cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teo de Rāts
Teo de Rāts (Theo de Raadt, dzimis 1968. gada 19. maijā Pretorijā, Dienvidāfrikā) ir programmētājs un hakeris, OpenBSD un OpenSSH projektu līderis.
OpenBSD
1994. gada decembrī, pēc konflikta ar pārējiem NetBSD izstrādātājiem, de Rāts bija spiests pamest NetBSD projektu un sāka OpenBSD izveidi. Līdz pat šai dienai de Rāts ir projekta līderis, viņš tāpat pārrauga arī saistītā OpenSSH projekta attīstību.
Mazie Kangari
Mazie Kangari ir osu valnis jeb grēda Latvijā, kā arī tāda paša nosaukuma dabas liegums. Tie atrodas Siguldas novada Allažu pagastā, 10 kilometrus uz ziemeļiem no Latvijas lielākā osu vaļņa Lielajiem Kangariem.
Grēdas relatīvais augstums ir līdz 16 metriem. Absolūtais augstums sasniedz 82 metrus vjl. Mazo Kangaru kopējais garums ir 7 kilometri. Pa to virsotni iet ceļš, gar malām apvidus ir purvains, ziemeļaustrumos atrodas Buļļu purvs.
Dabas liegums "Mazie Kangari" izveidots ir 1977. gadā, tā sākotnējā platība bija 324 hektāri. Tā pašreizējā kopējā platība ir 340 hektāri.
Satekle
Satekle vai Sotekle bija Vidzemes latgaļu zemes Tālavas pils un pilsnovads 13. gadsimta sākumā, kas pieminēts Livonijas Indriķa hronikā sakarā ar to, ka 1208. gadā Satekles pilskungs Rūsiņš noslēdza pret igauņiem vērstu sadarbības līgumu ar Autines Varidoti un Cēsu Bertoldu. 13. gadsimta sākumā Satekle bija Zobenbrāļu ordeņa daļā, 14. gadsimta sākuma dokumentos Satekles pils (Sotekele) jau ir atradusies Rīgas arhibīskapa zemē, kas liecina par labu hipotēzei par Satekles atrašanos Raunas pilskalnā.
Atrašanās vieta
Ir divas galvenās Satekles pils atrašanās vietas hipotēzes: Arheoloģiskie izrakumi Tanīsa kalnā (Balodis, 1928) parādīja, ka Rauna ir seno latgaļu nocietinājums, kas pastāvēja hronikā aprakstīto notikumu laikā 13.-14. gadsimtā. Šāda Satekles atrašanās vieta ļautu labāk saprast arī Zobenbrāļu ordeņa centienus ar 1208. gada līgumu nodrošināt sev visu lielāko Gaujas kreisā krasta latgaļu centru (Satekle, Beverīna, Autine) atbalstu.
Citas lokalizācijas
Sākotnēji Satekle lokalizēta Sotakā netālu no Tērbatas (Arndt, 1747) vai Stāklītēs pie Plāņu muižas starp Suntažiem un Piebalgu (Pabst, 1867). Kā Sotekles atrašanās vieta nepieņemama ir bijusī Urgas muiža Alojas tuvumā (Lietgalietis, 1928), jo tā atrodas lībiešu teritorijā, turklāt tuvumā tur nav 13.gs. nocietinājumu.
Grunts
Grunts (de — 'pamats') var būt:
Vēstules iesniegšanas aģents
Vēstules iesniegšanas aģents ir datorprogramma vai programmatūras aģents, kas saņem e-pasta vēstuli no vēstules lietotāja aģenta (MUA) un nodod to vēstules pārsūtīšanas aģentam (MTA) ziņojuma nogādāšanai adresātam.
Daudzi MTA izpilda MSA funkcijas.
.kp
.kp ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Ziemeļkoreju. Domēns izveidots. Domēna sponsors ir Korea Computer Center, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Zem šī domēna ir izveidotas tikai dažas mājas lapas.
Ārējās saites
Toppdomän
Oktobrēni
Oktobrēni ir PSRS lietots jēdziens, kas pirmoreiz parādījās 1923. — 1924. gadā, kad to sāka lietot, runājot par bērniem, kuri dzimuši 1917. gadā, kad notika Oktobra revolūcija. Vēlāk to sāka izmantot kā vārdu jaunatnes organizācijai, kas piesaistīja bērnus vecumā no 7 līdz 9 gadiem. Pēc trešās klases parasti oktobrēni kļuva par V. I. Ļeņina Vissavienības pionieru organizācijas biedriem.
Pūla
Pūla, arī Pūlavesi (fi, Puulavesi), ir ezers Somijas vidienē, Austrumsomijas lēnē. Astotais lielākais ezers Somijā.
Ezers ļoti bagāts ar salām — saskaitītas ap 1434 salas. Ziemā aizsalst. Ezerā 2002. gadā noķerts Somijā lielākais lasis, kas svēra 12,3 kg. Pie Hahlavuori ezera krastā atrodas seni petroglifi.
Rušenicas ciems
Rušenicas ciems bija administratīvi teritoriāla vienība Maltas un Rēzeknes rajonos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Silajāņu pagastā izveidoja Rušenicas ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Maltas rajonā. 1959. gada 11. novembrī pēc Maltas rajona likvidēšanas Čulku ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā.
1958. gada 15. augustā Rušenicas ciemam pievienoja Dagdas rajona Kastuļinas ciema kolhoza «Zolotaja zvezda» teritoriju.
Ciemu likvidēja 1965. gada 29. jūlijā, tā teritoriju pievienojot Feimaņu ciemam, izņemot kolhoza «Zolotaja zvezda» teritoriju, kas tika pievienota Maltas pilsētciematam.
Mājas strazds
Mājas strazds (Sturnus vulgaris) ir strazdu dzimtas (Sturnidae) zvirbuļveidīgais dziedātājputns. Izdala 13 pasugas.
Tas ir labi piemērojies dzīvei gan pilsētās, gan laukos. Mājas strazdi izsenis ir dzīvojuši Eiropā, Centrālāzijā un Mazāzijā. Strazdi, kas apdzīvo Eiropas dienvidu un rietumu teritorijas, kā arī Mazāzijas strazdi, dzīvo savās mītnes zemēs pastāvīgi. Strazdi, kas apdzīvo Eiropas ziemeļteritorijas, sākoties vēsākam laikam, migrē uz dienvidiem: Pireneju pussalu un Ziemeļāfriku. Mūsdienās mājas strazdi sastopami daudzās pasaules zemēs, jo ir intoducēti Ziemeļamerikā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Dienvidāfrikā.
Latvijā
Latvijā mājas strazds ir parasts un izplatīts ligzdotājs, kā arī tas lielā skaitā caurceļo. Neliels skaits Latvijas rietumu daļā arī regulāri pārziemo. Kopš 1970. gadiem šo putnu skaits samazinājies, toties ziemotāju skaits pēdējos gados pieaug.
Izskats un īpašības
Mājas strazds ir viens no visbiežāk sastopamajiem putniem pasaulē. Tas ir 19—22 cm garš, tā spārnu plētums ir apmēram 37—42 cm, svars 60—90 g. Tā apspalvojums ir melns ar tonētu spīdumu, kas ir zaļā vai purpura krāsā. Tam ir nelieli, gaiši raibumiņi, kas izceļas īpaši ziemas laikā. Tēviņiem raibumu ir mazāk nekā mātītēm. Rīkles apspalvojums ir pagarināts, kuru tēviņi izrādoties mēdz uzbozt. Jaunie putni ir pelēkbrūni. Kājas ir spēcīgas, sarkanbrūnas. Knābis konisks ar asu galu; vasarā mātītēm tas ir dzeltens, tēviņiem dzeltens ar zilganpelēku pamatni; ziemā gan pieaugušajiem, gan jaunajiem putniem knābis ir melns. Reizi gadā vasaras beigās pēc bērnu izbarošanas mājas strazdi maina spalvas. Jaunās spalvas aug ar košiem raibumiņiem, kas ir balti tumšo spalvu galiņi, kuri ar laiku nobružājas, tādēļ vasaras sezonā raibumiņi ir gandrīz pazuduši.
Mājas strazds pa zemi soļo, nevis lec, kā to dara melnais meža strazds (Turdus merula). Lidojums ir spēcīgs un taisnvirziena; lidojumā tie izskatās ar trīsstūrveidīgiem spārniem un īsu asti. Mājas strazdu Pireneju pussalā un Vidusjūras krastā mēdz sajaukt ar vienmuļo strazdu (Sturnus unicolor), kas ir mājas strazdam tuvs radinieks. Kā jau nosaukums norāda, tam apspalvojumā trūkst raibumu.
Skaņas
Mājas strazds ir runīgs putns. Strazdu baru var parasti dzirdēt vairāku simtu metru attālumā. Tam ir gan melodiskas dziesmas, gan dažādi trokšņaini saucieni. Mājas strazds var atdarināt citus putnus, kā lielākā daļa strazdu dzimtā. Nebrīves apstākļos mājas strazds iemācās atdarināt dažādus mājas trokšņus.
Lai gan mājas strazdam dzied abi dzimumi, tēviņi dzied biežāk nekā mātītes. Strazdu dziesmas ir diezgan sarežģītas un izkoptas, bagātinātas ar dažādiem svilpieniem, klakšķiem un čirkstoņām. Bez dziesmām mājas strazdam ir arī bara sasaukšanās sauciens, briesmu sauciens, uzbrukuma sauciens, vienkārši vidžināšana un kopošanās sauciens.
Ieradumi
Mājas strazdi rudenī salasās baros un paliek kopā lielākos vai mazākos baros visu ziemu. Bara lielums var būt ļoti dažāds. Lielie bari var apvienot pat 1,5 miljonus putnu, tie pārvietojas ar lielu troksni, kas pievilina zvirbuļu vanagus (Accipiter nisus), lielos piekūnus (Falco peregrinus), brūnos piekūnus (Falco berigora) un purva piekūnus (Falco columbarius).
Lidojuma laikā bars veido ciešu, apļveidīgu formu, kas lidojuma laikā mainās un plūst, izstiepjas, viļņojas vai saspiežas. Baram šķietami nav līdera. Ligzdošanas laikā mājas strazdus apdraud sermuļi, lapsas un cilvēki.
Reprodukcija
Vientuļi tēviņi būvē ligzdas, lai piesaistītu mātītes uzmanību. Tēviņi bieži dekorē ligzdu ar tādiem elementiem kā ziedi vai svaigi, zaļi zāles stiebri, kurus mātīte vēlāk izlasa laukā. kas kalpo kā zīme, ka ligzda un tēviņš ir pieņemts. Ligzdas būvēšanas laikā tēviņi daudz dzied, un, ja tuvojas kāda mātīte, tad dziedāšana kļūst vēl intensīvāka. Ligzdas visbiežāk tiek būvētas koku dobumos, ēku konstrukciju nišās vai cilvēku veidotos putnu būros. Ligzda tiek veidota no sausas zāles, zariņiem un izklāta ar spalviņām, vilnu vai mīkstām lapiņām. Ligzda tiek būvēta kādas 4—5 dienas, reizēm tā tiek uzlabota visu laiku, kamēr tiek sēdēts uz olām. Ligzdā tiek iepīti svaigi augi, kas atbaida parazītiskos kukaiņus.
Mājas strazdi veido gan monogāmus pārus, gan tie var būt poligāmi. Reizēm pārim ir palīgi, kas palīdz pabarot mazuļus. Mājas strazdi var veidot arī ligzdu kolonijas, veidojot vienā vietā vairākas ligzdas vairākām ģimenēm.
Mājas strazds ziemeļu puslodē ligzdo agri pavasarī un vasarā. Mātīte vairāku dienu garumā katru dienu izdēj pa vienai olai. Ja ola aiziet šajā laikā bojā, tā tiek aizvietota ar citu olu. Parasti ir 4—5 mazas, ovālas, gaiši zilas (reizēm baltas) oliņas. Perēšana ilgst 13 dienas, lai gan cālēns no pēdējās olas var izšķilties 24 stundas vēlāk kā no pirmajām olām. Abi vecāki pārmaiņus perē olas, lai gan mātīte uz olām sēž ilgāk, un ir vienīgā, kas sēž uz olām nakts laikā. Tēviņš nakti pavada kokā tēviņu barā. Mazie putnēni piedzimst kaili un akli. Pēc septiņām dienām tie ir ieguvuši vieglas pūkas, bet acis atveras 9 dienā. Mazuļi ligzdā pavada 3 nedēļas, tikmēr vecāki tos centīgi baro. Arī pēc ligzdas pamešanas 1—2 nedēļas vecāki baro jaunos putnus. Vienas vairošanās sezonas laikā pāris var izperēt līdz 3 perējumiem, lietojot vienu un to pašu ligzdu, atjaunojot tajā mīksto oderējumu. Pēc diviem mēnešiem jaunie putni nomaina apspalvojumu, pieauguša putna apspalvojuma krāsas tas iegūst tikai pēc gada.
Sistemātika
Mājas strazdam ir 13 pasugas:
Literatūrā ir pieminētas vēl citas pasugas, kuras vairs netiek oficiāli uzskaitītas. Lielākā daļa no tām ir integrējušās esošajās pasugās. Tās ir S. v. ruthenus (Krievija), S. v. graecus (Ukraina, Balkāni, Grieķija), S. v. heinrichi (Irānas ziemeļos), S. v. persepolis (Irānas dienvidos).
Klinšuvārnas
Klinšuvārnas (Picathartes) ir zvirbuļveidīgo kārtas (Passeriformes) klinšuvārnu dzimtas (Picathartidae) vienīgā ģints. Klinšuvārnu ģintī ir 2 sugas. Lai arī latviešu valodā šos putnus sauc par vārnām, tie nav tuvi radinieki vārnu dzimtas (Corvidae) putniem. Džeralda Darela grāmatā "Zvērudārzs manā bagāžā" klinšuvārnas latviski tulkotas kā "plikpaura žagatas".
Izskats un īpašības
Klinšuvārnas ir lieli zvirbuļveidīgie putni, to ķermeņa garums ir 33—38 cm, svars 200—250 g. Abām sugām apspalvojums ir ļoti līdzīgs. Krūtis un vēders ir balts, bet mugura, spārni un aste tumši pelēka. Kakla apspalvojuma krāsa katrai sugai ir atšķirīga. Atbilstoši kakla apspalvojumam sugas ir ieguvušas savus nosaukumus: baltkakla klinšuvārna un pelēkkakla klinšuvārna. Galvai nav apspalvojuma, toties tās āda ir koši dzeltena vai oranža. Salīdzinot ar citiem zvirbuļveidīgajiem putniem, klinšuvārnai ir garš kakls, bet knābis atgādina vārnas knābi. Pelēkās kājas ir garas un spēcīgas, tās ir labi piemērotas, lai ilgstoši pārvietotos pa zemi. Spārni ir gari, bet klinšuvārnas reti lido lielus attālumus.
Ineta Radēviča
Ineta Radēviča (dzimusi Krāslavā) ir bijusī latviešu vieglatlēte, startējusi tāllēkšanas un trīssoļlēkšanas sacensībās. Viņa ir 2010. gada Eiropas čempione tāllēkšanā, kā arī 2011. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēja. Trīs gadus pēc kārtas (2010—2012) tikusi atzīta par gada labāko Latvijas sportisti. Vairākus gadus pēc aktīvās sporta karjeras beigām viņas 2012. gada analīzēs tika konstatēts dopings un sportiste tika diskvalificēta, rezultāts anulēts.
Klinšuvārnas
Izskats un īpašības
Šādi grāmatā "Zvērudārzs manā bagāžā" pelēkkakla klinšu vārnu apraksta Džeralds Darels: "'Picathartes bija apmēram kovārņa lielumā, tikai augums bija apaļīgs, gludens, kā melnajam strazdam. Kājas bija garas un spēcīgas, acis lielas, ar caururbjošu skatienu. Krūtis liegi gaišdzeltenas, bet mugura un garā, skaistā aste grafīta pelēkumā, palsa, it kā nopūderēta. Spārnu ārējās malas bija melnas, kas brīnum jauki izcēla krūšu un muguras krāsu. Taču vislielāko interesi izraisīja putna galva. Uz tās nebija nevienas spalviņas: piere un galvvidus bija spilgtā debess zilumā, pakausis koši sārts, bet galvas sāni un vaigi — melni. Parasti plikgalvains putns rada visai nepatīkamu iespaidu,... bet Picathartes ar savu galvu izskatījās lieliski — it kā tam galvā būtu valdnieka kronis'."
Ineta Radēviča
Pēc sportistes karjeras beigām bijusi sporta žurnāliste Latvijas Televīzijā. No 2017. gada marta līdz 2018. gada novembrim — Latvijas Vieglatlētikas savienības prezidente. Precējusies ar Krievijas hokejistu Pjotru Sčastļiviju.
Klinšuvārnas
Uzvedība un barība
Klinšuvārnas pamatā barojas ar dažādiem kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem. Iecienītākie bezmugurkaulnieki ir vaboles, termīti, skudras, tūkstoškāji, simtkāji, sliekas un gliemeži. Klinšuvārnas medī arī vardes un ķirzakas, kuras parasti izbaro saviem mazuļiem. Barība tiek meklēta gan uz zemes, gan kokos. Arī sekli, tekoši ūdeņi tiek pārneklēti, meklējot krabjus. Pa zemi klinšuvārnas pārvietojas ar palēcieniem, ik pa laikam apstājoties, lai pārmeklētu zemi. Ar savu diezgan garo knābi tā rūpīgi apskata augsnes virskārtu, apgriežot un izcilājot lapas un kritalas. Kājas kašāšanai klinšuvārna neizmanto.
Ligzdošana
Abas klinšuvārnu sugas ligzdo lietus sezonā. Ja gadā ir 2 lietus sezonas, tad klinšuvārna ligzdo 2 reizes. Tās veido monogāmus pārus, kas paliek kopā uz mūžu. Ligzdas tiek veidotas nelielās kolonijās, kurās ir apmēram līdz 7 pāriem. Diezgan bieži ligzdo arī tikai 1 pāris vai 2 pāri. Ligzda tiek būvēta no dažādām aug šķiedrām, zariņiem, lapām un dubļiem, kas ar dubļu palīdzību tiek stiprināta pie alas griestiem vai klinšu pārkares. Ligzdai ir bļodas forma. Dējumā ir 2 olas ar 24—48 stundu nobīdi. Abi vecāki piedalās olu perēšanā, vienam otru nomainot ik pa 12 stundām. Inkubācijas periods ilgst 20 dienas. Izšķīlušies mazie putnēni ir gandrīz kaili un bezpalīdzīgi. Apspalvojums izaug pēc 25 dienām.
Ineta Radēviča
Karjera
Vieglatlētikā sākusi trenēties 10 gadu vecumā pie savas mātes Innas Radēvičas. Sākumā trenējusies septiņcīņā, taču 1999. gadā 17 gadu vecumā pārgāja uz tāllēkšanu. Pēc pirmajiem panākumiem starptautiskā arēnā (bronzas medaļa 2001. gada Eiropas U-23 čempionātā tāllēkšanā) I. Radēviča devās studēt uz ASV, kur uzvarēja divos NCAA koledžu čempionātos, pārstāvot Nebraskas universitāti (2003, 2004). Piedalījās 2004. gada Olimpiskajās spēlēs Atēnās, kur izcīnīja 20. vietu trīssoļlēkšanā un 13. vietu tāllēkšanā.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Trešajā Pekinas olimpisko spēļu dienā,, sacensības norisinājās 19 sporta veidos un tika sadalīti 13 medaļu komplekti.
Ineta Radēviča
Karjera
I. Radēvičas pirmā trenere bija māte Inna Radēviča. Vēl ir trenējusies pie Ludmilas Olijares, Aleksandra Čumakova, Viktora Lāča, Jurija Volkenšteina, savukārt karjeras pēdējos gados — pie Jevgeņija Terovanesova.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Sacīkšu sākumu laiki doti pēc Latvijas laika
Airēšana
Sacīkstes sākās 10:50
Ineta Radēviča
Karjera
2008.—2009. gadā I. Radēviča nepiedalījās sacensībās, jo šajā laikā viņai piedzima bērns. Pēc mazuļa piedzimšanas atsāka profesionāli trenēties un 2010. gada vasarā viņai izdevās sasniegt ievērojamāko rezultātu tobrīdējā sportistes karjerā: uzstādot jaunu Latvijas rekordu (6,92 m), kļūt par 2010. gada Eiropas čempioni tāllēkšanā, kvalifikācijā viņa uzrādīja rezultātu 6,72 m, kas viņu ierindoja 4. vietā. Vēl viņa bija pieteikta startam trīssoļlēkšanā, taču neizgāja uz starta kvalifikācijas sacensībās, kas norisinājās dienu pēc čempiones titula izcīnīšanas tāllēkšanā.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Badmintons
Sacīkstes sākās 5:00 un 13:30
Ineta Radēviča
Karjera
I. Radēviča tika atzīta par 2010. gada labāko Latvijas sportisti.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Basketbols
Spēles aizvadīja sieviešu komandas
Pilda (upe)
Pilda (ltg) ir upe Ludzas novadā. Sākas no Brodaižas ezera Pildas pagastā un tek galvenokārt ziemeļu virzienā. No iztekas līdz labā krasta pietekai Aunejai saucas Rūbežneica (Robežniece; 9 km gara). Tālāk posmā līdz Pildas ezeram saucas Iļža (Ilža; 10 km gara) un dienvidos no Pildas ciema tek cauri Ostrovas un Šķirpānu ezeriem. Pēc Pildas ezera upe dažkārt tiek saukta par Isnaudu. Ietek Lielajā Ludzas ezerā pie Kreičiem. Lielākās pietekas ir Kiudolica (22 km), Porkaļu upīte (12 km; kreisās), Auneja (10 km; labā).
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Bokss
Sacīkstes sākās 8:30 un 14:00
Ineta Radēviča
Karjera
2011. gada Pasaules čempionātā Dienvidkorejas pilsētā Tegu I. Radēviča ieguva bronzas medaļu tāllēkšanā, pēdējā lēcienu sērijā uzrādot savu sezonas labāko rezultātu 6,76 m. Šis panākums bija pirmā medaļa Pasaules čempionātā Latvijai kā neatkarīgai valstij un tikai otrā medaļa vispār latviešu sportistiem (1983. gadā pie medaļas šķēpa mešanā tika Dainis Kūla). 2017. gadā, pēc tam, kad Krievijas sportiste Olga Kučerenko tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, I. Radēviča saņēma čempionāta sudraba medaļu.
Pilda (upe)
Upi šķērso autoceļi A12 un P49, kā arī Rēzeknes—Zilupes dzelzceļš. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Ņukši, Pilda un Isnauda.
Ineta Radēviča
Karjera
2011. gada 22. decembrī I. Radēviča otro reizi tika atzīta par gada labāko Latvijas sportisti.
2012. gada Eiropas čempionātā viņa ierindojās 6. vietā ar 6,55 metrus tālu lēcienu. viņa sākotnēji izcīnīja 4. vietu ar sezonas labāko rezultātu 6,88 m, tikai par 1 cm atpaliekot no bronzas medaļu izcīnījušās ASV sportistes Dženejas Deločas, bet 2019. gada 10. maijā tika paziņots, ka Radēviča oficiāli diskvalificēta no Londonas olimpiskajām spēlēm, līdz ar to zaudējot šo panākumu. Viņas organismā atrastas anaboliskā steroīda oksandrolona pēdas. Līdz diskvalifikācijai tas bija sportistes otrs labākais rezultāts karjerā. Laikā no 2010. līdz 2012. gadam viņa sezonas labāko rezultātu sasniedza sezonas lielākajās sacensībās. Radēviča tika izraudzīta par Latvijas karognesēju Olimpisko spēļu noslēguma ceremonijā. Par sasniegumiem sportā ticis piešķirts IV šķiras Triju Zvaigžņu ordenis.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Daiļlēkšana
Sacīkstes sākās 9:30
Ineta Radēviča
Karjera
2012. gada 21. decembrī I. Radēviča trešo gadu pēc kārtas saņēma Latvijas Gada balvu sportā kā gada labākā sportiste un LTV7 speciālbalvu par atsaucīgumu žurnālistiem. Saņemot balvu kā labākā sportiste, viņa paziņoja par karjeras beigšanu.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Džudo
Sacīkstes sākās 13:00
Jāšana
Sacīkstes sākās 3:00
Kanoe airēšana
Sacīkstes sākās 10:00
Lauka hokejs
Spēles aizvadīja vīriešu komandas
Loka šaušana
Sacīkstes sākās 5:00
Sacīkstes sākās 11:00
Paukošana
Sacīkstes sākās 5:00
Sacīkstes sākās 14:00
Peldēšana
Sacīkstes sākās 5:00
Sacīkstes sākās 13:30
Svarcelšana
Sacīkstes sākās 5:00
Sacīkstes sākās 10:30
Sacīkstes sākās 14:00
Ineta Radēviča
Privātā dzīve
I. Radēviča ir dzimusi Krāslavā. Viņas māte Inna Radēviča ir bijusī barjerskrējēja, tāllēcēja (personiskais rekords 6,18 m) un vieglatlētikas trenere, savukārt tēvs Valērijs Radēvičs ir bijušais sprinteris, viņam pieder Latvijas rekords 4×200 metru stafetē, kā arī viens no labākajiem rezultātiem 100 m distancē Latvijas vieglatlētikas vēsturē (10,3 s, 1975. gads).
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Šaušana
Sacīkstes sākās 4:00
Teniss
Spēles sākās 5:30 un 10:00
Ineta Radēviča
Privātā dzīve
Izglītību ieguvusi Krāslavas Varavīksnes vidusskolā, mācījusies Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes Sporta un veselības nodaļā, taču studijas nepabeidza. 2001. gadā devusies uz ASV, kur sākumā studējusi Vičitas universitātē, vēlāk absolvējusi Nebraskas universitāti ar bakalaura grādu ekonomikā. Diplomātijas akadēmijā Maskavā studējusi starptautiskās attiecības.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Ūdenspolo
Spēles aizvadīja sieviešu komandas
Ineta Radēviča
Privātā dzīve
2003. gadā I. Radēviča apprecējās ar vieglatlētu un savu treneri Viktoru Lāci, bet 2005. gadā viņi izšķīrās. Pašlaik I. Radēviča ir precējusies ar Krievijas hokejistu Pjotru Sčastļiviju, viņiem ir dēls un meita. Lai gan viņa bija izpildījusi normatīvu dalībai tāllēkšanā, Pekinā viņa nepiedalījās, jo gaidīja bērnu.
2008. gada vasaras olimpiskās spēles (3. diena)
Pludmales volejbols
Sacīkstes sākās 4:00
Spēles sākās 13:00
Piedēklis
Piedēklis jeb sufikss ir afikss, ko pievieno pēc vārda saknes. Daži no latviešu valodas piedēkļiem ir -niek-, -šan-, -kl-, kas tiek izmantoti vārddarināšanai sekojošos piemēros: kurp-e — kurp-niek-s, brauk-t — brauk-šan-a, ar-t — ar-kl-s.
Prefikss un sufikss
Afiksi ir vispārēja kategorija, ja afiksu pievieno pirms vārda saknes, tad to sauc par prefiksu jeb priedēkli, ja afiksu pievieno pēc vārda saknes, tad to sauc par sufiksu jeb piedēkli.
Rūsiņš
Rūsiņš no Satekles (la, kritis Satezeles aizstāvēšanā 1212. gada vasarā) bija Tālavas latgaļu zemes Satekles vecākais 13. gadsimta sākumā. Sadarbojoties ar vāciešiem, karoja Igaunijā, viņam bija sava karadraudze (amici Russini). Gāja bojā no stopa šāviena 1212. gadā Satezelē (tagadējās Siguldas teritorijā). Hronists viņu nosauca par "drošsirdīgāko no letiem".
13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Rūsiņa laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Satekles vecākais sākotnēji bija Pleskavas kņaza Vladimira vasalis, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par Alberta vasali, pretī saņemot savu pilsnovadu kā lēni.
Par Rūsiņa dzīves vietu hronikā minēta Sotekles pils (la).
Elektroindustriālā mūzika
Elektroindustriālā mūzika ir mūzikas žanrs, kas radies no EBM 20. gadsimta 80. gadu beigās un 90. gadu sākumā.
Elektroindustriālā mūzika atšķiras no EBM ar to, ka šim žanram ir dziļāka, slāņaināka un komplicētāka skaņa, bet EBM ir vienkāršāka dziesmu struktūra un tīrāka dziesmu izstrāde. Pēc tam, kad EBM kustība 20. gadsimta 90. gadu sākumā lēnām saruka, elektroindustriālā mūzika arvien vairāk palielināja savu popularitāti uz starptautiskās klubu skatuves. Pretstatā parastajam EBM, elektroindustriālās mūzikas grupas izmanto spalgākus ritmus, griezīgu, distorsētu vai dažādi digitalizētu vokālu. Atšķirībā no industriālā roka, elektroindustriālās mūzikas izpildītāji izmanto salīdzinoši maz ģitāru mūzikas vai arī neizmanto nemaz. Liriskais saturs bieži satur distopisko tēmu spēcīgu ietekmi.
Electro (Sammelbezeichnung)
VA
VA var būt:
Keitele
Keitele (fi) ir ezers Somijas vidienē, Rietumsomijas lēnē. Ezerā daudz salu ar kopējo platību 93 km². Lielākās salas ir Pengetsalo, Jurvansalo un Luotolansāri. Ezerā prāmju satiksme.
Veselins Topalovs
Veselins Aleksandrovs Topalovs (dzimis Rusē) ir Bulgārijas šahists, lielmeistars. Pēdējais pasaules čempions šahā FIDE versijā (2005—2006).
Lielmeistara nosaukumu ieguva 1997. gadā. Par pasaules čempionu FIDE versijā kļuva 2005. gadā FIDE pasaules čempionātā Argentīnā, izcīnot 10 punktus no 14 iespējamiem un nezaudējot nevienā partijā. Nākamā gada oktobrī Topalovs cīnījās skandāliem bagātā titulu apvienošanas mačā ar pasaules čempionu klasiskajā šahā Vladimiru Kramņiku, kurā cieta zaudējumu.
2015. gadā uzvarējis lielā starptautiskā šaha turnīrā Norvēģijas pilsētā Stavangerē, apsteidzot Pasaules čempionu Kārlsenu, Anandu un citus spēcīgus šahistus.
Mikstata
Mikstata - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Kališas.
Ružinas ciems
Ružinas ciems bija administratīvi teritoriāla vienība Maltas, Viļānu un Rēzeknes rajonos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Ružinas pagastā izveidoja Ružinas ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Maltas rajonā. 1959. gada 11. novembrī pēc Maltas rajona likvidēšanas Ružinas ciemu iekļāva Viļānu rajonā, bet 1960. gada 14. janvārī ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā.
1954. gada 14. jūnijā Ružinas ciemam pievienoja likvidētos Luksnas un Tiskādu ciemus.
Ciemu likvidēja 1987. gada 17. decembrī, tā teritoriju pievienojot Silmalas ciemam.
VE
VE var būt:
Priedēklis
Priedēklis jeb prefikss (no la — 'pirms' un fīgō — 'piestiprinu') ir afikss, ko pievieno pirms vārda saknes. Latviešu valodā ir šādi priedēkļi: aiz-, ap-, at-, bez-, caur-, ie-, iz-, ne-, no-, pa-, pār-, pēc-, pie-, pret-, sa-, uz-.
Prefikss un sufikss
Afiksi ir vispārīga kategorija: ja afiksu pievieno pirms vārda saknes, tad to sauc par prefiksu jeb priedēkli; ja afiksu pievieno pēc vārda saknes, tad to sauc par sufiksu jeb piedēkli.
Isnauda
Isnauda (arī Visnova; ltg) ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Pildas upes krastos pie autoceļu A12 un P136 krustojumā 1,5 km no pagasta centra Martišiem, 4 km no novada centra Ludzas un 270 km no Rīgas. No 1949. līdz 1988. gadam bija Isnaudas ciema padomes centrs. Isnaudas parks ir vietējas nozīmes dabas piemineklis.
Igaunijas pilsētu uzskaitījums
Igaunijas lielākā pilsēta ir Tallina (galvaspilsēta), tajā 2014. gadā dzīvoja 431 184 iedzīvotāji, otra lielākā — Tartu (98 449 iedzīvotāji).
Tors (mitoloģija)
Tors (, senangļu: Þunor, senaugšvācu: Punra) senskandināvu mitoloģijā ir pērkona un auglības dievs, Odina un Jerdas dēls. Tors ir āsu cilts dievs. Viņš aizsargā Midgardu un Asgardu no ienaidniekiem — parasti jotuniem, cīnās arī ar pasaules čūsku Jormungandu (tas notiek Ragnaroka laikā, un gan viņš, gan čūska mirst).
Tors ir Odina un Jerdas (citos variantos — Hlodinas, Fjorginas vai Frigas) dēls, Sivas vīrs, Trūdes, Magni un Modi tēvs, Ulla patēvs. Skandināvu mitoloģijā Tors saukts arī par Veoru, Vingniru un Hloridu.
Tors ir analogs Indram indiešu mitoloģijā, Taranam ķeltu, Pērkonam baltu mitoloģijā un Perunam slāvu mitoloģijā. Indriķa hronikas nodaļā par Igaunijas kristīšanu 1220. gadā pieminēts, ka Sāmsalas iedzīvotāju lielais dievs bijis "Tarapita". Visticamāk šis vārds kļūdainā veidā radies no pie dieva Tora piesaukšanas: Taara a(b)ita! (“Tāra, palīdzi!”). Par to, ka arī līvi pielūguši Toru, saglabājusies netieša liecība Latvijas pilsētas Turaidas nosaukumā (Taara aed — 'Tora dārzs').
Ūtgardloki
Toru ar burvestību palīdzību piekrāpa milžu karalis Ūtgardloki, Ūtgardas valdnieks. Ūtgardloki centās panākt, lai Tors, Loki un Tjalvi viņa pili nesasniegtu, taču viņiem tas izdevās, un Ūtgardloki paziņoja, ka pilī netiek ielaists neviens, kas kaut kādā veidā nav pārāks par citiem. Loki sacentās ar Logi gaļas ēšanā, taču zaudēja, tāpat arī Tjalvi, kurš sacentās skriešanā ar Hugi. Pēcāk Toram dotas trīs iespējas parādīt savu varenību — viņam trijos malkos jāizdzer Ūtgardloki dzeramais rags (Toram tas neizdodas), jāpaceļ kaķis no zemes (Tors spēj pacelt tikai vienu tā ķepu) un jāiet lauzties ar Ūtgardloki veco aukli (arī to viņam pievārēt neizdodas).
Kad Ūtgardloki viesus bija izvadījis, viņš atklāja viņu zaudējuma iemeslus — Loki bijis jāsacenšas ēšanā ar uguni, Tjalvi jāskrejas ar domu, savukārt Toram jāizdzer okeāns (viņa dzeršanas dēļ sācies bēgums), jāpaceļ pasaules čūska Jormunganda un jācīnās ar vecumu.
Alvis
Tora meita Trūde bija apsolīta Alvim ("visu zinošajam"), rūķu valdniekam. Tors nevēlējās viņu tam dot par sievu, tādēļ viņam prasīja pierādīt savu gudrību. Tors visu nakti Alvim uzdeva dažādus jautājumus, līdz pienāca rīts un Alvis, būdams melnais alfs, pārvērtās akmenī.
Tora atribūti
Tora atribūti ir āžu Tanngniostra un Tanngrisnira vilkti rati, veseris vai āmurs Mjelnirs (kurš vienmēr trāpa mērķī un pēc metiena atgriežas pie metēja), josta Megingjarda.
Kābūss ibn Saīds al Saīds
Kābūss ibn Saīds al Saīds vai sultāns Kābūss (ar, dzimis, miris ) bija Omānas sultāns. 1970. gadā ieguva varu, gāžot no troņa savu tēvu sultānu Saīdu ibn Teimūru. Viņš bija visilgāk valdošais arābu valstu līderis. Valdīja līdz pat savai nāvei 2020. gadā.
Dzimtenē sešus gadus pavadīja mājas arestā, tomēr 1970. gadā ar britu atbalstu apvērsuma rezultātā nāca pie varas. Pārcēla galma mitekli no Salalas uz Maskatu un pārdēvēja sultanāta nosaukumu no Maskatas un Omānas uz Omānu. Ar britu atbalstu apspieda komunistiskās Dienvidjemenas atbalstīto sacelšanos valsts dienvidos.
Valdīja kā absolūts monarhs, kaut arī pēdējā laikā ļāva izveidot parlamentu ar ierobežotām funkcijām. Vēlēšanās drīkstēja piedalīties un kandidēt arī sievietes. Sultāns bija liels rietumu klasiskās mūzikas cienītājs.
2015. gadā viņam tika diagnosticēts zarnu vēzis. Izgāja vairākus ārstēšanās kursus, tomēr 2019. gadā slimība bija atzīta par neārstējamu. Sultāns nebija publiski nosaucis troņmantinieku, jo viņam nebija bērnu, tāpēc pastāvēja bažas par valsts stabilitāti pēc sultāna nāves. Pirms savas nāves 2020. gadā sultāns par savu pēcteci nosauca brālēnu Haitamu ibn Tariku al Saīdu, kas bija strādājis valdībā kā kultūras ministrs.
Mušina
Mušina ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Novi Sončas, pie Popradas upes, netālu no Slovākijas robežas. Kūrortpilsēta - minerālūdens atradnes.
VN
VN var būt:
Roberts Zuika
Roberts Zuika ( — ) bija latviešu kordiriģents. Bijis 20. Dziesmu svētku virsdiriģents, 21.—23. Dziesmu svētku Goda virsdiriģents.
Jaunības gadi
Roberts Zuika dzimis 1913. gada 20. janvārī Lubejas pagasta "Ambātos". Dziesma un diriģēšana viņam mīļa jau agros mūža gados. Kusas pamatskolas izlaiduma aktā Roberts vada Ādolfa Ābeles dziesmu "Vienu pašu." 1936. gadā Roberts pabeidz Rīgas Skolotāju institūtu ar īpašu korvadoņa un vijoles skolotāja ieteikumu diplomā. Skolas nobeiguma koncertā diriģē Jurjānu Andreja kantāti "Tēvijai" ar 300 balsu kuplo institūta kori. Pēc skolas iegūst skolotāja darbu Kocēnu (toreiz Kokmuižas) pagasta pamatskolā, Valmieras pievārtē un turpina izglītību Valmieras mūzikas skolā. Šai laikā vada korus Liezerē, Kocēnos, Valmierā un Liepājā.
Kara gadi
Robertu Zuiku iesauca Latviešu leģionā 1943. gada rudenī. Jau 1944. gadā Dundagā izveidoja vīru kori un paspēja dziedāt dievkalpojumos Dundagā, Popervālē un Valdemārpilī. Tad vienību pārcēla uz Poliju, Pozemsdorfā pie Tornas. Sekoja juceklīga atkāpšanās Pomerānijā, padošanās gūstā Šverīnē, tad Hāgenovā un pēdīgi lielajā gūstekņu nometnē Putlosā (Ziemeļvācijā), kur nometnes pastāvēšanas laikā sniegti 23 koncerti, kam bijusi neaizstājama loma gūstā saņemto karavīru morālā gara uzturēšanā. Gūsta laikam beidzoties, koris nolēma neizirt un turpināja darboties ar "Zuikas vīru kora" nosaukumu, pulcējoties Lībekā. Bēgļu nometņu laikā koris sarīkoja divus ļoti plašus koncertceļojumus pa latviešu nometnēm (19 un 14 koncertus), piedalījas dziesmu dienās Gēstahtā, Lībekā, Eslingenē.
Gadi ārpus Latvijas
Bēgļu nometnēm tukšojoties, Zuikas vīru koris 1947. gada rudenī izceļo uz Angliju. Kori no sairuma paglābj komponists Viktors Baštiks, kas tolaik dzied korī, jo Zuikam kā ģimenes cilvēkam uz Angliju izceļošana liegta un tikai vēlāk privāti izdodas atkal korim pievienoties. Anglijā Zuikas vīru koris ir viena no aktīvākajām vienībām, izpelnās vairākas godalgas koru sacensībās, dzied BBC raidījumā, slavenajā Vigmora aulā Londonā, izpelnās atzinību Velsas internacionālajā festivālā Langolenā, ir noturīgs balsts visās Anglijas latviešu sarīkotajās dziesmu dienās. Roberta, kā arī daudzu viņa koristu, ikdienas darbs bija metāllietuvēs Korbijā, bet, neskatoties uz lielo slodzi, diriģents un viņa koris satiekas mēģinājumos.
Tomēr pēc 11 gadu dzīves Anglijā, darba apstākļu samezglojuma dēļ, Zuika šķiras no sava sirds lolojuma un 1961. gadā kopā ar savu ģimeni dodas uz ASV, apmetoties uz dzīvi Kalamazū, Mičiganā. Drīz vien viņš uzņemas Detroitas latviešu kora vadību, turp dodamies ik sestdienu 5 stundu līkloču braucienā ar satiksmes autobusu no Kalamazū. 1966. gadā uzņemas Kalamazū latviešu vīru kora Grand Rapidu jauktā kora vadību. 1967. gadā Roberts noorganizē Garezera Pirmo Dziesmu dienu, kas turpinās joprojām. Roberts arī Garezerā noorganizēja diriģentu kursus ar komponista Jāņa Kalniņa piedalīšanos, kas atbalsojās arī Austrālijas latviešu kultūras dienu sarīkojumos un bija necerēti kupli jauniešu apmeklēti. Vērojot trimdas koru spēka samazināšanos, viņš nerimstoši rosināja koru sadarbību un tā radusies arī apvienotā vīru kora "Kalēja" (kurā piedalās dalībnieki no Kalamazū, Grand Rapidiem, Čikāgas un Milvokiem, ASV) sadraudzība ar Latvijas koru dzīves norisēm. Šķiet, Roberts nekad nav juties ērti, kamēr prātā nenāk jauna doma, pie kuras pieliekama roka. Un iedvesma parasti sākas ar viņa nu jau slaveno teicienu: "Tagad tā...". Kopš 1977. gada viņš ir oficiālais žurnāla Latvju Mūzika redaktors, veidotājs. Drīz pēc savas 85. gadskārtas Roberts sāk jaunas ieceres īstenošanu Latvijā: rosināt mūsu tautasdziesmu prasmi skolas bērnos, ko pats ar necerētu panākumu ieviesis Garezera vasaras vidusskolā. Tā ar Amerikas Latviešu Apvienības Kultūras fonda un Goppera fonda finansiālu atbalstu Latvijas skolām un svešatnes latviešu skoliņām izsūtīti vairāk nekā 25 tūkstoši paša sakārtota tautasdziesmu krājuma Lakstīgalas grāmatiņu.
Roberts Zuika ir bijis virsdiriģents dziesmu svētkos Toronto, Klīvlendā, Bostonā, Čikāgā, Eiropas Dziesmu svētkos Hannoverē un Londonā, 32. Kultūras dienās Austrālijā, XX Vispārējos dziesmu svētkos un goda virsdiriģents XXI, XXII un XXIII dziesmu svētkos Rīgā, Latvijā, kā arī daudzos citos novada dziesmu svētkos. Roberts ar savu pašatdevi un sirsnību, savu nenogurstošo degsmi par latviešu dziesmu nav taupījis, bet devis nesavtīgi tālāk, īstenojot domu, ka "paliek tikai tas, ko tu atdod citiem". Viņš labprāt dalās savā pieredzē ar citiem koru vadoņiem, it sevišķi jaunajiem, jo tie nāk pēc mums.
Apbalvojumi
Toreizējā Valsts prezidente Vaira Vīķe Freiberga 2003. gada 29. jūnijā pasniedza Robertam Zuikam IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
PBLA (Pasaules brīvo latviešu apvienība) 2004. gadā pasniedza Robertam Zuikam balvu par ilggadīgu, pašaizliedzīgu latviešu mūzikas lauka kopšanu un jaunās paaudzes iedvesmošanu.
Sedans
Sedans ir aizvērta tipa vieglās automašīnas virsbūve ar divām vai trim sēdekļu rindām, bagāžnieku, kurš ir atdalīts no pasažieru salona (pirmajām automašīnām bagāžnieks bija pie aizmugurējās sienas piestiprinātas mantu kastes izskatā vai nebija vispār) un bez durvīm aizmugurējā sienā.
Šis virsbūves tips ir pats izplatītākais starp vieglajām automašīnām.
Īpašības
Sedani var būt gan ar trīs, gan divu apjomu virsbūvi, piemēram, līdz 1940. gadu beigām praktiski visi sedani bija divapjomu (sedans-fastbeks). Mūsdienās ir tendence visu sedana apjomus apvienot vienā.
Aizmugurējais stikls sedanam ir stingri nostiprināts rāmī un nav atverams. Aizmugurējā sēdekļa atzveltnei ir lūka vai arī ir atvāžams pilnībā, lielgabarīta kravu pārvadājumiem.
1960. gados ASV bija unikāls automobiļu Mercury virsbūves tips ar firmas nosaukumu Breezeway, kuram iesākumā bija nolaižams aizmugurējais stikls (tāpat kā sānu durvju stikli), vēlāk — atgāžams aizmugurējais stikls ar elektropievadu labākai ventilācijai.
Paveidi
Klasiskajam sedanam (en) ir spilgti izteikti trīs apjomi — motortelpa, salons un bagāžnieks,— un centrālā statne, pieņemot ka pirmā un trešā apjoma garums ir aptuveni vienāds. 1950. - 1960. gados ļoti populāri bija ar motortelpu vienādi vai pat garāki bagāžnieki, bet pēc 60. gadu vidus bagāžnieks garums pamazām sāka saīsināties.
Nočbeks
Ziemeļamerikā tā sauc jebkuru trīsapjomu virsbūvi.
Eiropā tā var saukt hečbekus un liftbekus ar nelielu horizontālo daļu aizmugurējām durvīm.
Šis pats virsbūves tips firmas "Ford" terminoloģijā — Aeroback.
Sedans-hardtops
Sedans (četrdurvju) bez centrālajām statnēm un (parasti) ar durvju stikliem bez ārējiem rāmjiem, vai ar noņemamiem rāmjiem, kas piestiprinātas pie paša stikla — tiek saukts par sedanu-hardtopu, četrdurvju hardtopu vai (reti) sedanu-kabrioletu. Īstus bezstatņu (en) četrdurvju hardtopus ražoja pārsvarā tikai ASV (1950. - 1970.), tie bija lieli un smagi automobiļi, piemēram — Lincoln Continental. Neliels skaits šādu automobiļu tika izlaisti Japānā (1970. - 1990.).
Divdurvju hardtopus pieņemts saukt par "kupejām", neatkarīgi no virsbūves konfigurācijas, bet dotajā gadījumā pareizāks termins — ir "divdurvju hardtops".
Sedans, kura durvju stikliem nav rāmju, bet ir centrālās statnes, nav uzskatāms par hardtopu. Pie šīs grupas ir pieskaitāmi Ford, GM un Chrysler kompāniju 1970. gadu automobiļi ar tāda veida virsbūvēm, kā pillared hardtop vai colonnade hardtop, kā arī daži japāņu modeļi, piemēram — Toyota Crown, Toyota Sprinter Marino, un citi.
Blitz
Blitz ir industriālā roka grupas KMFDM septiņpadsmitais studijas albums. Blitz tika izdots. Tas turpina grupas iesākto tradīciju - dot saviem studijas albumiem piecu burtu vārdu, kuru grupa pārtrauca ar 2005. gada albumu Hau Ruck.
Sedans
Fāstbeks
Sedans (gan četru, gan divdurvju) ar diviem apjomiem un laidenu aizmugurējo virsbūves sienu vai neizteiktu trešo apjomu var tikt saukta var fāstbeku (en), kā arī ir komercnosaukums - Aerosedan. Piemēram - Chevrolet Fleetline Aerosedan. Termins "fāstbeks" nozīmē laidenu jumta līnijas nolaišanos, un var tikt pielietots attiecībā uz citu virsbūvju tipiem, — piemēram, atšķir kupeju-fēstbeku un hečbeku-fāstbeku. Īpaši izplatīts šāds jumta līnijas tips ir kupejas virsbūvēm, dēļ aerodinamiskajām priekšrocībām un sportiskās ārienes.
Divdurvju sedans
Sedans ar divām durvīm (divdurvju sedans), jeb tudors (en — no "two doors"), iesākumā tas bija apzīmējums kompānijā "Ford".
Nevajag jaukt ar virsbūves tipu - kupeju, kura apzīmē saīsinātu riteņu bāzi, otrās rindas sēdekļus ar ierobežotu komforta līmeni un automobiļa sportisko novirzienu. Kaut arī šie termini bieži tiek jaukti. Bieži vien, "kupejas" komercnosaukums tika piešķirts virsbūvēm, kas pēc būtības bija vairāk atbilstoši divdurvju sedaniem.
Mūsdienās divdurvju sedaniem (tāpat kā hečbekiem) bieži tiek dots komercnosaukums - kupeja. Klasiskā kupejai ir tikai viena sēdekļu rinda, bet tādas automašīnas mūsdienās ir liels retums, parastā sēdekļu formula mūsdienu kupejās ir — 2+2, tas ir, divas pilnvērtīgas sēdvietas un divas ar ierobežotu komforta līmeni.
Garenbāzes sedans
Garenbāzes sedans (en) - ar pagarinātu virsbūvi, bieži — trim sēdekļu rindām. No limuzīna šis tips atšķiras ar to, ka nav starpsienas salonā. Garenbāzes sedaniem parasti katrā sānā ir trīs sānu logi.
Liftbeks
Liftbeks jeb hečbeks-sedans. No hečbeka šis virsbūves tips atšķiras ar aizmugures garumu — hečbekam tas ir īsāks, nekā sedanam, bet liftbekam — tāds pats. Tas nav sedana paveids, bet gan virsbūves tips starp sedanu un hečbeku.
Bieži termini hečbeks un liftbeks tiek jaukti, un viens un tas pats modelis dažādos tirgos apzīmējās dažādi. Termins "liftbeks" vairāk izplatīts ir Ziemeļamerikā.
Pēc sānu logu skaita
Kādreiz virsbūves bieži iedalīja pēc sānu logu skaita. Sedans ar trim logiem viena pusē tika saukts par "sešu logu sedanu" (en), bet ar diviem — "četru logu sedans" (en). Mūsdienās šādu klasifikāciju nepielieto, kaut arī šāda tipa virsbūves ir joprojām.
Nosaukuma izcelsme
Sedan (no dienviditāļu sede- krēsls) ir angliskais palankīna nosaukums. Pēc citas versijas, vārds "sedans" veidojies no Francijas pilsētas Sedānas nosaukuma, kur 19. gadsimtā specializējās kariešu būvē.
Starptautiskā terminoloģija
Terminu "Sedan" izmanto Ziemeļamerikā, kā arī daudzās citās valstīs — Zviedrijā, Turcijā, Dānijā, Čehijā, Polijā, Portugālē, un daudzās citās valstīs.
Anglijā un Japānā lieto terminu "Saloon", tāpat kā Mežonīgo Rietumu laiku dzertuvi.
Vācu valodā, automobili ar sedana virsbūvi sauc Stufenheck-Limousine (vārds Limousine vācu valodā, bez sedana, sevī ietver arī hečbeku un dažas citas slēgtā tipa virsbūves). Līdzīgi to sauc arī Horvātijā — "Limuzina".
Daudzās romāņu valodās (franču, itāļu, rumāņu) tiek lietots termins "Berlina" (precīzāk, fr). Bet spāņu valodā lieto terminu "Sedán".
STS-401
STS-401 (agrāk STS-400) bija Space Shuttle Discovery iespējamā glābšanas ekspedīcija gadījumam, ja radītos nopietnas problēmas STS-125 (Atlantis) lidojumā, kas paredzēts Habla kosmiskā teleskopa remontam 2009. gada maijā. Tā kā STS-125 misija noritēja bez problēmām, tad STS-401 netika veikta.
Ta kā Habla teleskops atradās citā orbītā, nekā Starptautiskā kosmiskā stacija, tad bojāto kosmoplānu nevarētu novirzīt uz staciju kosmonautu glābšanai. Vienīgā iespēja būtu sūtīt citu kosmoplānu, kas uzņemtu apkalpi un atvestu atpakaļ uz zemes. Šim glābšanas kuģim būtu jāstartē desmit dienu laikā pēc trauksmes izsludināšanas, jo apkalpe kosmoplānā maksimāli var uzturēties 23 dienas. Šī iemesla dēļ abi kosmoplāni startam bija jāgatavo paralēli. Ja Atlantis starts bija paredzēts no starta kompleksa LC-39A, tad Endeavour tika gatavots uz LC-39B. Pēc STS-125 misijas beigām starta laukums LC-39B tika pārbūvēts nesējraķešu Ares I un Ares V palaišanai.
Apkalpe
Apkalpe šai misijai ir tāda pati, kāda tā bija misijā STS-123 uz lidojuma klāja.
Gatavošanās lidojumam
Pēc STS-123 misijas beigām Endeavour tika nogadāts uz Orbitalā aparāta sagatavošanas korpusu. 2008. gadā to pārvietoja uz starta laukumu 39B. Tā kā STS-125 misija tika pārcelta, tad Endeavour tika argriezts atpakaļ Montāžas ēkā. kosmoplāns tika pārvietots uz starta laukumu 39A, kur tas startēja misijā STS-126.
Ārējās saites
STS-125
Kallavesi
Kallavesi (fi) ir liels ezers Somijas centrālajā daļā, Ziemeļsavo reģionā. Dziļākais ezers Somijā.
Ezers ir kriptodepresija, tā gultne ir 20 metrus dziļāka par jūras līmeni. Ezera krastā atrodas Kuopio pilsēta, daļa no pilsētas atrodas uz ezera salām.
Jaunalūksnes ciems
Jaunalūksnes ciems var būt:
Tanngniostrs un Tanngrisnirs
Tanngniostrs un Tanngrisnirs senskandināvu mitoloģijā ir āži, kas velk dieva Tora ratus. Tors āžus var apēst un nākamajā dienā atdzīvināt, saliekot kaulus uz āžu ādām.
Reiz pēc nakšņošanas atklājas, ka viens no āžiem kļuvis klibs — Tora naktsmāju saimnieka dēls Tjalvi pārsitis kaulu, lai tiktu pie smadzenēm. Tors sadusmojas un grib nogalināt visus mājas iemītniekus, taču beigās tikai paņem Tjalvi un viņa māsu Reskvu sev par kalpiem. Tjalvi pēcāk kļūst par pastāvīgu Tora ceļabiedru.
Intelsat 20
Intelsat 20 (IS-20) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma Intelsat sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gada augustā. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Āzijā, Āfrikā un Vidējos Austrumos.
Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums Space Systems/Loral uz platformas LS-1300 bāzes. Tam ir 54 Ku-joslas, 24 C-joslas un 1 Ka joslas raidītāji.
Intelsat 20 tika palaists 20:54 UTC ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums VA-208) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar Apvienotās Karalistes pavadoni HYLAS 2. Kopējā raķetes derīgās kravas masa bija, kas bija rekords Ariane 5ECA kravas nogādei uz ģeostacionāro pārejas orbītu.
Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. Sākotnēji tas tika izvietots punktā 63° austrumu garuma.
Septembrī Intelsat 20 tika izvietots punktā 68,5° A un nomainīja resursus iztērējušos pavadoņus Intelsat 7 un Intelsat 10.
Slupcas apriņķis
Slupcas apriņķis ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Koņinas, Pleševas, Vžesņas un Gņezno apriņķiem, kā arī Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Mogilno apriņķi.
MP
MP var būt:
Saksijas Koburgas un Gotas dzimta
Saksijas Koburgas un Gotas dzimta (de, en) ir Eiropas valdnieku dzimta (Vetinas dzimtas atzars), kas cēlusies no Saksijas Koburgas un Gotas hercogiem un kļuvusi par Beļģijas (no 1830), Portugāles (1853–1910), Bulgārijas (1887–1946) un Apvienotās Karalistes (no 1901) valdniekiem.
CX
CX var būt:
Jesēnija Volžankina
Jesēnija Volžankina (dzimusi 1983. gada 28. novembrī Ludzā) ir Latvijas vieglatlēte — parasti piedalās septiņcīņā un nereti arī tāllēkšanā vai barjerskriešanā. Viņas personīgais rekords septiņcīņā ir 5996 punkti. 2006. gada Eiropas čempionātā septiņcīņā viņa ar 5979 punktiem ierindojās augstajā 14. vietā, bet tāllēkšanā ar 6,22 metrus tālu lēcienu ierindojās 22. vietā.
Valkas pamatskola
Valkas pamatskola ir pamatizglītības iestāde Valkā, Ausekļa ielā 5. Valkas pamatskolā ir iespējams apgūt izglītību no 1.—9. klasei.
Skolas ēka uzcelta 1975. gadā, tomēr līdz 2003. gada 1. jūlijam tajā darbojās Valkas 2. vidusskola, līdz notika reorganizācija un ēkā darbu uzsāka Valkas pamatskola. 2010./2011.mācību gadā skolā mācījās 444 skolēni.
Vēders
Vēders (la) mugurkaulniekiem ir ķermeņa daļa, kas atrodas ķermeņa priekšpusē zem krūškurvja un virs iegurņa, savukārt posmkājiem vēders ir noslēdzošā ķermeņa daļa pēc krūtīm. Vēderu veido vēdera dobums, kurā atrodas zarnas, kuņģis, aknas, nieres un daudzi citi iekšējie orgāni. No krūškurvja vēderu atdala diafragma.
1494. gads
1494. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.
ZW
ZW var būt:
Leonards Koens
Leonards Normens Koens (Leonard Norman Cohen; dzimis, miris ) bija kanādiešu rakstnieks un mūziķis.
Koens savu pirmo dzejoļu krājumu izdeva 1956. gadā, pirmo romānu — 1963. gadā, pirmo dziesmu albumu — 1967. gadā. Galvenie motīvi Koena darbos ir reliģija, vientulība, atsvešināšanās, cilvēku attiecības un seksualitāte. Koens par radošo darbību ir saņēmis vairākus nozīmīgus apbalvojumus, tai skaitā Kanādas ordeni, Grammy balvu par mūža ieguldījumu, viņš ir iekļauts arī Rokenrola slavas zālē.
Sorgu bāka
Sorgu bāka (et) atrodas Igaunijā, Pērnavas līcī uz Sorgu salas, salas vidusdaļā.
Vēsture
Bāka uz Sorgu salas atrodas jau no 1864. gada, kad šeit bija koka tornis, tolaik gan bez gaismas. 1903. gadā tika uzcelts ķieģeļu mūra tornis, kurā nākamajā gadā tika uzstādīts gaismas elements. 1927. gadā bākā tika veikti gaismas elementa uzlabošanas darbi.
Raksturojums
Bākas augstums ir 16 m. Bāku veido apaļš, cilindrisks ķieģeļu mūra tornis ar galeriju un laternu. Tornis ir sarkanā krāsā. Gaismas elements atrodas 19 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta un sarkana, atkarībā no virziena (1 s deg, 1 s pārtraukums, 1 s deg, 6 s pārtraukums). Baltā gaisma redzama 7 jūras jūdžu attālumā, sarkanā 3 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā. 2004. gadā Igaunijas pasts izdeva pastmarku ar bākas attēlu.
Menandrs
Menandrs (, dzimis ap 341./342. gadu p. m. ē., miris ap 290. gadu p. m. ē.) bija sengrieķu dramaturgs, ievērojamākais Atēnu jaunās komēdijas pārstāvis. Menandrs uzrakstīja vairāk kā 100 lugu, ieguva 8 uzvaras atēniešu drāmas festivālos.
Menadrs esot dzimis pārtikušā ģimenē. Bijis filozofa Teofrasta draugs un, iespējams, skolnieks. Bijis labās attiecībās ar Atēnu diktatoru Faleras Dēmetriju. Menendra mecenāts bija arī Ēģiptes satraps Ptolemajs I Soters, tomēr Menandrs atteicās no Ptolemaja piedāvājuma doties uz Aleksandriju.
Tematiski Menandrs pievērsās sadzīves jautājumiem, ģimenes problēmu risinājumam, sievietes stāvoklim sabiedrībā, atrastā bērna motīvam. Saglabājušies fragmenti no tādām lugām kā "Varonis", "Šķīrējtiesa", "Nogrieztā matu pīne", savukārt no lugas "Īgņa" trūkst tikai dažu rindiņu.