cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Omārs (2015. gada filma)
Filmas sižets notiek tuvā nākotnē. Cilvēki bez otras pusītes saskaņā ar Pilsētas likumiem tiek nogādāti Viesnīcā. Tur cilvēkiem ir pienākums 45 dienu laikā atrast sev partneri. Pretējā gadījumā vientuļnieki tiek pārvēsti par zvēriem un nosūtīti uz Mežu.
Knuts
Knuts var būt:
Kinska
Kinska (uk — ‘Zirgu [upe]’) ir upe Ukrainas dienvidos, Dņepras kreisā krasta pieteka Zaporižjas apgabalā. Sākas Pieazovas augstienē pie Zrazkoves ciema, plūst ziemeļrietumu un rietumu virzienā pa Piedņepras zemieni. Ieplūst Dņepras upē (Kahovkas ūdenskrātuvē) pie Malokateriņivkas. Lielākā pieteka ir Žerebeca (55 km gara, labā). Lielākās pilsētas krastos ir Polohi un Orihiva.
Bērzieši
Bērzieši var būt:
Torbeši
Torbeši (maķedoniešu: Торбеши) ir maķedoniešu tautas subetniskā grupa, kas runā maķedoniešu valodā un piekopj 15. un 18. gadsimtā pieņemto islāmu, līdz ar to tiek dēvēti arī par Maķedonijas musulmaņiem.
Valpene (nozīmju atdalīšana)
Valpene var būt:
Valpene
Valpene ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P125 10 km no pagasta centra Dundagas, 25,5 km no novada centra Talsiem un 145 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Valpenes (Walpönen) muižas centru. Valpenē ierīkota laukakmeņu piramīda Krišjāņa Barona piemiņai.
Alibaba Group
Alibaba Group Holding Limited ir starptautisks Ķīnas elektroniskās tirdzniecības, mazumtirdzniecības, interneta, mākslīgā intelekta un tehnoloģiju konglomerāts. Tas nodrošina patērētājs-patērētājs, pārdevējs-patērētājs un pārdevējs-pārdevējs tipa savstarpējo tirdzniecību ar interneta portāliem un citiem veidiem. Konglomerātam pieder plaša diapazona uzņēmumi visā pasaulē dažādās nozarēs. Fortune to ir nosaucis par vienu no apbrīnojamākajiem uzņēmumiem pasaulē.
Alibaba Group tirgus vērtība 2018. gada janvārī sasniedza 527 miljardus ASV dolāru. Tas ir viens no vērtīgākajiem un lielākajiem uzņēmumiem pasaulē. Alibaba ir pasaulē lielākais un vērtīgākais mazumtirgotājs, darbojas vairāk nekā 200 valstīs.
Viņš. Robertiņš
'''Viņš. Robertiņš''' ir straumēšanas pakalpojuma Go3 latviešu komēdiju miniseriāls, kas ir atvasināts no seriāla Viņas melo labāk. Seriāla darbība norisinās Latvijas galvaspilsētā Rīgā.
Melnā atraitne (Nataša Romanova)
Melnā atraitne, īstajā vārdā Natālija "Nataša" Romanova, ir izdomāts tēls Marvel Comics izdotajos komiksos. Izveidojis redaktors Stens Lī, scenārists Dons Riko un mākslinieks Dons Heks. Tēla debija bija komiksu sērijas Tales of Suspense 52. izdevumā (1964. gada aprīlis). Romanova tika iepazīstināta kā krievu spiedze, Dzelzs vīra antagoniste. Vēlāk viņa pārbēga uz ASV, kļūstot par spiegu aģentūras V.A.I.R.O.G.S. un supervaroņu komandas "Atriebēji" dalībnieci.
Kliedziens (2022. gada filma)
"Kliedziens" (en, tāpat zināms kā Scream 5) ir 2022. gada ASV slešers. Filmas režisori ir Radio Silence (Mets Betineli Olpins un Tailers Džilets), scenāristi ir Džeimss Vanderbilts un Gajs Bjusiks. Šī ir filmu sērijas piektā filma. Neskatoties uz baumām, ka filma būs sērijas pārstartēšana, filma ir tiešs turpinājums iepriekšējai sērijas daļai "Kliedziens 4" (Scream 4, 2011) un šī ir pirmā filma sērijā, ko nav režisējis Vess Kreivens, kurš mira 2015. gadā. Filma ir veltījums Kreivena piemiņai. Galvenās lomas atveido Melisa Barera, Meisons Gudings, Dženna Ortega un Džeks Kveids, kā arī Mārlija Šeltone, Skīts Alričs, Kortnija Koksa, Deivids Ārkets un Neve Kempbela, kas turpina atveidot lomas no iepriekšējām sērijas daļām. Filmas darbība norisinās divdesmit piecus gadus pēc pirmajām Vudsboro slepkavībām, kad parādās cita Spoku seja un sāk sekot pusaudžu grupai, kas kaut kādā veidā ir saistīta ar pirmajām slepkavībām. Līdzīgi kā iepriekšējās sērijas daļās filmā ir apvienota vardarbība no slešeru žanra filmām kopā ar melno humoru un whodunit noslēpumu atminēšanu, lai izsmietu filmu pārstartēšanu un turpinājumu izdošanu. Tāpat filma atspoguļo fanu kultūru un plaisu starp šausmu māksliniecisko kino un klasiskajām slešara filmām.
Melnā atraitne (Nataša Romanova)
Melnā atraitne ir sastopama ārpus komiksiem, piemēram, animācijas televīzijas seriālā, videospēlēs un filmās. Skārleta Johansone atveido tēlu vairākās Marvel Cinematic Universe filmās, tostarp "Dzelzs vīrs 2" (2011), "Atriebēji" (2012), "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis" (2014), "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015), "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018), "Kapteine Mārvela"(2019), "Atriebēji: Noslēgums" (2019) un "Melnā atraitne" (2021).
Kliedziens (2022. gada filma)
Par "Kliedziena" piekto un sesto daļu jau sprieda uzreiz pēc filmas "Kliedziens 4" iznākšanas 2011. gadā, tomēr Kreivens, scenārists Kevins Viljamsons un izpildproducents Hārvijs Vainstīns šaubījās par sērijas turpināšanu pēc ceturtās daļas zemajiem kases ienākumiem. Pēc 2017. gada Vainstīna seksa skandāla un The Weinstein Company slēgšanas, 2019. gada novembrī tiesības uz "Kliedziena" filmu sēriju ieguva Spyglass Media Group, kas vēlāk apstiprināja, ka tiks veidota jauna filma. Nākamajā gadā Viljamsons, kas atgriezās kā izpildproducents, apstiprināja, ka filma nebūs sērijas restarts un 2020. gada martā par jaunās filmas režisoriem apstiprināja Radio Silence. Mēnesi vēlāk Kempbela un Ārkets apstiprināja atgriešanos filmu sērijā, savukārt Koksa un pārējie aktieri projektam pievienojās visas vasaras garumā. Filmas veidošanu aizkavējās dēļ COVID-19 pandēmijas, un filmēšana norisinājās 2020. gadā no septembra līdz novembrim Ziemeļkarolīnā. Lai izvairītos no sižeta noplūdes, izveidoja vairākus scenārijus un uzfilmēja papildu ainas.
Korupcija
Korupcija (la — ‘bojāšana, uzpirkšana’ ) ir dienesta stāvokļa izmantošana savtīgos nolūkos (savu vai tuvu cilvēku interesēs), kā arī amatpersonu pērkamība. Latvijas Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā korupcija tiek definēta kā "kukuļošana vai jebkura cita valsts amatpersonas rīcība, kas vērsta uz to, lai, izmantojot dienesta stāvokli, savas pilnvaras vai pārsniedzot tās, iegūtu nepelnītu labumu sev vai citām personām". Korupcijai ir vairākas formas, piemēram, administratīvā korupcija, politiskā korupcija.
Korupcijas ietekmē paplašinās "ēnu ekonomika", palielinās sociālā nevienlīdzība, tiek palēnināta demokrātijas attīstība. Latvijā pret korupciju cīnās visas tiesībsargājošās institūcijas, tai skaitā Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs.
Dubulti (Kalna pagasts)
Dubulti, agrāk arī Bērzieši, ir ciems Jēkabpils novada Kalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā Podvāzes upes krastā pie autoceļa P74 9 km no pagasta centra Vidsalas, 26,5 km no novada domes Jēkabpilī un 170 km no Rīgas. Dubultos atrodas kultūras nams, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā kolhoza «Vienība» centrālais ciemats.
Deni Avdija
Deni Avdija (he, sr; dzimis Beitzerā) ir Izraēlas basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Izraēlas basketbola izlases dalībnieks. 2023. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Vašingtonas "Wizards".
Viņa tēvs Zufers Avdija arī bija profesionāls basketbolists, dzimis Dienvidslāvijā Kosovas musulmaņu kopienā, lielāko karjeras daļu spēlējis Izraēlas klubos. D. Avdijas māte dzimusi Izraēlā. Basketbolistam ir Izraēlas un Serbijas pilsonība.
Karjera
2013. gadā D. Avdija pievienojās Izraēlas spēcīgākā kluba Telavivas "Maccabi" jauniešu sistēmai, bet 2017. gadā 16 gadu vecumā kļuva par jaunāko spēlētāju kluba vēsturē, kas spēlējis pieaugušo komandā. Kopā ar "Maccabi" trīs reizes uzvarēja Izraēlas čempionātā, 2020. gadā kļūdams par jaunāko līgas MVP tās vēsturē.
NBA
2020. gada NBA draftā izraudzīts ar 9. numuru, otro augstāko starp ārvalstu spēlētājiem, D. Avdiju izvēlējās Vašingtonas "Wizards". Debijas sezonā tika izraudzīts par Uzlecošo Zvaigžņu spēles dalībnieku 2021. gada NBA Visu Zvaigžņu spēles nedēļas nogales ietvaros (pati spēle gan nenotika Covid-19 pandēmijas dēļ).
2021.—2022. gada NBA sezonā D. Avdija piedalījās visās 82 regulārās sezonas spēlēs, sezonu noslēdzot ar vidēji 8,2 gūtiem punktiem spēlē. 2023. gada 11. janvārī viņš aizvadīja vienu no produktīvākajām spēlēm karjerā, savācot rekordskaitu: 20 atlēkušās bumbas zem groziem uzvarētā spēlē (100—97) pār Čikāgas "Bulls". Karjeras rezultativitātes rekordu uzrādīja 30. janvāra uzvarā pār Sanantonio "Spurs" (127–109), gūstot 25 punktus.
Nacionālā izlase
Spēlējis dažāda vecuma Izraēlas jaunatnes izlasēs, kopā ar U20 izlasi divas reizes kļūdams par Eiropas čempionu (2018, 2019). 2019. gada turnīrā atzīts par tā labāko spēlētāju.
2019. gada 21. februārī debitējis Izraēlas pieaugušo izlasē uzvarētā spēlē pret Vāciju (81—77).
Kivieli (stacija)
Kivieli (et) ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Kivieli pilsētā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 60,4 km attālumā no Tapas, 71,5 km attālumā no Narvas un 138 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Kivieli stacija apkalpo starppilsētu pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Kivieli pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā).
Kivieli stacijas rašanās cieši saistīta ar degslānekļa ieguves attīstību un apdzīvotās vietas rašanos Kivieli 20. gadsimta 20. gados. 1929. gadā Kivieli tika izveidota dzelzceļa stacija. Pirmā stacijas ēka bija vienstāva koka celtne, kas nokalpoja 10 gadus. 1939. gadā ēku nojauca un pēc Hendrika Otlota projekta tika uzbūvēta jauna divstāvu silikātķieģelu stacijas ēka.
Kivieli stacija savienota ar dzelzceļa pievedceļiem uz degslānekļa ieguves vietu.
Ordoviks
Ordoviks ir otrais ģeoloģiskais periods (sistēma) paleozoja ērā, kas ilga apmēram 42 miljonus gadu (no 485,4 ± 1,9 līdz 443,4 ± 1,5 Ma). Ordovika nogulumus izdalīja un aprakstīja britu ģeologs Roderiks Mērčisons. 1960. gadā pēc Starptautiskā ģeoloģiskā kongresa 21. sesijas lēmuma ordoviks tika izdalīts atsevišķā sistēmā. Līdz tam daudzās valstīs ordoviks tika uzskatīts par silūra sistēmas apakšējo nodalījumu. Periods nosaukts Velsā dzīvojošas seno ordoviku cilts vārdā (ieteica angļu ģeologs Čārlzs Lapvorts). Ordovika apakšējo robežu nosaka organismu izmiršana kembrija beigās (kembrija-ordovika izmiršana), bet augšējo robežu organismu masu bojāeja ordovika beigās, kā rezultātā izmira ap 60% no ordovikā dzīvojošajām sugām (ordovika-silūra izmiršana).
Ordovika sistēmas dalījums
Ordovika sistēma tiek dalīta 3 nodalījumos, taču stāvu skaits nodalījumos dažādās skalās ir atšķirīgs. Jaunākā stratigrāfiskā skala ir izstrādāta 2012. gadā. Tā paredz ordovika dalījumu 7 stāvos (laikmetos).
Iepriekšējā skala paredzēja ordovika dalījumu 6 stāvos (laikmetos). Pie šāda dalījuma vēl joprojām pieturas NVS valstis.
Paleoģeogrāfiskie apstākļi
Ordovikā bija tās pašas platformas un ģeosinklinālās joslas, kas kembrija perioda beigās. Ģeosinklinālajās ieliecēs turpinājās intensīva grimšana, kas bija labvēlīga vairāku kilometru biezu nogulu izveidei. Ordovika beigās vairākos ģeosinklinālajos apgabalos sākās Kaledonijas krokošanās cikla otrā fāze. Tā izpaudās apmēram tajos pašos Ziemeļu puslodes apgabalos, kur notika iepriekšējā kalnu veidošanās fāze. Šīs otrās krokošanās fāzes rezultātā vairāki ģeosinklinālo joslu apgabali pārvērtās par kalnu masīviem, no kuriem vieni pastāvēja ļoti ilgi (Ziemeļu Apalači, Tjanšana ziemeļu grēdas), bet citi silūra sākumā atkal nogrima zem jūras līmeņa (Velsa Lielbritānijā).
Kembrija beigu jūru regresija ordovika sākumā nomainījās ar jaunu transgresiju. Epikontinentālo jūru platība palielinājās tik lielā mērā, ka ordovika transgresija uz platformām izrādījās par lielāko visā paleozojā. Tomēr ne uz visām senajām platformām šī transgresija norisinājās vienādi. Ja uz Ziemeļamerikas platformas ordovika transgresija vairākas reizes pārsniedza kembrija transgresiju un aptvēra gandrīz visu tās teritoriju, tad uz Sibīrijas un Austrumeiropas platformas tā bija vājāka par kembrija transgresiju. Epikontinentālo jūru paplašināšanās notika arī Gondvānā. Perioda beigās sakarā ar kalnu veidošanās procesiem vairākās ģeosinklinālēs, un it īpaši tajās, kuras robežojās ar platformām, notika kā ģeosinklinālo, tā arī epikontinentālo jūru sašaurināšanās.
Pēc iežu paleomagnētisko pētījumu datiem ordovikā bija tas pats polu (attiecīgi arī klimatisko zonu) izvietojums, kā kembrijā. Acīmredzot, plašā transgresiju attīstība Ziemeļu puslodē mīkstināja šeit klimatiskos apstākļus. Tropiskā mitrā zona izvietojās joslā, kas sniedzās no Grenlandes dienvidiem caur Novaju Zemļu uz Rietumsibīriju. Raksturīgi, ka visas siltās zonas tajā laikā bija nobīdītas tālu uz ziemeļiem, salīdzinājumā ar pašreizējo ekvatora stāvokli.
Dzīvība
Salīdzinājumā ar kembriju organiskā pasaule ordovika periodā bija būtiski daudzveidīgāka. Augu pasaulē dominēja aļģes, tai skaitā arī zaļaļģes. Igaunijas kukersītu veidošanā liela loma bija Gloeocapsomorpha ģints zaļaļģēm. Par sauszemes augu eksistenci ordovikā liecina sporu paliekas un reti stublāju nospiedumu atradumi, kas, domājams, piederēja vasas augiem. Ordovikā strauji evolucionēja un bija ļoti izplatīti graptolīti no pushordaiņu (Hemichordata) tipa. Lielās mainības dēļ tie tiek plaši izmantoti ordovika stratigrāfijā. Agrajā ordovikā raksturīgi bija bezass graptolītu formas (Phyllograptus, Didymograptus), bet vidējā un vēlajā ordovikā ass divrindu graptolīti (Diplograptus, Climacograptus).
Samērā plaši šajā laikā bija izplatīti arī konodonti, kas bija radušies vēl vidējā kembrijā. Tie mājoja visdažādākos jūras apstākļos: gan dziļūdeņos, gan seklumā. Arī konodonti plaši tiek izmantoti stratigrāfijā. Īpaši plaši bija izplatīti trilobīti. Svarīgākās ordovika trilobītu ģintis bija Asaphus, Trinucleus, Megistaspis, Illaenus u.c. Atšķirībā no kembrija trilobītiem, šiem bija ar kalciju impregnēts hitīna apvalks. Tā kā trilobīti sāka kļūt par laupījumu galvkāju moluskiem, tad tie iemācījās līdzīgi mūsdienu ežiem sarauties kamolā. Ordovika galvkājus bez kembrija nautiloidejām pārstāvēja arī endoceratoidejas un ortoceratoidejas ar izstieptām koniskas formas čaulām. Endoceratoideju čaulas ordovikā saniedza pat 9 m garumu (vislielākie zināmie bezmugurkaulnieki ar čaulu). Ordovikā strauji attīstījās adatādaiņi. Šajā laikā parādījās jūras burbuļi jeb cistoidejas, jūras lilijas, jūras zvaigznes, ofiūras, jūras eži u.c. adatādaiņu grupas. Turpināja attīstīties arī zarndobumaiņi. Tabulāti (Syringopora) un tetrakoraļļi (rugozas) kopā ar hidroīdajiem polipiem — stromatoporātiem (Stromatoporata) bija ne tikai vadošie, bet arī iežus veidojošie organismi. Kopā ar sūneņiem un citiem koraļļiem tie veidoja rifus. Ordovikā parādījās arī pirmie mugurkaulnieki. Tos pārstāvēja primitīvi bezžokļaiņi — telodonti.
Derīgie izrakteņi
Ordovika nogulumos ir zināmi vairāki produktīvi naftas horizonti ASV (Kanzasas un Oklahomas štati), kas dod trešo daļu no gada naftas ieguvēm. Liela naftas atradne ir atrasta Alžīrijas Sahārā un naftas pazīmes konstatētas arī ordovika iežos Sibīrijas platformā. Zviedrijas apakšējā ordovika mala slānekļos ir zināma nogulumu izcelsmes urāna iegula. Uz vidējo ordoviku attiecas Igaunijas un Ļeņingradas apgabala degošie slānekļi — kukersīti. Ordovika nogulumos ir izsekojamas oolītisko dzelzs rūdu atradnes Ņūfaundlendā Kanādā, kā arī Argentīnā un vairākās Rietumeiropas valstīs. Ar ordovika magmatismu ir saistītas vara un kobalta atradnes Norvēģijā, polimetāli Salairā un zelts Kazahstānā. Baltijā (Igaunijā) ordovika nogulumos aktīvi tiek ekspluatētas fosforītu atradnes.
Ordovika nogulumi Latvijā
Ordovika periodā Latvijas teritorija atradās Baltikas kontinenta ziemeļu piekrastē, ko ilgu laiku klāja sekla jūra. Tādēļ Latvijas teritorijā ordovika nogulumi ir plaši izplatīti. Tie ieguļ dziļumā no 1500 m dienvidrietumu daļā līdz 190 m ziemeļaustrumos, bet Igaunijas ziemeļu piekrastē ordovika nogulumieži redzami zemes virspusē kā Baltijas klints. Nogulumu biezums ir no 37 m ziemeļaustrumu daļā līdz 250 m Kurzemes vidienē. Nogulumi veidojās relatīvi seklā perikontinentālā jūrā, kas rietumos savienojās ar dziļām ģeosinklinālajām jūrām (tagadējās Eiropas ziemeļu un centrālajā daļā).
Kembrija un ordovika vecuma nogulumi Latvijas rietumdaļā un Baltijas jūras akvatorijā satur naftu. Ģeofizikālo pētījumu rezultātā ir konstatēti vairāki lokāli pacēlumi — tā saucamie „naftas slazdi”, kurus Latvijas šelfa daļā atzīst par perspektīvām naftas iegulas vietām.
Samuldriva
Samuldriva ir ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 185 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V761.
Sundars Pičai
Pičai Sundararadžans (Pichai Sundararajan, dzimis 1972. gada 12. jūlijā Madurajā) plašāk pazīstams kā Sundars Pičai (Sundar Pichai) ir Google Inc. un Alphabet Inc. izpilddirektors. Viņš ir atbildīgs par Google Inc. produktu izstrādi, tehnoloģisko stratēģiju un uzņēmuma ikdienas darbību.
2004. gadā pievienojās Google. 2015. gada 2. oktobrī Pičai tika nozīmēts kā Google Inc. izpilddirektors, par ko bija paziņots 2015. gada 10. augustā, līdz ar lēmumu par Alphabet Inc. izveidošanu kā Google mātes uzņēmumu.
2017. gada 24. jūlijā Alphabet Inc. paziņojumā presei tika atklāts, ka Sundars Pičai ir pieņemts Alphabet Inc. valdē un šis lēmums stājas spēkā no 2017. gada 19. jūlija.
Peidžs un Brins paziņoja par atkāpšanos Alphabet vadītāju amatiem 2019. gada decembrī, un vadītāja pienākumus pildīs Sundars Pičai. Peidžs un Brins paliek Alphabet Inc līdzdibinātāji, darbinieki, valdes locekļi un kontrolpaketes īpašnieki.
Meierovica 3. Ministru kabinets
Zigfrīda Annas Meierovica vadībā Latvijas Republikas Ministru kabinets darbojās laika posmā no līdz.
Šarlote Margareta fon Līvena
Šarlote Margareta fon Līvena (de, 1743-1828), Krievijas impērijas ķeizarienes Katrīnas II galminiece, Mežotnes muižas īpašniece, kņaziene.
Dzīvesgājums
Dzimusi 1743. gada 27. jūnijā Krievijas armijas artilērijas ģenerāļa Kārļa Kaspara fon Gaugrebena un viņa sievas Annas, dzimušas Posses, ģimenē. 1766. gadā viņa apprecēja Kijevas komendantu ģenerālmajoru Otto Andreasu Heinrihu fon Līvenu (1726-1781) un viņiem piedzima seši bērni.
Pēc vīra nāves 1783. gadā Katrīna II viņu pieņēma Pēterburgas galmā par viņas mazbērnu audzinātāju. 1794. gadā ķeizariene viņu iecēla par galmadāmu (статс-дама) un pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes inkorporācijas Krievijas impērijā piešķīra hercoga Mežotnes muižu. 1797. gadā Šarlote fon Līvena uzsāka Mežotnes pils celtniecību pēc itāļu arhitekta Džakomo Kvarengi projekta, celtniecību vadīja no Berlīnes atbraukušais vācu arhitekts Johans Georgs Ādams Berlics. Celtniecības darbus pabeidza 1802. gadā, bet iekšējās apdares darbi turpinājās līdz 1817. gadam Pateicībā par bērnu audzināšanu ķeizars Pāvils I 1799. gadā viņu kopā ar dēliem iecēla grāfu kārtā.
1826. gadā ķeizars Nikolajs I Šarlotei fon Līvenai un visiem viņas pēcnācējiem piešķīra kņazu titulu. Mirusi 1828. gadā Pavlovskā, apglabāta Mežotnes baznīcas kapos.
Muižas
Arī divas muižas Krievijā.
Čibi
Čibi (zh, ) ir apriņķa līmeņa municipalitāte Ķīnas vidienē, Hubei provinces Sjaņninas prefektūras līmeņa municipalitatē. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos Dzjanhaņas līdzenuma malā. Dienviddaļa pauguraina, ziemeļdaļa — līdzenums ar vairākiem lieliem ezeriem. Robežojas ziemeļos ar Dzjaju apriņķi, austrumos — ar Sjaņninas urbāno centru Sjaņaņu, dienvidos — ar Čunjanas apriņķi, bet rietumos — Hunaņas provinci un Dzjindžou municipalitāti.
Vēsture
Atsevišķa administratīvā vienība — Pucji (蒲圻, Púqí) apriņķis izveidots 223. gadā. Jau kopš Sunu dinastijas laikiem Pucji paugurainais apvidus bija pazīstams ar izcilas tējas audzēšanu. 1998. gadā Pucji tika pārdēvēta tagadējā vārdā par godu 208. gadā notikušajai Kaujai pie Sarkanajām klintīm — Čibi.
Drekslere
Drekslere (de — 'virpotājs'; vīriešu dzimtē Drekslers) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Žanna Fillēla-Brohi
Žanna Marija Henriete Fillēla-Brohi (fr; dzimusi, mirusi ) bija franču kroketa spēlētāja, kura startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Viņa 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē bija viena no trim sievietēm, kas startēja kroketa sacensībās — vienspēlēs ar vienu bumbu un vienspēlēs ar divām bumbām.
Melnā Bārda
Edvards Tīčs (en; dzimis ap 1680. gadu, miris ), labāk pazīstams kā Melnā Bārda (Blackbeard), bija angļu pirāts.
Darbojās ap Vestindiju un Trīspadsmit koloniju austrumu krastu. Bija iemantojis biedējoša pirāta tēlu, daudzu kuģu ekipāžas labprātīgi esot atdevušas laupījumu, lai pasargātu paši sevi. Miris kaujā pēc tam, kad Virdžīnijas gubernators izdeva pavēli Melno Bārdu nogalināt.
Kogalymavia reiss 9268
Kogalymavia reiss 9268 jeb Metrojet reiss 9268 bija Krievijas lidsabiedrības Kogalymavia starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no Šarm eš Šeihas Ēģiptē uz Sanktpēterburgu Krievijā. Airbus A321-231 lidmašīna nogāzās Sīnāja pussalā 23 minūtes pēc pacelšanās no lidostas.
Lidmašīnā atradās 217 pasažieri un 7 apkalpes locekļi, no kuriem visi (kopā 224 personas) gāja bojā. Šī katastrofa ir ar lielāko upuru skaitu Ēģiptes vēsturē, kā arī ar lielāko Krievijas pilsoņu skaitu, kas gājuši bojā aviokatastrofā.
Lidmašīnas nogāšanās iemesls bija terora akts. Neilgi pēc katastrofas Islāma valsts Sīnāja atzars paziņoja, ka lidmašīnu notriekuši viņi. Iespējamā lidmašīnā ievietotā spridzekļa dēļ vairākas valstis paziņoja, ka uz laiku apturēs lidojumus uz Šarm eš Šeihu.
Baltiņu ezers (Sēlpils pagasts)
Ezera dienvidu krastā 138,5 m augstais Polānu kalns, divas Baltiņu apmetnes un Jozupu senkapi.
ASV olimpiskajās spēlēs
ASV olimpiskajās spēlēs piedalās kopš to izveidošanas 1896. gadā. ASV ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gadā, kad tā boikotēja olimpiskās spēles Maskavā. Kā arī tā ir piedalījusies visās ziemas olimpiskajās spēlēs.
ASV sportisti visās olimpiskajās spēlēs kopumā ir ieguvuši 2959 olimpiskās medaļas. No tām 2629 ir iegūtas vasaras olimpiskajās spēlēs un 330 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. ASV ir viss olimpiskajām medaļām bagātākā valsts. Kā arī ASV ir ar visvairāk zelta medaļām vasaras olimpiskajās spēlēs. No sporta veidiem visvairāk medaļu ir vieglatlētikā (827 medaļas) un peldēšanā (578 medaļas). Ar medaļām visbagātākais ASV sportists ir peldētājs Maikls Felpss, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 28 medaļas. Viņš ir arī visu laiku vistitulētākais olimpietis. ASV nav izdevies izcīnīt olimpisko medaļu tikai dažos sporta veidos: galda teniss, badmintons un rokasbumba.
Rīkotās olimpiskās spēles
ASV kopumā ir rīkojusi 8 olimpiskās spēles (4 vasaras olimpiskās spēles un 4 ziemas olimpiskās spēles) un 2028. gadā rīkos devītās olimpiskās spēles. ASV ir valsts, kas rīkojusi visvairāk olimpiskās spēles.
Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem
• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.
Medaļu tabulas
Skatīt arī: Olimpisko medaļu skaits pēc valsts
Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem
{{legend|#E9D66B| Līderi sporta veidā}}
• Šajā tabulā nav iekļautas divas medaļas — viena sudraba medaļa hokejā un viena bronzas medaļa daiļslidošana, ko ASV sportisti izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem
{{legend|#E9D66B| Līderi sporta veidā}}
Medaļām bagātākie sportisti
''Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot ASV ir ieguvuši piecas vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumos .''
Dilēna veronika
Dilēna veronika (Veronica dillenii) ir augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas vidienē un austrumu daļā, kā arī dažviet Āzijā. Dilēnu veronika ir sastopama arī Latvijā, lai gan ļoti reti, jo Latvija ir uz ziemeļiem no sugas vienlaidu izplatības areāla.
Augs aug nelielās grupās sausās, smilšainās vietās — tīrumos, ceļmalās, gar dzelzceļiem.
Morfoloģija
Dilēna veronika ir lakstaugs ar stāvu, vienkāršu vai maz zarojošu stublāju, kurš ir apmatots ar vienkāršiem matiņiem un dziedzermatiņiem.
Auga lapas pārsvarā ir uz stumbra sēdošas, taču pašas apakšējās mēdz būt ar īsu kātu. Tās ir nespodri zaļas, diezgan biezas, gandrīz kailas, aptuveni 0,5—2 cm garas un 0,4—0,9 cm platas. Lapas stublāja apakšdaļā un vidū ir plūksnaini šķeltas vai dalītas 5—7 daļās, bet augšējās lapas veselas.
Ziedu ķekars ir stublāja vai zaru galā, tas ir blīvs un nav acīm redzami nodalīts no stublāja. Ziedu seglapas ir līdzīgas stublāja lapām, tās garākas nekā ziedkāts. Kauslapas klātas ir ar dziedzermatiņiem. Vainags ir tumši zils. Auglis ir pogaļa ar seklu jomu un garu irbuļa palieku, kas tālu pārsniedz jomu. Katrā pogaļas cirknī 9—13 sēklas. Zied maijā un jūnijā.
Kreišmanis
Kreišmanis var būt:
Stāmerienas iela
Stāmerienas iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas, Mežciema un Teikas apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Brīvības gatvi, blakus tirdzniecības centram "AKROPOLE Alfa" un beidzas krustojumā ar Kuršu ielu. Kopējais ielas garums ir 530 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu un sastāv no 2 līdz 3 braukšanas joslām.
Nosaukta par godu Stāmerienai, apdzīvotajai vieta Gulbenes novada Stāmerienas pagastā.
Vēsture
Iela tika izveidota 20. gadsimta vidū ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.
Ielu savienojumi
Stāmerienas iela ir savienota ar šādām ielām:
Lielvircavas muiža
Lielvircavas muiža (Groß-Würzau) ir bijusī muiža, kuras kungu māja atrodas Lielvircavas ciemā Platones pagastā.
Veco muižas kungu māju no 1803. līdz 1808. gadam cēla tās īpašnieks Dionīsijs fon Klopmans. 1822. gadā muižu nopirka Dītrihs fon Grothuss un 1829. gadā atdāvināja to savai meitai Adelheidei, kura apprecējās ar Vilhelmu fon Hānu. 19. gadsimta vidū kungu māju pārbūvēja klasicisma stilā, saglabājot interjera detaļas.
Pēc 1920. gada zemes reformas muižu sadalīja jaunsaimniecībās, bet kungu māju nodeva pagasta pašvaldībai, kura te ierīkoja izrīkojumu telpas un 1924. gadā pagasta četrklasīgo pamatskolu.
Pēc skolas slēgšanas muižas kungu mājā izveidoja izstāžu zāli un ekspozīciju telpas par muižas un 19. gadsimta modes vēsturi un vēsturiskajiem tērpiem. 2021. gadā kādreizējo muižas īpašnieku dzimtas pēctecis Georgs Pēteris fon Klopmans uz 25 gadiem nodeva muižas kungu mājas labiekārtošanai savu kolekciju ar 19. gadsimta stila mēbelēm, sadzīves priekšmetiem, tekstilijām, gleznām, portretiem, zobeniem un ordeņiem.
Dumpiete
Dumpiete ir ciems Tukuma novada Zentenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7,7 km no pagasta centra Zentenes, 32,2 km no novada centra Tukuma un 101,1 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P128 (Sloka—Talsi), Jurģupes krastā.
Biedrs bērns
"Biedrs bērns" (et) ir 2018. gadā izdota igauņu režisores Monikas Sīmetsas spēlfilma, kas balstīta uz populārās igauņu rakstnieces Lēlo Tunglas autobiogrāfiskajiem romāniem "Biedrs bērns un lielie cilvēki" (Seltsimees laps ja suured inimesed) un "Samts un zāģu skaidas jeb Biedrs bērns un vēstules" (Samet ja saepuru ehk Seltsimees laps ja kirjatähed). Pirmā no šīm grāmatām iznāca Igaunijā 2008. gadā, bet latviešu valodā Guntara Godiņa tulkojumā 2018. gadā.
"Biedrs bērns" ir Monikas Sīmetsas pirmā pilnmetrāžas filma, tā tapusi par godu Igaunijas Republikas 100. dzimšanas dienai.
Filma stāsta par lauku skolotājas meitu Lēlo, 6 gadus vecu meiteni, kuras māti padomju vara deportē uz Sibīriju.
Filma tiek demonstrēta igauņu valodā ar angļu un krievu valodas subtitriem.
Lomās
un citi aktieri.
Filmas operators ir Reins Kotovs, mākslinieks – Jāgups Romets, tērpu māksliniece – Kristīna Ago, grima māksliniece – Tīna Lēsika, montāžas režisors – Tambets Tasuja, skaņu režisors – Matiss Reiss, komponists – Tenu Kervitss. Filmas producente ir Rīna Sildosa.
Cepšu ezers
Cepšu ezers (arī Cepsis, Cepša ezers) ir publisks caurteces ezers Valkas novada Kārķu pagasta austrumos.
Dibens - dūņains, rietumos un dienvidrietumos - smilšains. Krasti lēzeni, rietumos un dienvidrietumos - pieejami. Ezerā ietek četri grāvji, iztek Šēlupīte uz Ķiri. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, ezera meldri, šaurlapu vilkvālītes, grīšļi, dzeltenās lēpes, peldošās glīvenes. Ezerā dzīvo ķīši, ruduļi, raudas, plauži, līdakas, asari un pliči.
Zigmunds
Zigmunds var būt:
Mate
Mate (es, no qu) ir tradicionāls Dienvidamerikas dzēriens ar augstu kofeīna saturu. Īpaši populārs tas ir Argentīnā, kur to kā tradīciju aizsargā likums, Urugvajā, Paragvajā, Bolīvijas Gran Čako reģionā un Brazīlijas Dienvidu reģionā, kā arī mazākā mērā Čīles dienviddaļā, Sīrijā un Libānā. To pagatavo, iemērcot žāvētas mates auga lapas karstā ūdenī.
Mati pasniedz izdobta pudeļķirbja koplietošanas traukā ar metāla salmiņu. Salmiņu Latīņamerikas valstīs sauc par bombilla, portugāļu valodā — par bomba, bet arābu valodā — par bombija vai vispārīgāk par masassa. Salmiņu tradicionāli veido no sudraba. Komerciāli pieejamie salmiņi parasti ir no jaunsudraba (alpaka), nerūsošā tērauda vai dobas cukurniedres. Ķirbi sauc par mate vai guampa, Brazīlijā — par cuia vai cabaça. Pat ja ūdeni ņem no termosa, dzērienu dzer no tradicionālā trauka.
Vēsture
Mati sākotnēji lietoja gvarani un tupī iezemiešu tautas Brazīlijas dienvidos (tai laikā tā bija Paragvajas teritorija līdz Paragvajas karam — no šī fakta ir cēlies matei izmantotā auga zinātniskais nosaukums Ilex paraguariensis). Mate kļuva izplatīta 16. gadsimta beigās, kad Paragvaja kļuva par Spānijas koloniju un mati sāka dzert arī spāņu iebraucēji. 17. gadsimtā mate izplatījās pa Laplatu līdz pat Čīlei, kas to padarīja par Paragvajas galveno eksportpreci, kura izkonkurēja tabaku, kokvilnu un liellopu gaļu. 17. gadsimta 2. pusē jezuītiem izdevās pirmoreiz kultivēt Ilex paraguariensis un ierīkot plantācijas — līdz tam laikam mate tika ievākta un gatavota tikai no savvaļas augiem.
Pēc Paragvajas kara (1864—1870) par galveno mates ražotājvalsti kļuva Brazīlija. Kad 1930. gados Brazīlijas uzņēmēji uzmanību vairāk pievērsa kafijai, kas tolaik sekmīgāk bija izplatījusies Eiropā un citur pasaulē, Argentīna pārņēma līderpozīcijas mates ražošanā.
Mūsdienās Brazīlijā un Argentīnā saražo 90% no visas pasaulē pārdotās mates, bet pārējos 10% saražo Paragvaja.
Kristiāna Lībane-Šķēle
Kristiāna Lībane-Šķēle (dzimusi Kristiāna Lībane ) ir latviešu advokāte un bijusī politiķe. Bijusi 5., 6. un 7. Saeimas deputāte. Bijušā Latvijas Ministru prezidenta Andra Šķēles sieva.
Biogrāfija
Kristiāna Lībane 1989. gadā pabeidza Rīgas 50. vidusskolu. 1992. gadā viņa piedalījās Orhūsas Universitātes politoloģijas kursos, bet 1993. gadā absolvēja Latvijas Universitāti, ieguva bakaulaura grādu jurisprudencē. 1994. gadā viņa piedalījās Londonas Universitātes starptautisko tiesību kursos, savukārt 1998. gadā kļuva par tiesību maģistri Latvijas Universitātē.
1993. gadā Lībane iesaistījās politikā, piedalījās Saeimas vēlēšanās no partijas "Latvijas Ceļš" saraksta. Sākotnēji netika ievēlēta, taču 1995. gada janvārī kļuva par 5. Saeimas deputāti, jo mandātu nolika Ivars Silārs. Darbojās Saeimas Juridiskajā komisijā. 1995. gadā ievēlēta 6. Saeimā, darbojusies Eiropas lietu un Juridiskajā komisijā. 1996. gadā kļuvusi par "Latvijas Ceļa" frakcijas priekšsēdētāja Andreja Panteļējeva vietnieci, bet 1998. gadā — par frakcijas priekšsēdētāju. Tajā pašā gadā ievēlēta 7. Saeimā, atkal darbojusies Eiropas lietu un Juridiskajā komisijā un bijusi frakcijas priekšsēdētāja.
2002. gadā Lībane piedalījās 8. Saeimas vēlēšanās, taču LC nepārvarēja 5% barjeru un netika pārstāvēta Saeimā. 2003. gada janvārī izstājās no partijas, bet aprīlī — iestājās "Tautas partijā". No 2007. gada līdz partijas likvidācijai 2011. gadā atradās partijas valdē. Nav kandidējusi nevienās vēlēšanās.
Privātā dzīve
Kristiāna Lībane ir dzimusi. viņa apprecējās ar uzņēmēju, bijušo Latvijas Ministru prezidentu un "Tautas partijas" dibinātāju Andri Šķēli. Pēc kāzām viņa nomainīja uzvārdu uz Lībane-Šķēle. piedzima dēls Edvards. Brālis - Valdis Lībans, uzņēmējs.
Marvel Cinematic Universe
Marvel Cinematic Universe (saīsināti MCU) ir ASV mediju franšīze un kopīgais visums, kas centrējas ap supervaroņu filmu sēriju, ko producē Marvel Studios un kas ir balstīta uz Marvel Comics radīto komiksu tēlu piedzīvojumiem. Franšīze sevī ietver komiksu izdevumus, īsfilmas, televīzijas seriālus un pilnmetrāžas filmas. Paplašinātais visums, gluži tāpat kā oriģinālais Marvel Universe visums komiksos, tika veidots savienojot vairākus sižeta elementus, notikumus un varoņus.
Marvel Studios visas izdotās filmas iedala "fāzēs", no kurām pirmās trīs fāzes zināmas kā "Bezgalības sāga" un sekojošās trīs fāzes kā "Multivisuma sāga". Pirmā MCU filma ir "Dzelzs vīrs" (2008), kas aizsāka pirmo fāzi un tā noslēdzās ar filmu "Atriebēji" (2012). Otrā fāze sākas ar filmu "Dzelzs vīrs 3" (2013) un beidzās ar filmu "Skudrcilvēks" (2015). Trešā fāze sākās ar filmu "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016) un noslēdzās ar filmu "Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām" (2019). Ceturtā fāze sākās ar filmu "Melnā atraitne" un noslēdzās ar filmu "Melnā Pantera: Vakanda mūžam" (2022). Filma "Skudrcilvēks un Lapsene: Kvantmānija" (Ant-Man and the Wasp: Quantumania, 2023) iesāka piekto fāzi, kas noslēgsies ar filmu Thunderbolts (2024), un sestā fāze sāksies ar filmu Fantastic Four (2024). Sestā fāze un "Multivisuma sāga" noslēgsies ar filmām Avengers: The Kang Dynasty (2025) un Avengers: Secret Wars (2025).
Marvel Television izvērsa visumu līdz televīzijai ar seriālu "Drošības aģenti V.A.I.R.O.G.S", ko 2013. gadā sāka rādīt kanālā ABC, kam sekoja seriāls Marvel's Daredevil straumēšanas platformā Netflix un Runaways platformā Hulu. 2018. gadā kabeļtelevīzijas kanālā Freeform sāka demonstrēt seriālu Cloak & Dagger. Marvel Television producē seriālu Agents of S.H.I.E.L.D.: Slingshot. Katrai filmai un lielākajai daļai seriālu tiek izdoti skaņu celiņu albumi, kuros ir apkopotas jau esošās dziesmas, kas dzirdamas filmā. MCU sevī ietver Marvel Cinematic Universe komiksus, ko izdod Marvel Comics. Tāpat Marvel Studios producē Marvel One-Shots un vīrusu mārketinga kampaņas savām filmām un visumam ar viltotu ziņu pārraidēm WHIH Newsfront.
Filmu sērijas franšīzē šobrīd ir izdotas 31 filma. Tās galvenie varoņi ir Dzelzs vīrs (Roberts Daunijs jaunākais), Halks (Edvards Nortons un Marks Rafalo), Tors (Kriss Hemsvorts), Kapteinis Amerika (Kriss Evanss) un Niks Furijs (Semjuels Džeksons). Fils Kolsons, ko atveido Klarks Gregs, ir sākotnējais MCU personāžs un vienīgais visuma personāžs, kas ir parādījies dažādos visuma mediju formātos.
Samuši (Brigu pagasts)
Samuši ir ciems Brigu pagastā, Ludzas novadā. Atrodas 307 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V519. Ciema apkārtnē atrodas Opuļu svētavots.
Riku Heleniuss
Riku Heleniuss (dzimis ) ir somu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2019) spēlē SM līgas vienībā Jiveskiles JYP.
Greisa Bullena
Greisa Bullena (no; dzimusi ) ir sudāniešu izcelsmes Norvēģijas brīvā stila cīkstone, Eiropas čempione.
Riku Heleniuss
Spēlētāja karjera
2008.—09. gada sezonu sāka ECHL, taču drīz vien sezonu turpināja AHL vienībā Norfolkas "Admirals", un 2009. gada 30. janvārī aizvadīja savu debiju NHL kluba Tampabejas "Lightning" sastāvā. 2009.—10. gada sezonā pēc desmit "Admirals" rindās aizvadītām spēlēm tika iznomāts Zviedrijas Elitsērijas klubam Södertälje SK. Tā rindās viņš aizvadīja arī 2010.—11. gada sezonā.
Greisa Bullena
Biogrāfija
Lai izvairītos no pilsoņu kara, deviņdesmitajos gados Greisas ģimene aizbēga no Sudānas uz Eritreju. Tur 1997. gadā piedzima Greisa un pēc četriem gadiem bēgļa statusā Eritrejā 2001. gadā viņa nokļuva Norvēģijā.
Riku Heleniuss
Spēlētāja karjera
2011. gada vasarā Heleniuss noslēdza līgumu ar SM līgas vienību Jiveskiles JYP, komandas rindās izcīnot Somijas čempiona titulu un iegūstot arī līgas labākā vārtsarga balvu. Pēc JYP sastāvā aizvadītās sezonas Heleniuss noslēdza divu gadu līgumu ar "Lightning". 2012.—13. gada sezonu aizvadīja AHL vienībā Sirakjūsas "Crunch", taču 2013.—14. gada sezonas gaitā no tās rindām tika izkonkurēts. Februārī viņa līgums tika izpirkts.
Kārļa tilts
Kārļa tilts (cs) ir Vltavas upi šķērsojošs tilts Prāgā, Čehijā.
Tilta celtniecība tika sākta 1357. gadā karaļa Kārļa IV valdīšanas laikā un pabeigta 15. gadsimta sākumā. Kārļa tilts aizvietoja veco Judītes tiltu, kas tika uzbūvēts no 1158. līdz 1172. gadam un kuru nopostīja plūdi 1342. gadā.
Sākotnēji tika saukts par Akmens tiltu (Kamenný most) vai Prāgas tiltu (Pražský most), pašreizējais nosaukums kopš 1870. gada. Līdz pat 1841. gadam šis bija vienīgais tilts, pār ko šķērsot Vltavu. Kārļa tilts bija svarīgākais Prāgas pils savienojums ar Prāgas vecpilsētu un blakusesošajām teritorijām. Šis savienojums padarīja Prāgu par nozīmīgu tirdzniecības ceļu starp Rietumu un Austrumu Eiropu.
Tilts ir 515 metru garš un 10 m plats. Uz tilta atrodas 30 dažādas statujas un skulptūras, visas ir tikušas aizvietotas ar to kopijām mākslas darbiem radušos bojājumu dēļ. Lielākā daļa statuju tikušas izveidotas laikā no 1683. līdz 1714. gadam. Ievērojamākie ir Kārļa tilta Vecpilsētas tornis, Svētās Luitgardes un Svētā Jana Nepomuka skulptūra.
Alina Tarahoviča
Alina Tarahoviča (pl; dzimusi Slupskā) ir Polijas FIDE meistare šahā (1992).
Biogrāfija
1990. gados bijusi viena no perspektīvākajām Polijas jaunajām šahistēm. Daudzkārtējā Polijas jauniešu šaha čempionātu dalībniece dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījusi 5 medaļas: divas zelta (1993. gadā U12 vecuma grupā un 1997. gadā U16 vecuma grupā) un trīs sudraba (1991. gadā U10 vecuma grupā, 1992. gadā U12 vecuma grupā un 1995. gadā U14 vecuma grupā). Vairākkārt pārstāvējusi Poliju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. Lielāko panākumu guvusi 1992. gadā Rimavskā Sobota, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā un kļuvusi par FIDE meistari sievietēm (WFM). 1995. gadā Verdenā izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā.
Kopš 2000. gada vairs nepiedalās šaha turnīros.
Miķelis (nozīmju atdalīšana)
Miķelis var būt:
Lāci (Jaunpiebalgas pagasts)
Lāci ir ciems Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P33.
Mazā Stērstu iela
Mazā Stērstu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Mazā Stērstu iela sākas krustojumā ar Bauskas ielu un beidzas krustojumā ar Dignājas un Stērstu ielu.
Ielu savienojumi
Mazā Stērstu iela ir savienota ar šādām ielām:
Sabiedriskais transports
Kopš 2016. gada 1. jūlija pa ielu kursē 60. maršruta autobusi. Autobusi kursē visas ielas garumā no Bauskas ielas krustojuma līdz Stērstu ielas krustojumam.
Ēkas vadības sistēma
Ēkas vadības sistēma (ĒVS) ir ēkas automatizācijas iekārtu un sistēmu vadības sistēma, kas darbojas pēc dalītās vadības sistēmas principiem. Tā kontrolē ēkas siltuma, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas, apgaismojuma, ugunsaizsardzības, drošības, elektroenerģijas kontroles un citas inženiertehniskās sistēmas.
Sistēmas struktūra
Ēku automatizācijā pielietotās sistēmas atšķiras rūpniecības objektiem, sabiedriskām ēkām, biroju kompleksiem, viesnīcām, daudzdzīvokļu ēkām, vienģimenes mājām u.c. Vienotā sistēmā var apvienot arī vairākas ēkas un ārpus ēkām esošus objektus.
Ēkas vadības sistēma komponentes var kontrolēt tieši, bet parasti tiek ierīkota vairākos līmeņos.
Kopnes un protokoli
Zemākiem līmeņiem mezglu savienošanai izstrādātas dažādas kopnes un protokoli. Ēku automātikā dominē patentētā aparatūra, bet aizvien populārāka kļūst atvērtie standarti. Daļa iekārtu ir ar ierobežotām kontroles iespējām un nesavietojamas ar citām sistēmām. Programmatūru bieži vien nevar integrēt ar citu izstrādātāju pakotnēm.
Populārākās kopnes un protokoli:
Kontrolieri
ĒVS izmantotie kontrolieri parasti ir nelieli, specializēti datori ar ievades un izvades iespējām. Ievade ļauj kontrolierim nolasīt sensoru datus, slēdžu stāvokli un citu informāciju. Izvade ļauj kontrolierim nosūtīt komandas un kontroles signālus izpildaparātiem un citiem sistēmas mezgliem.
Kontrolierus var iedalīt trīs kategorijās: programmējami loģiskie kontrolieri, sistēmas un tīkla kontrolieri, gala ierīču kontrolieri. Vēl var būt papildu ierīces, kas nodrošina trešās puses sistēmas integrēšanu ēkas vadības sistēmā. Gala ierīču kontrolieri paredzēti vienkāršu ierīču vadībai (piemēram, apgaismojumam ķermenis, ventilators).
Sensori
Mainīgu parametru nolasīšanai izmanto analogās ievades ierīces. Piemēram, atkarībā no mērāmās temperatūras, termistoram strāva mainās no 4 līdz 20 mA un spriegums no 0 līdz 10 voltiem. Analogais lielums analogciparu pārveidotājā tiek pārveidots ciparu signālos, ko var pārsūtīt kopējā kopnē un apstrādāt kontrolieris. Daudzos gadījumos ievadlielumu ciparu signālā var iegūt tieši, piemēram, kontakta saslēgšanās vai atvienošanās, rotācijas dati kā impulsu frekvence.
Sensors datus kontrolierim var nodot tieši. Biežāk gan tiek izmantota kopne, tad sensora datus nodod kopnes sekotājierīce.
Izvadierīces
ĒVS izvadierīces ir izpildaparāti, kas tiek darbināti, tos ieslēdzot / izslēdzot vai iedodot tiem analogu / ciparu vadības signālu. Piemēram, sistēma var ieslēgt āra apgaismojumu, kad ar fotoelementu (ievadierīce) tiek noteikta tumsas iestāšanās.
Ievades un izvades funkcijas var būt apvienotas vienā ierīcē. Piemēram, atsevišķā telpā apgaismojuma kontrolei (atsevišķu zonu ieslēgšana, izslēgšana, gaismas intensitātes regulēšana) var būt izvietots vadības panelis.
Mellenes
Parastās mellenes (Vaccinium myrtillus) jeb Latvijā vienkārši mellenes ir daudzgadīgi ēriku dzimtas augi, kas veido krūmājus (mellenājus) ar tumši zilām ogām. Mellenes ir tuvu radnieciskas citiem, ārēji līdzīgiem melleņu ģints augiem: Amerikas mellenēm (Vaccinium cyanococcus) un zilenēm (Vaccinium uliginosum). Mellenes dabiski aug visā Eiropā, Āzijas ziemeļos, Grenlandē, arī Ziemeļamerikas rietumos. Mellenes aug skābā augsnē, visbiežāk priežu mežos, bieži arī cita veida mežos, purvos un izcirtumos.
Melleņu ogas ir ēdamas, tās izmanto pārtikā, it īpaši miltu konditorejas izstrādājumos, dzērienos un saldumos. Mellenes izmanto arī tradicionālajā medicīnā: sirds slimību ārstēšanai, redzes uzlabošanai, caurejas novēršanai un dažādiem citiem gadījumiem.
Apraksts
Parastā mellene ir lakstaugs, kas dažreiz tiek pieskaitīts vasarzaļajiem sīkkrūmiem.
Daudzgadīgs, augstums atkarībā no augtenes un vecuma 15-50 cm. Stublājs stāvs, zaļš, vasaras beigās mazliet koksnains, šķautņains. Zari arī šķautnaini. Lapas olveidīgas (garums 1-2,5 cm, platums 0,5-1,5 cm), uz stublāja un zariem pamīšus, to kātiņš ļoti īss. Plātnes mala sīkzobaina, gals nosmailināts. Ziedi nokareni, plati kausveida, pa vienam lapu žāklēs. Kauslapas zaļas, saaugušas, īsas. Vainaglapas saaugušas, zaļgansārtas, galā atlīkušas, garumā 0,4-0.7 cm. Irbulis parasti mazliet pārsniedz vainagu. Auglis — apaļa (diametrā 0,6-1 cm), zili melna oga ar apsarmi. Zied maijā. Ogas nogatavojas jūlija beigās, augustā.
Cēsu novads
Cēsu novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Cēsu novads, Amatas novads, Jaunpiebalgas novads, Līgatnes novads, Pārgaujas novads, Priekuļu novads un Vecpiebalgas novads. Robežojas rietumos ar Siguldas novadu, dienvidos ar Ogres novadu, dienvidos un dienvidaustrumos ar Madonas novadu, austrumos ar Gulbenes un Smiltenes novadiem, ziemeļos ar Valmieras novadu un ziemeļrietumos ar Limbažu novadu. Novada centrs atrodas Cēsu pilsētā.
Teritoriālais iedalījums
Cēsu novada pašvaldības teritorija iedalās 7 apvienībās, apvienību iedalījums ir šāds:
Jaunpiebalgas apvienība: Jaunpiebalgas pagasts, Zosēnu pagasts;
Līgatnes apvienība: Līgatnes pilsēta, Līgatnes pagasts;
Pārgaujas apvienība: Raiskuma pagasts, Stalbes pagasts, Straupes pagasts;
Priekuļu apvienība: Liepas pagasts, Mārsnēnu pagasts, Priekuļu pagasts, Veselavas pagasts;
Vecpiebalgas apvienība: Dzērbenes pagasts, Inešu pagasts, Kaives pagasts, Taurenes pagasts, Vecpiebalgas pagasts.
Daba
Cēsu novada dienvidu un dienvidaustrumu daļa atrodas Vidzemes Centrālajā augstienē (augstākie punkti — Elkas kalns 261 m un Brežģa kalns 255 m), rietumos ir Ziemeļrietumu Vidzemes pacēlums, ziemeļos — Vidusgaujas ieplaka. Divas trešdaļas novada virsmas aizņem pauguraines. Augsnes — vāji un vidēji podzolētās uz smilšmāla vai mālsmilts cilmiežiem. Meži 1981. gadā aizņēma 44% toreizējās rajona teritorijas. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Cēsis), grants (Āraiši, Pāvuli, Plukši), devona māls (Liepa, Gārša, Glūda, Murleja), kūdra (lielākie kūdras purvi — Lielais purvs, Lielais Unguru purvs). Rietumos un ziemeļrietumos Gaujas nacionālais parks.
Vidējā temperatūra janvārī -6 °C, jūlijā 16 °C. Nokrišņi 650-700 mm gadā.
Upes
Upes gandrīz visas pieder Gaujas baseinam, lielākās — Amata, Līgatne, Brasla. Dienvidu daļā Daugavas pietekas — dienvidaustrumos Ogre, dienvidrietumos Bērzupe un Mergupe.
Ūdenstilpes
Vairāk nekā 200 ezeru ar platību virs 1 hektāram, lielākie — Alauksts (7,47 km²), Inesis (5,2 km²), Ungurs (3,94 km²).
Vēsture
Teritorija apdzīvota kopš akmens laikmeta. Uz 13. gadsimta sākumā tā bija sadalīta latgaļu un lībiešu Autīnes, Idumejas un Tālavas zemēs. Gauja tika izmantota kā tirdzniecības ceļš. 13. gadsimtā novadu pakļāva krustneši un sadalīja starp Rīgas arhibīskapiju un Livonijas ordeni. Pēc Livonijas kara 1560. gados nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistē, pēc 1629. gada Zviedru Vidzemes pārvaldē. Lielā Ziemeļu kara laikā tā teritoriju iekaroja Krievijas Impērija un 1721. gadā iekļāva to Rīgas guberņā. Kopš 1918. gada ietilpst Latvijas Republikā.
Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās
Baltiņu kalns
Baltiņu kalns ir grēdveida paugurs Vidzemes augstiene Aronas paugurlīdzenumā. Izvietojies Praulienas pagasta rietumos pie robežas ar Lazdonas un Mārcienas pagastiem. Paugura garums ap 1,3 km, izstiepts dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā. Rietumu nogāze lēzena, pārējās stāvas. Austrumu nogāzē smilts un grants karjers. Dienvidu pakājē Baltiņu ezers un Melnezers, kā arī Baltiņu ciems.
Sanaude
Sanaude ir ciems Sutru pagastā, Līvānu novadā. Atrodas 192 km attālumā no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P63.
Moločna
Moločna (uk) ir upe Ukrainā, Zaporižjas apgabalā. Sākas ziemeļos no Moločanskas pilsētas, saplūstot Tokmakas un Činhulas upītēm. Tek dienvidu virzienā pa Pieazovas zemieni. Ietek Azovas jūras Moločnas limānā. Upes garums kopā ar no Pieazovas augstienes iztekošo Tokmaku ir 197 km. Ziemā upe bieži izžūst, veidojot purvu, kas aizaug ar niedrēm. Pārsvarā sniega barošanās (līdz 80% no gada noteces pavasara periodā). Moločnas ūdenim raksturīga augsta mineralizācija. Ledus sega ir nestabila. Nozīmīgs upes posms ir regulēts (3 ūdenskrātuves un daudzi dīķi). Ūdens tiek izmantots sadzīves patēriņam un lauksaimniecībai; zivju audzēšana. Lielākās pilsētas krastos ir Melitopole, Moločanska un Tokmaka. Lejpus Melitopoles upes ielejā vairākas aizsargājamās dabas teritorijas. Pie Mirnes pilsētciemata upes labajā krastā arheoloģisks piemineklis Kamjana Mohila; tajā atrasti petroglifi, kas datēti sākot no vēlā paleolīta līdz viduslaikiem.
Zariņi (Jaunpiebalgas pagasts)
Zariņi ir ciems Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.