērotais maksimums. Pērkoni, kas šajās dienās tika novēroti Latvijā, bija izskaidrojami ar pāri slīdošo auksto atmosfēras fronti un krasajiem temperatūras kontrastiem tās abās puses, kā arī ievērojamo starpība starp jūras un sauszemes temperatūrām un relalīvi augsto gaisa temperatūru.
Maijs
Maija otrajā dekādē diennakts vidējā gaisa temperatūra Rīgā nepārsniedza 7 līdz 10 grādus, kas ir par 3 līdz 4 grādiem zemāka nekā normālā temperatūra šīm gada dienām. Dekādes izskaņā anticiklona ietekmēta debess skaidrošanās un lēns vējš izraisīja intensīvu siltā gaisa aizplūšanu no zemes virsmas, kas izraisīja temperatūras pazemināšanos līdz 0, +4 grādiem, bet zemākās reljefa vietās tika reģistrētas salnas — tostarp pēdējā salna galvaspilsētā.
Maija pēdējā dekādē gaisa temperatūra Rīgā bija par diviem grādiem virs normas. Nokrišņu daudzums republikas rietumu rajonos — 50 procenti no normas, austrumos nedaudz lielāks. Augsne bija sasilusi līdz 15—17 grādiem. Ūdens temperatūra Latvijas upēs bija +14 līdz +18 grādi, Rīgas jūras līča dienvidu daļā — apmēram +15 grādi. Maija pēdējās dienās ļoti silts un sauss laiks izveidojās pateicoties anticiklonam, kura centrs atradās Maskavas rajonā.
Jūnijs
1973. gada vasara Rīgā bija par 1,8 grādiem siltāka un nedaudz mitrāka par normu.
Jūnija pirmajā pusē valdīja nepastāvīgi laikapstākļi. Sevišķi tas bija jūrams temperatūras režīmā. otrās dekādes sākumā, piemēram, gaisa temperatūra Rīgā vienas dienas ietvaros svārstījās no +16 līdz +25 grādiem. Tāda nepastāvība tika skaidrota ar strauju atmosfēras cirkulācijas maiņu. Vienā dienā laikapstākļus noteica aukstā atmosfēras fronte, bet jau nākamajā — anticiklons.
Jūlijs
Mēneša sākumā virs ziemeļeiropas nostiprinājās anticiklona ietekme, tādēļ valdīja karsts laiks. Pirmās dekādes vidū Petrozavodskā un Helsinkos bija +30 grādi, Stokholmā dzīvsudraba stabiņš pakāpās gandrī līdz +32 grādiem. Karsts bija arī Maskavā, tomēr tur maksimālā gaisa temperatūra nesasniedza +30 grādu atzīmi.
Augusts
Otrās dekādes vidū un otrajā pusē laiku Latvijā noteica plašs anticiklons, kurš pletās no Azoru salām līdz Baltijai. Valdīja skaidrs un silts laiks ar lēnu vēju un zemu relatīvo gaisa mitrumu — 40 līdz 50 procenti. Gaisa temperatūra dienā pakāpās stabili virs +20 grādiem.
Septembris
Septembra sākums vēl bija silts, un dienā temperatūra sasniedza +18 līdz +22 grādus. Toties dekādes pēdējā dienā kļuva īsti rudenīga, auksta, ar stipru vēju un lietu, vietām ar krusu. Latvijai pāri gāja clklons, un tā aizmugurē temperatūra noslīdēja līdz +11, +14 grādiem.
Otrās dekādes otrajā pusē tika novētotas diezgan spēcīgas salnas, kas pletās pāri visai lielai Latvijas teritorijas daļai. Naktī uz 19. septembri dzīvsudraba stabiņš termometrā republikas austrumu un centrālajos rajonos noslīdēja no 3 līdz 4, bet rietumos — no 1 līdz 2 grādiem zem nulles. Reljefa zemākajās vietās bija vēl aukstāks. Taču sals, kas ieradās Latvijā pirms paredzētā termiņa, kārtējā, no Anglijas nākošā ciktona iespaidā atkāpās uz austrumiem. Trešās dekādes sākumā laika apstākļus noteica cits ciktons, kas pāri Spānijai un Francijai virzījās uz Baltiju un, pēc īslaicīgas laika uztabošanās, atnesa jaunu nokrišņu deva, vietām pat ievērojamu — šur tur arī pērkona negaisu.
Oktobris
Oktobra pirmajā dekādē iestājās atvasara. Atvasara iestājas tāpēc, ka augsta spiediena apgabals, kas visu gadu atrodas Atlantijā, netālu no Azoru salām, sāka aizņemt arvien lielaku platību, Dekādes vidū, Azoru salu anticiklons sāka valdīt ievērojamā Rietumeiropas daļā. Tāpēc 4. oktobrī dienā Parīzē bija saulaina laiks, temperatūra +21 grāds, Varšavā un Kijevā +18, Stokholmā +19, bet Rīgā +17,2 grādi.
Otrās dekādes beigās ciklonu ietekme Latvijā turpinājās. 19. oktobrī divi cikloni sāka ietekmēt laikapstākļus Latvijā. Viens no cikloniem atradās virs Dānijas, otrs virs Lielbritānijas.
Decembris
Sniega pārpilnība decembra pirmajā dekādē likās visai neparasta parādība. Un ne tikai tādēļ, ka divas iepriekšējās ziemas bija gandrīz bez sniega. Republikas galvaspilsēta pedējās divās dienās divreiz pārspēja sniega rekordus. Pirmo reizi visā ilggadīgajā novērojumu vēsturē Rīgas meteoroloģiskā novērojumu stacija reģistrējusi tik dziļu sniegu šajā gada laikā — 39 centimetri. Tik dziļš sniegs Latvijā pat februārī ir bijis ne biežak par vienu reizi sešos gados. Rīgā bija arī visvairāk sniega arī salīdzinājumā ar citām Latvijas vietām. Otrajā vietā bija Alūksne (27 centimetri), trešajā vietā — Madona un Jelgava (25 centimetri). Tik bagātīga sniega cēlonis bija no Atlantijas nākošie ļoti plašie (diametrā līdz 2000 un 3000 kilometru) aktīvie (spiediens kritās līdz 8 un 10 milimetriem dzivsudraba stabiņa trijās stundās) cikloni. Tiem palīdzēja arī vietējie apstākļi. Vispirms jau neaizsalušais Rīgas jūras līcis.
Visu mēneša trešo dekādi Latvijā laiku noteica cikloni. Laiks bija drēgns, bet relatīvi silts. Minimālā gaisa temperatūra naktīs galvaspilsētā reti kad noslīdēja zem nulles, bet dienā sasniedza pat +5 grādus.
Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.
Kopumā gada laikā Rīgā tika novērots šādas atmosfēras parādības:
Arnolds Cveigs
Arnolds Cveigs (de, dzimis, miris ) bija ebreju izcelsmes vācu rakstnieks.
1973. gada laikapstākļi Latvijā
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā.
Arnolds Cveigs
Biogrāfija
Dzimis ebreju sedlinieka ģimenē. Studēja Breslavā, Minhenē, Berlīnē, Getingenē, Rostokā, Tībingenē. Pirmā pasaules kara laikā brīvprātīgi iestājās armijā. Karoja Francijā, Ungārijā, Serbijā. Karā pieredzētais mainīja Cveiga pasaules uzskatu un viņš kļuva pacifists. Kara beigās dienēja Kauņā.
1973. gada laikapstākļi Latvijā
Gaisa temperatūras fakti Rīgā
Zemākā gaisa temperatūra dienā:
Arnolds Cveigs
Biogrāfija
Pēc kara darbojās cionistu organizācijās. No 1923. gada strādāja avīzē Jüdische Rundschau. Divdesmitajos gados kļuva psihoanalīzes piekritējs, izgāja terapijas kursu pie Zigmunda Freida. No 1927. gada ilglaicīgi sarakstījās ar Freidu.
Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā, Cveigs emigrēja, iesākumā uz Čehoslovākiju, tad Šveici. Kādu laiku pavadījis Parīzē kopā ar Tomasu Mannu, Lionu Feihtvangeru, Annu Zēgersi un Bertoldu Brehtu, Cveigs devās uz Palestīnu, kur Haifā izdeva avīzi vāciski Orient. Vīlies cionismā, viņš pievērsās sociālismam.
1948. gadā pārcēlās uz VDR (tolaik PSRS okupācijas zonu). No 1950. līdz 1953. gadam bija Mākslas akadēmijas prezidents. 1958. gada Ļeņina Miera prēmijas laurāts.
20. gadsimta sešdesmitajos gados vairāki Arnolda Cveiga romāni ("1914. gada jaunā sieviete", "Ceļš uz troni", "Strīds par seržantu Grišu", "Verdenas mācība") tulkoti latviski. "Strīdu par seržantu Grišu" tulkoja izcils latviešu literāts un poliglots Valdis Bisenieks.
Ledus laikmets Latvijā
Ledus laikmets Latvijā ir daļa no kainozoja ēras kvartāra perioda apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu pleistocēna epohā. Latvijas teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi. Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus. Pēc lielo ledāju atkāpšanās holocēna epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās Baltijas ledus ezers tagadējās Baltijas jūras ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido Piejūras zemieni ar sekliem ezeriem (piemēram, Liepājas ezeru), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa. Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja senielejas (piemēram, Gaujas senleju). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, Zemgales līdzenumā).
Ātrāk, Minhauzen, ātrāk!
"Ātrāk, Minhauzen, ātrāk!" ir 2005. gadā izdota Latvijas animācijas īsfilma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.
Sižets
Barons Minhauzens savā karadarbībā pret turkiem izbauda daudz uzvaru, tomēr to drīz pārtrauc Minhauzena līgavas Jakobīnes fon Duntenas mīlestības vēstule. Pēc vēstules izlasīšanas Minhauzens dodas pie savas līgavas, bet ceļā viņam atgadās daudz dažādu dēku.
Meža prospekts
Meža prospekts var būt:
Zuhresa
Zuhresa ir pilsēta Ukrainas austrumos Doneckas apgabalā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Krinkas upes krastā, ietilpst Doneckas aglomerācijā. Pilsēta pakļauta Harcizkas pilsētas padomei, savukārt Zuhresai pakļauts Mikolajivkas pilsētciemats un divi ciemi.
Apdzīvotā vieta izveidojusies 1929.—1932. gados Dubovkas sādžas vietā kā Zujevas elektrostacijas būvnieku ciemats. Pilsētas nosaukums ir akronīms no elektrostacijas nosaukuma ZuGRES (ЗуГРЭС, Зуевская Государственная районная электростанция — Zujevas Valsts rajona elektrostacija). Mūsdienās pilsētā vairāki enerģētikas (2 elektrostacijas) un energomašīnbūves uzņēmumi.
Osais Stiurs
Osais Stiurs ir ciems Vaboles pagastā, Augšdaugavas novadā. Atrodas 209 km attālumā no Rīgas.
SpaceX Crew-1
SpaceX Crew-1 ir ASV uzņēmuma SpaceX kosmosa kuģa Crew Dragon pirmais darba lidojums pilotējamā režīmā. Tas orbītā tika palaists 2020. gada 16. novembrī NASA uzdevumā Commercial Crew Development programmā. 17. novembrī kosmosa kuģis saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2021. gada 2. maijā.
Sākotnēji 2012. gadā NASA šo lidojumu USCV-1 bija plānojusi veikt 2016. gada novembrī. Starta datums vairākas reizes tika atlikts. Apkalpe kosmosa kuģi nosauca par Resilience.
Apkalpe
Rezerves apkalpe:
Lidojuma gaita
SpaceX Crew-1 tika palaists 00:27:17 UTC ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-39A.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe (sērijas numurs B1061) nolaidās uz peldošas platformas Just Read the Instructions Atlantijas okeānā.
17. novembrī 04:01 UTC Resilience automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie Harmony modulim pievienotā adaptera PMA-2 saslēgšanās mezgla IDA-2.
2021. gada 5. aprīlī tika veikta kosmosa kuģa pārvietošana no vienas pieslēgvietas uz citu, lai atbrīvotu vietu drīzumā sagaidāmajam kuģim SpaceX Crew-2. Resilience apkalpe (Hopkinss, Glovers, Noguči un Volkere) manevru laikā atradās kosmosa kuģī. Tas 10:29 UTC atvienojās no Harmony priekšgala mezgla IDA-2, un pēc 45 minūtēm pieslēdzās pie Harmony augšējā saslēgšanās mezgla IDA-3
2021. gada 2. maijā 00:35 UTC kosmosa kuģis atvienojās no stacijas. Crew Dragon veica četras dzinēju iedarbināšanas, lai samazinātu orbītas augstumu. 05:58 UTC atdalījās nehermētiskais kravas nodalījums, un 06:03:12 UTC tika veikts 16 minūšu 27 sekunžu ilgs bremzēšanas manevrs. 06:45 UTC kuģis iegāja atmosfēras blīvajos slāņos. 06:56:33 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī, Panamsitijas tuvumā. Lidojuma ilgums bija 167 dienas 6 stundas 29 minūtes.
Jans Lukasevičs
Dzīvesgājums
Dzimis Ļvivā, Austroungārijā, poļu izcelsmes austriešu armijas kapteiņa ģimenē. Studēja filozofiju un matemātiku Ļvivas Universitātē, kur bija Kazimeža Tvardovska skolnieks. Papildinājies Berlīnē un Luvēnā. Līdz 1915. gadam strādāja par pasniedzēju Ļvivas Universitātē, vēlāk pārgāja uz jaunatvērto Varšavas Universitāti. No 1919. līdz 1920. gadam bija izglītības ministrs Polijas valdībā. Pasniedza Varšavas Universitātē līdz 1939. gadam, kad vācu okupācijas iestādes universitāti slēdza. Kara laikā darbojās poļu pagrīdes mācību iestādēs. 1944. gada vasarā, cerēdams izceļot uz Šveici, pārcēlās uz Vāciju. Pēc kara emigrēja uz Īriju, kur arī miris.
Gijs de Mopasāns
Viņš bija Gistava Flobēra skolnieks. Vairāku G. de Mopasāna stāstu darbība notiek Francijas—Prūsijas kara laikā 1870. gados, un vairākos stāstos ir aprakstīta kara bezjēdzība un nevainīgu civiliedzīvotāju nāve. Gijs de Mopasāns ir sarakstījis apmēram 300 īsos stāstus, sešus romānus, trīs ceļojumu grāmatas. Par viņa slavenāko darbu tiek uzskatīts īsais stāsts "Plūmīte" (Boule de suif), kas tika izdots 1880. gadā.
Kumiņš
Kumiņš ir Daugavas atteka Jēkabpils novada Ābeļu pagastā. Savieno Baranu un Daugavu. Atdala vienu no otras divas Ābeļu salas.
Dāvis Geks
Dāvis Geks (dzimis Bauskā) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Islandes klubu Tindastoll. Iepriekš spēlējis dažādos klubos, tostarp vairākas sezonas pārstāvējis Latvijas vadošo klubu VEF Rīga, kura sastāvā 2013. gadā kļuvis par Latvijas Basketbola līgas (LBL) čempionu.
Karjera
Basketbolā trenēties sācis Iecavā, bet pēc tam pārcēlies uz Rīgu, kur trenējies un spēlējis LJBL Basketbola skolas "Rīga" komandās BJBS Rīga un VEF skola. 2014. gadā atzīts par LJBL U19 grupas finālturnīra vērtīgāko spēlētāju.