cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donalds Glovers
Donalds Makinlijs Glovers (en, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, kinoproducents, režisors, reperis un dīdžejs. Kā reperis viņš uzstājas ar skatuves vārdu Childish Gambino, savukārt kā diskžokejs — mcDJ. 2016. gadā ieguva Zelta globusa balvu kā labākais televīzijas muzikālā seriāla vai komēdijas aktieris par darbu seriālā Atlanta. Ir filmējies tādās filmās kā "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" (2017) un "Hans Solo: Zvaigžņu karu stāsts" (2018). Kā reperis izdevis trīs mūzikas albumus: Camp (2011), Because the Internet (2013) un Awaken, My Love! (2016).
Džouzdžāna
Džouzdžāna (ps, ) ir viens no trīsdesmit četriem Afganistānas vilajetiem. Ziemeļos robežojas ar Turkmenistānu, austrumos ar Balhas vijaletu, dienvidos ar Sarepolas provinci, bet rietumos atrodas Farjabas province. Džouzdžāna sadalīta 11 rajonos un tajā dzīvo aptuveni 512 100 iezīvotāju. Provinces galvaspilsēta ir Hādže Dokūha.
Vēsture
No 16. gadsimta sākuma līdz 18. gadsimta vidum teritorija ietilpa Buhāras hanistē. Ap 1750. gadu teritoriju iekaroja Ahmadšahs Abdalī un iekļāva to Duranī impērijā. Angļu-afgāņu kari šo apgabalu neskāra.
Slostova
Slostova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 5 km no novada centra Baltinavas un 261 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Zvaigas upes krastā.
Jaunais pāvests
Jaunais pāvests (en) ir Itālijas televīzijas seriāls angļu valodā, ko izveidojis un režisējis Paolo Sorrentīno pēc Sky Atlantic, HBO un Canal+ pasūtījuma. Seriālā galvenās lomas attēlo Džūds Lo un Daiena Kītone.
Seriāla pasaules pirmizrāde notika 2016. gada 3. septembrī 73. Venēcijas kinofestivālā, kur ārpus konkurs a tika demonstrētas pirmās divas sērijas. Tā bija pirmā reize festivāla vēsturē, kad tā programmā bija iekļauts televīzijas seriāls. Televīzijas pirmizrāde notika 2016. gada 21. oktobrī Itālijas Sky Atlantic kanālā. 20. oktobrī Wildside producents Lorenco Mjeli paziņoja, ka tiek gatavota arī seriāla otrā sezona.
Seriālā izmantoti arī latviešu komponista Pētera Vaska skaņdarbi.
Seriāls Latvijā pieejams ar nosaukumu "Jaunais pāvests" un skatāms MTG ViaPlay un Lattelecom Shortcut platfromā.
Dakota (grupa)
"Dakota" ir latviešu kantrī mūzikas grupa, kas 1996. gadā izveidojās no poproka grupas "Dālderi".
Vēsture
Bauskas vokāli instrumentālais ansamblis "Dālderi" izveidojās 1979. gadā, kļuva populārs ar dziesmu "Dzeltenie aizkari", aranžēja un ieskaņoja Raimonda Paula dziesmas izrādei "Nāc pie puikām!" ("Ēzelītis", "Verakoko", "Anno Domini", "Nepareizā dziesma").
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas atjaunotā grupa "Dālderi" 1993. gadā apceļoja Lietuvas klubus un uzstājās dažādos koncertos ar dziesmām angļu valodā. Par "Dakotas" dzimšanas dienu var uzskatīt 1996. gada 29. novembri, kad grupa ar šo nosaukumu uzstājās Viļņas muzikālajā naktsklubā Langas.
2002. gada vasarā "Dakota" izdeva albumu "Klaidoņa pasakas", kas 2003. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas vērtējumā ierindojās pirmajā pieciniekā nominācijā "Gada labākais rokmūzikas albums".
Sastāvs
Pirmajā "Dakotas" sastāvā bija agrākais "Dālderu" dziedātājs un ģitārists Edvīns Zariņš un basģitārists Valdis Ozols, kā arī ģitārists Vīgants Murelis (agrāk grupā "Odis") un bundzinieks Vilnis Strods (spēlējis Pita Andersona "Arhīvā"). Albumus "Klaidoņa pasakas", “Vakariņas 5atā” un “Viss vēl būs” ierakstīja Edvīns Zariņš, Igors Noskovs (taustiņi, agrāk "Rebel"), Jānis Retenais (basģitāra), Māris Dinduns, Aleksands Šlujevs (vijole, mutes ermoņikas) un Gundars Lintiņš (agrāk "Rebel", tagad "Credo"), Ilvars Manfelds (sitaminstrumenti)
Grupā "Dakota" muzicējis dziedātājs, ģitārists un dziesmu autors Edvīns Zariņš (balss, ģitāra), Raitis Keišs (balss, basģitāra), Ilvars Manfelds (sitamie instrumenti), Aleksandrs Šlujevs (piebalss, mutes harmonikas), Artūrs Palkevičs (taustiņinstrumenti, piebalss), Vīgants Murelis (ģitāra) un Gatis Ivans (ģitāras, piebalss).
2022. gada janvārī nomira grupas līderis Edvīns Zariņš. Kopš tā brīža grupa turpina darbību.
Melnais mušķērājs
Izplatība
Melnais mušķērājs ir plaši izplatīts ligzdotājs lielākajā daļā Eiropas, izņemot tās dienvidu daļu. Piemēram, melnais mušķērājs neligzdo Itālijā un Balkānos. Rietumeiropā sastopams fragmentāri. Ārpus Eiropas ligzdo Sibīrijā līdz Jeņisejas augštecei. Ziemo Āfrikā, uz dienvidiem no Sahāras.
Latvijā
Melnais mušķērājs arī Latvijā ir parasts un izplatīts ligzdotājs. Līdzīgi bieži novērojams arī ceļošanas laikā. Latvijā sastopama nominālpasuga Ficedula hypoleuca hypoleuca. Melnais mušķērājs var dzīvot gan kultūrainavā (parkos un dārzos), gan lielā, biezā mežā.
Izskats
Melnais mušķērājs ir neliels vai vidēji liels, kompakts mušķērājs. Augumā līdzīgs baltkakla mušķērājam, bet salīdzinoši ar nedaudz īsākiem spārniem. Ķermeņa garums 12—14 cm, spārnu plētums 22—24 cm, svars apmēram 10—22 g.
Melnais knābis, kā visiem mušķērājiem, pie pamatnes ir plats, bet knābja gals ir smails. Tā ir tipiska kukaiņēdāju putnu, kas medī lidojošus kukaiņus, knābja forma. Arī kājas ir melnas, acis tumši brūnas.
Uzvedība
Melnais mušķērājs visbiežāk sastopams lapu koku mežā, parkos un dārzos, priekšroku dodot ozoliem. Tas ir izteikts gājputns. Migrācijas lidojumi notiek nakts laikā, veicot garas distances. Tēviņi ligzdošanas vietās ierodas pirms mātītēm. Ligzdo galvenokārt zemienēs vai paugurainās ainavās. Uztraukuma brīžos rausta asti un spārnus.
Ligzdošana
Ligzdošanas sezona, atkarībā no izplatības reģiona, sākas periodā no aprīļa beigām līdz jūnija sākumam. Sezonā viens perējums, ļoti retos gadījumos divi perējumi. Melnie mušķērāji parasti veido monogāmus pārus un sezonas laikā ir teritoriāli. Reizēm tēviņš olu perēšanas laikā izveido otru ligzdošanas teritoriju, blakus jau esošajai, cenšoties piesaistīt vēl kādu mātīti. Tas nav tipiski, bet vietām novērojams samērā bieži. Šāda tēviņu uzvedība novērota vietās, kur ligzdojošo pāru blīvums ir ļoti zems. Turklāt vairākas mātītes piesaista tikai vecākie tēviņi.
Ligzdu būvē tikai mātīte, to gatavojot no priežu mizas plāksnītēm, sausiem zāles stiebriņiem un sausām lapām. No iekšpuses ligzda izklāta ar dzīvnieku vilnu un smalkiem stiebriņiem. Ligzdo dobumos vai būrīšos 2—10 m augstumā no zemes. Tā ir vienīgā putnu suga, kura ligzdai par pamatmateriālu izmanto priežu mizas (vairāk par 50%). Reizēm melnais mušķērājs ieņem zīlītes ligzdu, tās olas pārklājot ar priežu mizas gabaliņiem. Zīlītes pēc tam vairs neatpazīst savu ligzdu un to pamet. Ja mušķērājiem tiek uzstādīti būrīši, tad jāievēro, ka tam jābūt atveramam, lai to varētu regulāri iztīrīt.
Dējumā ir 4—10 zilzaļas olas, tipiski 5—8 olas. Inkubācijas periods ilgst 13—15 dienas, perē tikai mātīte. Par mazuļiem parasti rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido apmēram 14—17 dienu vecumā. Vecāki turpina barot jaunos putnus vēl vienu nedēļu.
Sistemātika
Melnajam mušķērājam ir 3 pasugas:
Treienbrīcene
Treienbrīcene (de) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī uz dienvidrietumiem no Berlīnes.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1217. gadā. 1537. gadā pilsētā sludināt ieradās Mārtiņš Luters. Tā kā pieeja baznīcai tika bloķēta, viņš esot noturējis zem liepas pilsētā, kurš līdz mūsdienām saglabājis nosaukumu Lutera liepa. 19. gadsimtā pilsētas apkaimē darbojās vairākas tekstilrūpnīcas. Otrā pasaules kara beigās pilsētas apkaimē notika sīvas kaujas. 1945. gadā pilsētu ieņēma Sarkanā armija, kas netālu esošajā mežā noslepkavoja no 30 līdz 166 pilsētas iedzīvotājiem. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradās VDR.
Cilvēki
Treienbrīcene ir reformācijas darbinieka Mārtiņa Kemnica (Martin Chemnitz, 1522—1586) un boksera Henrija Maskes (Henry Maske, 1964) dzimtā pilsēta.
Adamovas ezers (dabas parks)
Adamovas ezera dabas parks ir īpaši aizsargājama dabas teritorija Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Iekļauj Adamovas ezeru, daļu Vizuleita ezera un Burzavas pauguraines daļu starp šiem ezeriem ar 203,5 m augsto Sarkaņkolnu. Aizsargājamā teritorija izveidota 1977. gadā kā kompleksais dabas liegums 441 ha platībā «Adamovas ezers ar apkārtējo ainavu», 1998. gadā reorganizēts par dabas parku. Natura 2000 teritorija.
Dabas parks ir nozīmīgs eitrofo ezeru aizsardzības teritorija. Adamovas ezers un tā apkārtne ir barošanās vieta vairākām sikspārņu sugām, tajā skaitā Eiropas nozīmes sugai — dīķa naktssikspārnim. No Eiropas nozīmes aizsargājamiem biotopiem sastopami dabīgi eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju, melnalkšņu staignāji, boreālie meži, jaukti platlapju meži. Populāra atpūtas vieta.
Ūsikaupunki
Ūsikaupunki (fi; sv — "Jaunā pilsēta") ir pilsēta un pašvaldība Somijas dienvidrietumos, Varsinaissomi, Botnijas līča krastā. Ūsikaupunki dzīvo 15 687 iedzīvotāji (2013. gada 28. februārī). Pašvaldībā 98,8 % iedzīvotāju runā somu valodā.
Pilsētu 1617. gada 19. aprīlī dibināja Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs.
Lielā Ziemeļu kara laikā 1713. gadā Krievijas karaspēks ieņēma Somijas teritorijas dienviddaļu, tai skaitā arī Ūsikaupunki. 1721. gadā Ūsikaupunki (Nystad) noslēgts Nīštates miera līgums starp Krievijas caristi un Zviedrijas karalisti, kas izbeidza Lielo Ziemeļu karu starp šīm valstīm. Kara laikā pilsēta bija sagrauta, bet tā drīz tika atjaunota, un iedzīvotāju skaits pieauga.
19. gadsimtā pilsētā uzplauka kuģniecība un kuģu būve. Pēc 1855. gada ugunsgrēka pilsēta tika pārplānota, ko veida arhitekts Georg Theodor von Chiewitz.
1924. gadā atklāta dzelzceļa līnija uz Turku. 1950. un 1960. gados Ūsikaupunki pilsēta ieguldīja investīcijas transporta un ostas attīstībā, kas ļāva ienākt rūpniecībai. Ūsikaupunki laika gaitā pievienotas pašvaldības: Uudenkaupungin maalaiskunta (1969), Pyhämaa (1974), Lokalahti (1981) un Kalanti (1993).
Kopš 1960. gadiem pilsētā atrodas Valmet Automotive rūpnīca, kurā izgatavo automašīnas pēc citu uzņēmumu pasūtījuma. Uzņēmumam Yara Suomi pašvaldībā atrodas mēslojuma ražošanas rūpnīca. Pilsētā atrodas kuģu būvētava Uudenkaupungin Työvene, kas izgatavo kuģus līdz 100 m garumā. 2011. gadā Ūsikaupunki uzņēmums Finnprotein sāka celt Eiropā lielāko sojas rafinēšanas fabriku, kuru plānots atklāt 2013. gada rudenī.
Šķēdes atsegums
Šķēdes atsegums ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Kuldīgas novada Vārmes pagastā uz ziemeļaustrumiem no Vārmes, Šķēdes upes kreisajā krastā pie Šķēdes dzirnavu ezera.
Tas ir augšējā devona Famenas stāva Mūru svītas smilšakmeņu atsegums. Mūru svītas stratotips. Atsegums ir vairāki zemi atsegumi un viens augstāks — 1,8 līdz 6 metri augsts.
Augusts Sukuts (revolucionārs)
Augusts Sukuts (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un lielinieku partijas vadošs darbinieks. LSPR Valsts kontroles komisārs (1919).
Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 24. augustā Rīgā strādnieka ģimenē. Strādāja Rīgas Centrālā pasta un telegrāfa kantorī. 1900. gadā iestājās nelegālajā Rīgas sociāldemokrātu pulciņā (segvārdi Andžs, Septembrs), no kura 1904. gadā izveidojās Latviešu sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP). Piedalījās 1905. gada revolūcijas notikumos Rīgā, no 1906. gada bija LSD Rīgas organizācijas komisijas loceklis. Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Maskava, kur piedalījās Oktobra revolūcijas notikumos.
Latvijas brīvības cīņu laikā bija Stučkas valdības Valsts kontroles komisārs un LSPR Centrālās izpildkomitejas loceklis. Pēc Rīgas ieņemšanas 1919. gada maijā Sukutu apcietināja un ieslodzīja Rīgas Centrālcietumā. Niedras valdībai pakļautā vācu kara tiesa 28. maijā viņam piesprieda nāvessodu, ko izpildīja 30. maijā.
Torsteins Veblens
1884. gadā ieguva doktora grādu Jeila Universitātē ar diplomdarbu Ethical Grounds of a Doctrine of Retribution. 1900. gadā ieguva profesora palīga vietu Čikāgas Universitātē. 1899. gadā publicēja grāmatu "Bezdarbīgās šķiras teorija" (The Theory of the Leisure Class), bet 1904. gadā — The Theory of Business Enterprise, kas padarīja viņu pazīstamu. 1906. gadā pārgāja uz Stenforda Universitāti, bet drīz to pameta. No 1911. līdz 1918. gadam darbojās Misūri Universitātē. Pēc Pirmā pasaules kara bija viens no augstskolas t.s. Jaunās skolas (The New School) Ņujorkā dibinātājiem.
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 800 metri vīriešiem
800 metri vīriešiem bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 14. un 16. jūlijā, Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 18 sportisti no septiņām valstīm. Vairāk nekā puse no sportistiem pārstāvēja ASV.
Sacensības bija sadalītas divās kārtās. Kvalifikācija notika 14. jūlijā, kad bija trīs priekšskrējieni, no kuriem katra priekšskrējiena divi labākie sportisti kvalificējās fināla kārtai. Fināls notika 16. jūlijā, un tajā startēja 6 sportisti.
Zelta medaļu ar rezultātu 2:01,2 izcīnīja Lielbritānijas sportists Alfrēds Tisē. Viņš izcīnīja pirmo zelta medaļu Lielbritānijai šajā disciplīnā. Sudraba medaļu ar rezultātu 2:03,0 ieguva ASV sportists Džons Kregans. Savukārt bronzas medaļu ieguva ASV sportists Deivids Hols, kura rezultāts finālā bija 2:03,8.
Pirmo reizi šajā disciplīnā bija pārstāvēta Bohēmija, Dānija un Itālija.
Sacensību laikā tika labots olimpiskais rekords šajā disciplīnā. To kvalifikācijas kārtas pirmajā priekšskrējienā izdarīja ASV sportists Deivids Hols. Viņa uzstādītais jaunais rekords bija 1 minūte un 59 sekundes.
Rekordi
(*) — neoficiālais pasaules rekords
Pārstāvētās valstis un sportisti
800 metru sacensībās startēja 18 sportisti no 7 valstīm. ASV, Bohēmija, Dānija un Itālija pirmoreizi startēja šajā disciplīnā.
Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.
Fredrikstada
Fredrikstada (no) ir pilsēta Estfollā, Norvēģijā. šeit dzīvoja 81 000 iedzīvotāju. Fredrikstada ir sestā lielākā pilsēta Norvēģijā pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētu dibināja Frederiks II.
Kārlis fon Ostenzakens
Kārlis fon der Ostenzakens (de; dzimis, miris ) bija Dundagā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Piltenes apgabala, vēlāk arī Saksijas un Prūsijas valsts darbinieks un diplomāts. Prūsijas Karalistes firsts (1786). Uzbūvējis Dundagas draudzes novada baznīcu (1766).
Dzīvesgājums
Dzimis 1726. gadā Bātas un Dundagas muižu īpašnieka pulkveža Johana Ulriha Ostenzakena (1685—1731) un viņa sievas Benignas Elizabetes, dzimušas Firksas (†1734), ģimenē. Pēc tēva nāves mantoja Dundagas, Lielbātas un Mazbātas muižas. Studēja Kēnigsbergas universitātē, 1746. gadā kļuva par Piltenes apgabala landrātu kolēģijas prezidentu (stārastu). 1749.-1751. gadā ieguva savā īpašumā arī Gulbenes (Gulben, Vaiņodes pagasts), Lagzdienas (Laxdienen) un Jaunkampes (Neu-Kampen) muižas.
Septiņgadu kara laikā bija Polijas-Lietuvas kopvalsts un Saksijas sūtnis Zviedrijā (1756-1763), pēc tam Krievijas Impērijā (1763-1768). 1763. gadā viņam piešķīra Svētās Romas impērijas grāfa (Reichsgraf) titulu. No 1768. līdz 1777. gadam viņš bija Saksijas valdības ministrs un valsts sekretārs, slepenpadomnieks.
1777. gadā pārgāja Prūsijas Karalistes dienestā, kur iesākumā bija virskambarkungs, vēlāk — kara ministrs Frīdriha Lielā (1712-1786) galmā. 1785. gadā veica savas dzimtmuižas, Dundagas pils pārbūvi, uzceļot tai trešo stāvu. 1786. gadā viņam piesķīra Prūsijas firsta titulu. Darbojās arī Frīdriha Vilhelma II valdīšanas laikā, kad bija Brandenburgas sūtnis imperatora vēlēšanās Frankfurtē 1790. un 1792. gadā.
Miris Berlīnē, apglabāts viņa celtajā Dundagas baznīcā. 1935. gadā Pieminekļu valde no baznīcas izņēma Ostenzakenu dzimtas muižnieku tēlus un pārveda tos uz Rīgas muzeju pie Doma baznīcas. Dundagas baznīcā saglabājies K. J. fon der Ostenzakena kenotafa fragments.
Belfāsta (filma)
"Belfāsta" (en) ir 2021. gada Apvienotās Karalistes drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kenets Brana. Filmā galvenās lomas atveido Katrīna Balfa, Džūdija Denča, Džeremijs Dornans, Kīrens Haindzs, Kolins Morgans un Džūds Hills.
"Belfāsta" savu pirmizrādi piedzīvoja. Filma tika izrādīta 2021. gada Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika. Filma saņēma kritiķu atzinību par Branas režiju un scenāriju, kinematogrāfiju un aktierspēli. Filmas ienākumi sasniedza vairāk nekā 48 miljonus ASV dolārus.
Filma tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Denča) un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Haindzs). Filma saņēma vienu Oskaru kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". "Belfāsta" tika nominēta arī septiņām Zelta globusa balvām ,11 Kritiķu izvēles balvām un sešām BAFTA kino balvām. Nacionālā kritiķu padome to izvēlējās kā vienu no 10 labākajām 2021. gada filmām.
Gaida Ābele
Gaida Ābele (1931–2023), dzimusi Elksne, bija latviešu bioloģe, botāniķe. Latvijas Universitātes docente, visu savu darba mūžu nostrādājusi LU Bioloģijas fakultātes Botānikas katedrā. Latvijas vaskulāro augu floras un veģetācijas pētniece, dabas aizsardzības zinātniskā pamatojuma speciāliste. Dr. emeritus.
Dzīvesgājums
Mirusi 2023. gada 15. jūlijā, apglabāta Allažu pagasta Stīveru kapos.
Pedagoģiskais darbs
Strādājot Latvijas Valsts Univeristātes Bioloģijas fakultātes Botānikas katedrā, docente Ābele lasīja lekcijas, vadīja laboratorijas darbus un studentu vasaras prakses bioloģijas un ģeogrāfijas studentiem augstāko augu sistemātikā, PSRS augu ģeogrāfijā, ģeobotānikā, mežzinātnē, Latvijas floras aizsardzībā. Viņa bija daudzu diplomdarbu vadītāja un recenzente. Docente Ābele vadīja arī Bioloģijas fakultātes studentu mācību ekspedīcijas uz Askānija Novas biosfēras rezervātu Ukrainā, Vācijas Demokrātisko Republiku, Čehoslovākiju u.c. Daudzi studenti aizrāvās ar botāniku pēc kopīgām ekskursijām ar G. Ābeli uz Slīteres rezervātu, Gaujas nacionālo parku, Krustkalnu rezervātu, dodoties aizsargājamo augu atradņu meklējumos. G. Ābele ir vairāku mācību metodisko materiālu autore un piedalījusies mācību grāmatu sarakstīšanā.
Latvijas vaskulāro augu flora
Gaidas Ābeles ievāktais paparžaugu un ziedaugu herbārijs glabājas Latvijas Universitātes Muzeja herbārijā (RIG).
Dabas aizsardzība
Docente Ābele daudz darījusi dabas aizsardzības jomā Latvijā. Viņa izstrādāja metodiku īpaši aizsargājamo augu atradņu apsekošanai un dokumentēšanai. Šajā darbā viņa iesaistīja studentus, kuri izstrādāja vairākus kursa darbus un diplomdarbus par īpaši aizsargājamo augu izplatību pusei no Latvijas administratīvajiem rajoniem. Inventarizācijas rezultātus un ieteikumus floras aizsardzībai nodeva Mežsaimniecības un mežrūpniecības ministrijai un Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrības rajonu nodaļām. G. Ābeles izstrādātā metodika vēlāk izmantota Latvijas Vides aizsardzības komitejas darbā.
G. Ābele nekad neatteica brīvprātīgajiem dabas aizsardzības aktīvistiem savu zinātnieces padomu. Viņa rakstīja populāros žurnālos par dabas aizsardzības nozīmi un uzstājās ar lekcijām, iesaistījās dabas aizsardzības projektos Allažu pagastā un Siguldas novadā, kur viņas darbs un zināšanas tika augstu vērtētas. Docente Gida Ābele bija Latvijas Botāniķu biedrības biedre kopš 1954. gada un Latvijas PSR Zinību biedrības biedrene un ilggadēja Dabas un vēstures pieminekļu aizsardzības biedrības Floras aizsardzības sekcijas priekšsēdētāja. Viņa organizēja ikgadējā krājuma "Retie augi un dzīvnieki" izdošanu.
Darbi
Gaida Ābele rakstījusi arī Хорология Флоры Латвийской ССР, Flora of the Baltic countries, Latvijas enciklopēdijai, Latvijas mazajai enciklopēdijai, Latvijas padomju enciklopēdijai, Ģimenes enciklopēdijai. Viņas raksti publicēti arī populāros izdevumos kā Dabas un Vēstures Kalendārs. Gaida Ābele bija “Latviešu literārās valodas vārdnīcas” zinātniskā konsultante par botānikas terminoloģiju. Viņa organizēja Dabas un vēstures pieminekļu aizsardzības biedrības izdevuma "Retie augi un dzīvnieki"izdošanu.
Jurģis Klotiņš
Jurģis Klotiņš (dzimis ) ir latviešu mūziķis, kultūras darbinieks un politiķis. Viņš ir 14. Saeimas deputāts, pārstāv partiju Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK".
Dzīvesgājums
Dzimis 1985. gada 17. oktobrī. Mācījās Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā.
J. Klotiņa tēvs Arnolds Laimonis Klotiņš ir muzikologs un pētnieks Latvijas Zinātņu akadēmijas Literatūras, folkloras un mākslas institūtā, arī darbojies politikā, bijis Rīgas domes deputāts.
Bijis kontrabasists Nacionālajā simfoniskajā orķestrī, darbojies vairākās sabiedriskajās organizācijās.
Politiskā darbība
2011 . gadā J. Klotiņš nesekmīgi kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no Nacionālās apvienības saraksta. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Rīgas domē. Kandidēja arī 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā, taču arī šoreiz netika ievēlēts. 2018. gadā viņš kandidēja arī 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts.
2017. gada pašvaldību vēlēšanās J. Klotiņš vēlreiz tika ievēlēts Rīgas domē, tāpat vēlētāju atbalstu saņēma arī 2020. gadā, kad tika ievēlēts ārkārtas vēlēšanās, kandidējot no Nacionālās apvienības un Latvijas Reģionu apvienības kopējā saraksta. Bijis Pilsētas attīstības komitejas priekšsēdētāja vietnieks.
2019. gadā J. Klotiņš kļuva par Valsts prezidenta Egila Levita ārštata padomnieku vēsturiskās atmiņas un piederības jautājumos. Šajā pašā gadā nesekmīgi kandidējis Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
2022. gada Saeimas vēlēšanās J. Klotiņš kandidēja no "Nacionālās apvienības" saraksta, bet sākotnēji netika ievēlēts. 15. decembrī viņam apstiprināja 14. Saeimas deputāta pilnvaras, jo viņa partijas biedre Ināra Mūrniece savas pilnvaras uz laiku nolika, lai darbotos Krišjāņa Kariņa Ministru kabinetā.
Keleta šaurums
Keleta šaurums (en) ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Melvila salu austrumos un Eglintona salu rietumos. Savieno Maklūra šaurumu dienvidos ar Ficviljama šaurumu ziemeļos. Melvila salas krastā no šauruma atzarojas divi plaši līči — 70 km garais Perčesbejs un 55 km garais Ibeta līcis. Nosaukts par godu britu flotes virsniekam Henrijam Keletam.
Paolo Džentiloni
Paolo Silveri Džentiloni (it,, dzimis ) ir Itālijas politiķis, no 2016. līdz 2018. gadam bija Itālijas premjerministrs. Ir bijis žurnālists. Paolo Džentiloni ir viens no Itālijas Demokrātiskās partijas dibinātājiem 2007. gadā, pirms tam bija partijas La Margherita biedrs. Pirms kļūšanas par Itālijas premjerministru Paolo Džentiloni bija valsts ārlietu ministrs (2014–2016), kā arī pēdējais Itālijas sakaru ministrs (2006–2008, amats pēc tam likvidēts).
2019. gadā Itālijas valdība izvirzīja Džentiloni Eiropas Komisijas komisāra amatam. 2019. gada 1. decembrī Džentiloni kļuva par Eiropas Komisijas ekonomikas komisāru Urzulas fon der Leienas komisijā.
Pērtiķu planēta (filmu sērija)
"Pērtiķu planēta" (en) ir filmu sērija, kas stāsta par pasauli, pār kuru valda pērtiķi.
Babri (Riebiņu pagasts)
Babri ir ciems Riebiņu pagastā, Riebiņu novadā. Atrodas 205 km attālumā no Rīgas.
Ciema apkārtnē atrodas komponista Jāņa Ivanova piemiņas akmens.
Šajovāmoša
Šajovāmoša (hu) ir ciems Ungārijas ziemeļaustrumos, Boršodas-Abaūjas-Zemplēna meģē.
Gadzāni
Gadzāni ir ciems Vārkavas novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,7 km no pagasta centra Rimicāniem, 3,6 km no novada centra Vecvārkavas un 210,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi).
Lazārs
Lazārs var būt:
Apmetums
Apmetums ir celtniecības materiāls, kas izgatavots no pildvielām, saistvielas un ūdens. Apmetums tiek uzklāts slapjš un sacietē līdz ļoti blīvai cietai vielai. To izmanto kā dekoratīvu pārklājumu sienām un griestiem, ārsienām, kā arī kā skulpturālu un māksliniecisku materiālu arhitektūrā. Apmetumu var uzklāt uz tādiem celtniecības materiāliem kā metāls, metāla režģi, betons, gāzbetona bloki vai māla ķieģeļi un dubļu ķieģeļi dekoratīviem un strukturāliem nolūkiem.
Sandnesa
Sandnesa (no) ir pilsēta Norvēģijā, Rūgalannes filkē. Pilsētā 2015. gadā dzīvoja 58,7 tūkstoši iedzīvotāju. Sandnesa ir septītā lielākā pilsēta Norvēģijā pēc iedzīvotāju skaita. Sandnesa dibināta.
Mērsraga novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Mērsraga novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Mērsraga novads
Mērsraga novada centrs atrodas Mērsragā. Mērsraga novadā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 2 skrajciemi.
Zilganā baltsamtīte
Zilganā baltsamtīte (la) ir baltsamtīšu ģints sūnas. Iekļauta Eiropas Savienības Biotopu direktīvas īpaši aizsargājamo sugu sarakstā. 2018. gadā Latvijas Botāniķu biedrība izvēlējās zilgano baltsamtīti par "gada sūnu".
Sūnai ir stingrs dakšveidā sazarojies līdz 10 cm garš stumbrs un tā ir gaiši zilgani pelēcīgā nokrāsā. Sastopama daudzviet pasaulē, dažādu mitrumu biotopos. Sūna aug ļoti blīvos, pārsvarā puslodes veida ciņos.
Latvijā sastopama galvenokārt valsts rietumu pusē, piejūras mežos.
Mārupes novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Mārupes novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Mārupes novads sastāv no sastāv no Mārupes pilsētas, kā arī Babītes, Mārupes un Salas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Mārupes novada teritorijā atrodas 43 ciemi.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Babītes pagasts
Babītes pagasta centrs atrodas Piņķos. Babītes pagastā atrodas 22 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 6 vidējciemi, 10 mazciemi, 1 skrajciems un 1 būvējamais ciems.
Mārupes pagasts
Mārupes pagasta un novada centrs atrodas Mārupes pilsētā. Mārupes pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 3 lielciemi, 1 vidējciems, 5 mazciemi un 1 skrajciems.
Salas pagasts
Salas pagasta centrs atrodas Spuņciemā. Salas pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi, 2 mazciemi, 4 skrajciemi un 0 vasarnīcu ciems.
Mačupikču (polārstacija)
Mačupikču (es) ir Peru vasaras polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Karaļa Džordža salas dienvidu piekrastē, Admiralitātes līča ziemeļu galā. Izveidota 1989. gadā un nosaukta par godu senpilsētai Andu kalnos Mačupikču. Pieder Peru Antarktikas institūtam (INANPE). Galvenās pētniecības nozares ir ģeoloģija, bioloģija, klimatoloģija, meteoroloģija. Stacija sastāv no pieciem moduļiem, kas vasaras sezonā spēj nodrošināt 30-40 pētnieku darbu vienlaicīgi.
Emperia Holding
Vēsture
Emperia Holding priekštecis bija Artura Kavas (Artur Kawa) 1990. gada 15. jūnijā dibināts individuālais uzņēmums. Decembrī tika piesaistīts partneris Jaroslavs Vaverskis (Jarosław Wawerski), un uzņēmums tika pārveidots par privāto partnerību Eldorado s.c. Sākumā tas nodarbojās ar pārtikas produktu izplatīšanu. 1991. gadā tika atvērta Eldorado filiāle Riki. 1994. gada 30. novembrī dibināta akciju sabiedrība Eldorado S.A., kas darbojās tajā pašā jomā kā Eldorado s.c. 1994. gadā dibināts uzņēmums ''Eden Sp. z o.o. (tagad Stokrotka''), lai sāktu mazumtirdzniecību. 1995. gadā Eldorado s.c. darbība tika pārtraukta, un tās īpašnieki pārņēma Eldorado S.A. daļu B sērijas akciju; pārējās akcijas ieguva jauni akcionāri Edvards un Gžegožs Vaverski. 1996. gadā atvērts pirmais Stokrotka veikals. 1997. gada novembrī Eldorado S.A. tika pievienots otrs lielākais pārtikas produktu izplatītājs Polijas dienvidaustrumos ''Mad-Max Sp. z o.o.'' 1999. gada janvārī tika piesaistīts jauns investors Polish Enterprise Fund L.P. un reorganizēta Eldorado S.A. grupas kapitāla struktūra.
2000. gada septembrī dibināts meitas uzņēmums Groszek Sp. z o.o. ar mērķi izveidot pārtikas veikalu tīklu pēc franšīzes principa. 2001. gada janvārī dibināts meitas uzņēmums ''Elpro Sp. z o.o'', kam nodeva uzņēmuma grupas nekustamo īpašumu pārvaldīšanu. Aprīlī ''Eden Sp. z o.o. pārdēvēts par Stokrotka Sp. z o.o.'' 2001. gadā veikts Eldorado S.A. sākotnējais publiskais piedāvājums, un 2002. gada janvārī tā akcijas sāka kotēt Varšavas fondu biržā. 2002. gada jūlijā dibināts meitas uzņēmums ''Infinite Sp. z o.o., lai nodrošinātu B2B platformu eHurtownia un eProducent'' atbalstu. 2006. gadā notika apvienošanās ar kapitāla grupu BOS. 2007. gada maijā uzņēmuma nosaukums mainīts uz Emperia Holding S.A.
2011. gada beigās vairumtirdzniecības operācijas (uzņēmums Tradis sp. z o.o.; tagad Eurocash Dystrybucja) tika pārdotas Eurocash grupai. 2015. gadā iegādāts IT uzņēmums itBCG.
2017. gada 23. novembrī noslēgta vienošanās par Emperia Holding akciju pārdošanu Lietuvas tirdzniecības uzņēmumam Maxima Grupė. 2018. gada 4. aprīlī šo pārņemšanu atļāva Polijas Konkurences padome. Darījums pabeigts 18. aprīlī Maxima iegūstot 93,66 % Emperia kapitāldaļu.
Darbības segmenti
Emperia Holding grupas uzņēmumi darbojas trīs segmentos:
Adamovas pleistocēna kūdras atsegums
Adamovas pleistocēna kūdras atsegums (arī Adamovas griezums) ir aizsargājams ģeoloģisks objekts (kopš 1974. gada) Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Izvietojies Daugavas labā krasta stāvkrasta (Adamovas kraujas) pakājē 7 m virs ūdens līmeņa. Ietilpst ģeoloģiskā un ģeomorfoloģiskā dabas pieminekļa «Adamovas krauja» teritorijā.
Atsegums ir reti sastopama starpleduslaikmetā izveidojusies 1—2 metrus bieza mālu un kūdras slāņkopa, kas izsekojama vairākus simtus metru garā krasta joslā zem divām sarkanbrūnas morēnas joslām un vairākiem smilts un grants slāņiem. Paša ap 200 000 gadus senā interglaciālās kūdras slāņa biezums 30—50 cm. Slāņkopa, iespējams, attiecas uz Pulvernieku starpleduslaikmetu.
Literatūrā minēts kopš 1861. gada. Pētījumos atrastas vairāk kā 50 augu sugu makroatliekas. Izpēti traucē noslīdeņi. Piekļuve pa Adamovas dabas taku.
Alphensijas kūrorts
Alphensijas kūrorts (ko, Alpensia rijoteu, ) ir slēpošanas kūrorts Dienvidkorejā. Šeit atrodas trīs 2018. gada ziemas olimpisko spēļu sacensības vietas — distanču slēpošanas un biatlona centrs, tramplīnlēkšanas stadions un kamaniņu un bobsleja trase.
5–10 minūšu brauciena attālumā ar automašīnu atrodas Jonphjonas kūrorts, kur arī norisināsies dažas no 2018. gada ziemas olimpisko spēļu sacensībām.
Kūrorta nosaukums ir radies no vārdiem ‘Alpi’ (알프스) un ‘fantāzija’ (판타지아).
Babri (Rušonas pagasts)
Babri ir ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā. Atrodas 224 km attālumā no Rīgas.
Tropu drudzis
Tropu drudzis, zināms arī kā Denges drudzis, ir akūta tropu infekcijas slimība, kuru izraisa tropu drudža vīruss (dengue virus). Slimību pārnēsā Aedes ģints dzēlējodi. Simptomi ir drudzis, galvassāpes, muskuļu un locītavu sāpes, kā arī uz ādas rodas izsitumi, kas ir līdzīgi masalām. Slimība var izraisīt arī iekšējo asiņošanu.
Ar tropu drudzi galvenokārt slimo tropu un subtropu reģionos Dienvidāzijā, Dienvidaustrumāzijā, Āfrikā, Okeānijā un Latīņamerikā. Pasaules Veselības organizācija lēš, ka ar tropu drudzi ik gadu saslimst no 50 līdz 100 miljoniem cilvēku, no kuriem aptuveni pusmiljons to pārslimo ļoti smagā formā, bet nomirst ap 22 tūkstošiem. Lielākā daļa no mirušajiem ir bērni. Ir zināmi četri dažādi vīrusa serotipi (DENV-1, DENV-2, DENV-3 un DENV-4). Parasti pēc izslimošanas organismam ir imunitāte pret noteiktā tipa serotipu uz visu mūžu. Savukārt, pēc tam saslimstot ar citu serotipu, palielinās smagu komplikāciju risks.
Mikijs Mentls
Mikijs Čārlzs Mentls (en; dzimis, miris ) bija amerikāņu beisbolists, spēlēja centrfīlda un pirmās bāzes spēlētāja pozīcijā. MLB aizvadījis 18 sezonas, pārstāvēja Ņujorkas "Yankees" klubu.
Karjeras laikā 7 reizes "Yankees" kluba sastāvā uzvarējis Pasaules sērijā, kopumā MLB sezonas finālā spēlējis 20 reizes. 20 reizes piedalījies Visu zvaigžņu spēlē. Trīs sezonas ticis atzīts par Amerikas līgas vērtīgāko spēlētāju. Trīs sezonās bija līgas līderis veiktajos mājas skrējienos. Spēlētājs ir uzstādījis vairākus rekordus, tai skaitā par visvairāk Pasaules sērijā veiktajiem mājas skrējieniem (18). Bijis sava laika labāk apmaksātais beisbolists. 1967. gadā sasniedza savu 500. mājas skrējienu, kopumā karjeras laikā veicis 536 mājas skrējienus.
Pēc karjeras beigām bijis "Yankees" treneris. 1974. gadā iebalsots Nacionālajā beisbola slavas zālē. 1998. gadā The Sporting News ierindoja 17. vietā beisbola 100 izcilāko spēlētāju sarakstā, ESPN SportsCentury viņš tika ierindots 37. vietā 50 izcilāko sportistu sarakstā. Iekļauts MLB gadsimta simboliskajā izlasē.
Jespers Jespersens
Karls Lorencs Jespers Jespersens (da; dzimis, miris ) bija dāņu šaha problēmists.
Šaha kompozīcija
Jespers Jespersens publicējis vairāk nekā 2000 šaha kompozīcijas. Viņš sastādīja vecvācu skolas uzdevumus un piederēja pie Vīnes grupas pēctečiem.
Piemērs
1. ♕h6 ♖×h6 2. ♘c4 (draud 3. ♗d2#) 2. ... ♕d5 3. ♗d2+ ♕xd2 4. ♘xa5 ♕d3 5. ♘b3 ♕xb3 pats.
Varžupīte (Pedeles pieteka)
Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Pedelē Valgas pilsētas teritorijā. Gandrīz visa lejtece veido Latvijas un Igaunijas robežu, atdalot Valku no Valgas.
Tadžikistānas futbola izlase
Tadžikistānas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Tadzikistānu starptautiskās futbola sacensībās. Tadžikistānas futbola izlasi pārvalda Tadžikistānas Futbola federācija.
Vārme (nozīmju atdalīšana)
Vārme var būt:
Veru (tautība)
Pēc pētījumu datiem, pasaulē dzīvo apmēram 70 000 veru un gandrīz visi no tiem pastāvīgi dzīvo Igaunijā. Par veru sevi sauc ne tikai Veru apriņķa iedzīvotāji, bet arī daudzi Tallinas, Tartu un citu Igaunijas pilsētu iedzīvotāji.
Karolīne Knotene
Karolīne Ofigstada Knotene (no; dzimusi Trumsē) ir norvēģu biatloniste.
Karjera
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2002. gada. 2016.—2017. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausā. Pasaules kausa sacensībās debitēja Pokļukā ar 75. vietu sprintā. Pirmos punktus PK ieskaitē ieguva Oberhofā, ieņemot 28. vietu iedzīšanā. 2019.—2020. gada sezonā nostiprinājās Norvēģijas pirmās komandas sastāvā. Estešundā izcīnija savu pirmo uzvaru stafetes komandas sastāvā. Piedalījās 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā, kur startēja tikai sprintā, ieņemot 75. vietu.
Kontiolahti, izcīnot 3. vietu sprintā, pirmo reizi individuāli ieguva vietu uz goda pjedestāla PK posmos.
startēja tikai stafetē, kurā Norvēģijas komanda ieguva 4. vietu.
Frederiks Lazārs
Frederiks Lazārs (fr; Marseļa —  Parīze) bija Francijas šahists.
Biogrāfija
Pēc profesijas žurnālists. Dzīvojis Parīzē un regulāri piedalījies pilsētas šaha čempionātā, kurā 1920. gadā izcīnījis uzvaru. Nākamajos gados nav vairs izdevies atkārtot šo panākumu: 1922. gadā palicis 2. vietā, 1927. gadā bijis 13. vietā, 1928. gadā dalījis 10.-11. vietu, 1929. gadā palicis 7. vietā, 1930. gadā dalījis 3.-5. vietu, bet 1933. gadā ieņēmis 10. vietu. Vairākkārt piedalījies arī Francijas šaha čempionātos, kuros 1924. gadā ieņēmis 9. vietu, 1925. gadā dalījis 2.-3. vietu, bet 1926. gadā kopā ar Andrē Šeronu dalījis 1.-2. vietu. Pārstāvējis Franciju 1924. gada neoficiālajā šaha olimpiādē.
Vairāk nekā 100 šaha etīžu autors, daudzas no kurām ir tikušas godalgotas konkursos. Sastādījis arī šaha uzdevumus. 1928. gadā publicējis savu etīžu un uzdevumu krājumu Mes problèmes et études d'échecs ar toreizējā Pasaules šaha čempiona Aleksandra Aļehina priekšvārdu.
Etīdes
Atrisinājums.
'''1. Lf1! Lf3!'''
'''2. Lg2!! Txg2'''
'''3. Txg3! Txg3+'''
4. Kh4 ar patu pēc melno torņa atkāpšanās.
1. Zf4+ Kh6
2. Ze6 (draud 3. Zd8) Te8
'''3. g8D! Txg8'''
4. Zf8 Tg5! (lamatas)
5. Zg6!! ar uzvaru. Pēc 5. e8D? Te5+! 6. Dxe5 melnie glābās ar patu.
Lāšons
Lāš(s)ons (sv  — 'Lāša dēls', no personvārda Lāšs (Lars); sieviešu dzimtē Lāš(s)one) ir izplatīts zviedru cilmes uzvārds, kam dāņu un norvēģu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Larsens (Larsen). Cilvēki ar šo uzvārdu:
Priparšs
Priparšs (lt) ir ar cūkām saistīta dievība lietuviešu mitoloģijā. Poļu vēsturnieks Jans Lasickis (1534—1602) un vairāki 19. gadsimta avoti pauduši uzskatu, ka Priparšs ir žemaišu dievs. Lasickis minējis arī citus „cūku dievus” — Krematu un Kruki.
Petrs Čāslava
Petrs Čāslava (dzimis 1979. gada 3. septembrī) ir čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) Čāslava spēlē Čehijas Ekstralīgas kluba HC Pardubice sastāvā.
Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Čāslava sāka 1997.—98. gada sezonā, kad aizvadīja savu debijas spēli Čehijas Ekstralīgas kluba HC Pardubice sastāvā. Tiesa, nostiprināties komandas rindās Petram izdevās vien piecas sezonas vēlāk, 2002.—03. gada sezonā. 2004.—05. gada sezonā Čāslava komandas sastāvā izcīnīja Čehijas čempiona titulu.
2007.—08. gada sezonu hokejists aizvadīja Krievijas Superlīgas kluba Čerepovecas "Severstal" sastāvā, taču tad atgriezās Pardubicē. 2009.—10. gada sezonas gaitā gan Čāslava pārcēlās uz Zviedrijas Elitsērijas klubu Timrå IK, taču 2010. gada vasarā pievienojās KHL vienībai Maskavas CSKA, tās rindās aizvadot nākamās divas sezonas. 2012.—13. un 2013.—14. gada sezonās spēlēja Čerepovecas "Severstal" sastāvā, 2013.—14. gada sezonā pildot arī komandas kapteiņa funkcijas.
2014. gada aprīlī noslēdza līgumu ar Čehijas Ekstralīgas vienību HC Pardubice.
Čehijas hokeja izlases sastāvā spēlējis sešos Pasaules čempionātos, 2010. gadā izcīnot zelta, bet 2011. un 2012. gados - bronzas medaļas.
Kur gāji, puisīti
Kur gāji, puisīti ir latviešu tautasdziesma Jurjānu Andreja apdarē, kas pirmo reizi atskaņota Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos 1931. gadā.
Tautasdziesmas harmonizējums sacerēts 1914. gadā. Tāpat kā 1895. gada Jelgavas dziesmusvētkos atskaņotajā "Aiz upītes es uzaugu" tajā pārmaiņus izmantotas divas tonāli dažādas melodijas. Kā šo tonālo kontrastu, tā skanīgā, vienkāršā harmonizējuma dēļ šī dziesma kļuva par vienu no iemīļotākajiem Jurjāna tautas dziesmu apstrādājumiem. VII dziesmu svētku programmā tai turklāt bija zīmīga vieta kā priekštecei meklējumiem, ar kādiem tautasdziesmā šais svētkos nāca klajā daži jaunākie komponisti.
Henriks Lāšons
Henriks Edvards Lāšons (sv, izrunā: ; dzimis ) ir bijušais zviedru futbolists, tagad — futbola treneris. Kopš 2020. gada Lāšons ir FC Barcelona trenera asistents.
Futbolista karjera
Futbolista karjeras laikā spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Zviedrijas izlases dalībnieks. Karjeru uzsāka Högaborgs BK kluba jaunatnes klubā. Tur arī uzsāka profesionāļa karjeru, pēc četriem tur aizvadītiem gadiem pārgāja uz Helsingborgs IF vienību. H. Lāšons bija viens no komandas līderiem, kad tā 1993. gadā kvalificējās Allsvenskan līgai. Tad uz četriem gadiem viņš pārgāja uz Nīderlandes klubu Feyenoord, 1997. gadā zviedrs uzsāka karjeru Celtic F.C. klubā, kā sastāvā arī ir aizvadījis lielāko daļu karjeras. Kluba sastāvā aizvadīja 221 spēli, kurā guva 174 vārtus. 2004. gadā viņš pārgāja uz Spānijas FC Barcelona, pēc diviem gadiem atgriezās Helsingborgs IF vienībā, kur arī noslēdza karjeru (2007. gadā viņš tika izīrēts Manchester United FC).
Zviedrijas izlases sastāvā aizvadījis 106 spēles, kurās guvis 37 vārtus. Bijis izlases kapteinis. To pārstāvējis trijos FIFA Pasaules kausos un četros Eiropas čempionātos.
Trenera karjera
2009. gada decembrī kļuva par Landskrona BoIS galveno treneri. Lāšons vadīja komandu, kas spēlēja Zviedrijas otrajā spēcīgākajā līgā Superettan, trīs sezonas. Labāko rezultātu sasniedza 2010. gadā, kad komanda ierindojās piektajā vietā. 2013. gadā strādāja kā trenera asistents Högaborgs BK. 2014. gada sezonā bija Falkenbergs FF galvenais treneris. Klubs bija tikko iekļuvis Allsvenskan, un Lāšonam izdevās saglabāt tam vietu augstākajā līgā.
2015. gadā kļuva par sava agrākā kluba Helsingborgs IF galveno treneri. Pirmajā sezonā izdevās izcīnīt 8. vietu Allsvenskan, bet pēc 2016. gada sezonas komanda izkrita uz Superettan, un Lāšons amatu atstāja. No 2018. līdz 2019. gadam bija Ängelholms FF trenera asistents, bet 2019. gada atgriezās Helsingborg galvenā trenera amatā. 2019. gada 23. augustā nolēma atstāt darbu klubā pēc tam, kad bija saņēmis verbālu uzbrukumu sociālajos medijos pēc zaudējuma trešās līgas komandai Zviedrijas kausa kvalifikācijā.
Spēlētāja karjera
Feyenoord
Barcelona
Helsingborg
Manchester United
Individuālie sasniegumi
Izdegas
Izdegas (arī Izdagas, latgaliešu: Izdagys) ir ciems Vārkavas novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,2 km no pagasta centra Rimicāniem, 7,1 km no novada centra Vecvārkavas un 207,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V675 (Luteru baznīca–Upmala).
Iņupiatu valoda
Iņupiatu valoda vai iņupiaka (Iñupiaq) ir viena no eskimosu–aleutu valodu saimes inuitu valodām. Izplatīta ASV Aļaskas pavalsts ziemeļrietumos un nelielā apmērā Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijās, kur tiek dēvēta par ūmmarmiutunu. Kopš 2014. gada viena no Aļaskas pavalsts oficiālajām valodām.
Izplatība
Iņupiatu valoda ir apdraudēta valoda — no vairāk kā 20 000 iņupiatiem to prot ap 2000 cilvēku, galvenokārt vecāki par 40 gadiem.
Rakstība
Tagadējā ortogrāfija iņupiatu valodai 1946. gadā izveidoja prezbiteriānu iņupiatu mācītājs Rojs Ahmaogaks (Roy Ahmaogak) kopīgi ar amerikāņu lingvistu Jūdžinu Naidu (Eugene Nida). Rakstības divām galvenajām dialektu grupām ir nedaudz atšķirīgas.
Ficviljama šaurums
Ficviljama šaurums (en) ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Melvila salu dienvidaustrumos un Prinča Patrika salu ziemeļrietumos. Dienvidrietumos savienojas ar Krozjē šaurumu un Keleta šaurumu. Pie ziemeļaustrumu ieejas atrodas Emeralda sala. Nosaukts, domājams, par godu britu flotes viceadmirālim Viljamam Ficviljamam Ovenam (William Fitzwilliam Owen).
Inčukalna novada ciemu uzskaitījums
Šajā uzskatījumā apkopoti Inčukalna novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Inčukalna novads sastāv no Inčukalna pagasta un Vangažu pilsētas.
Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.
Inčukalna pagasts
Inčukalna pagasta centrs atrodas Inčukalnā, kas ir arī novada centrs. Inčukalna novadā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 1 mazciems, 1 aprūpes ciems un 2 vasarnīcu ciemi.
Sausās acs sindroms
Sausās acs sindroms ir acu slimību grupa, kas parasti rodas asaru kvalitatīvu vai kvantitatīvu izmaiņu rezultātā radzenes un konjunktīvas nepietiekamas mitrināšanās dēļ. Ar sausās acs sindromu bieži slimo 5-6% populācijas, sasniedzot 6 - 9,8% sievietēm pēc menopauzes un līdz pat 34% vecākiem cilvēkiem. Lielai daļai sieviešu dēļ hormonālajām izmaiņām simptomātika var parādīties grūtniecības, menstruāciju un menopauzes laikā. Arī jebkurš darbs ar lielu redzes piepūli var radīt sausās acs sindromu. Tas skar lielākoties cilvēkus, kas daudz lasa, raksta, strādā ar datoru, kā arī lietojot medikamentus, piemēram, dekongestantus, pretklepus, sirds-asinsvadu sistēmu ietekmējošus līdzekļus, pretsāpju līdzekļus, glikokortikoīdus, kontraceptīvus un diurētiskos līdzekļus.
Biežākie simptomi ir iekaisušas un apsārtušas acis ar graušanas sajūtu. Asarošana pastiprinās vējainā un aukstā laikā, acis ātri nogurst, sāk sāpēt, mēdz būt pārejošas redzes asuma izmaiņas.
Babri (Ilzeskalna pagasts)
Ciema apkārtnē atrodas Sološnīku ezers.
Rīgas iela (Daugavpils)
Rīgas iela ir gājēju iela Daugavpils centrā, viena no pirmajām gājēju ielām Latvijā. 20. gadsimta 70. gadu beigās Rīgas ielu pārveidoja par gājēju ielu, 2009. gadā tika pabeigta Rīgas ielas rekonstrukcija. Rīgas iela sākas netālu no Daugavas, pie krustojuma ar Parādes ielu un beidzas pie Daugavpils Pasažieru parka, krustojumā ar Stacijas ielu. Iela ir vairāk nekā puskilometru gara, tajā atrodas purva bruņurupuča skulptūra (tēlnieks Ivo Folkmanis, 2009. g.), kā arī Latvijā vienīgā skulptūra, kas veltīta Latgales podniecībai, bet ielas galā, iepretim dzelzceļa stacijai – ūdens baseinu kaskāde.
Ielu savienojumi
Rīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
Fricis Jansons
Fricis Jansons (dzimis, miršanas datums nav zināms) bija latviešu pedagogs, kaligrāfs un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts.
Biogrāfija
Dzimis Asītes pagastā zemkopja graudnieka Kristapa Jansona ģimenē. Uzaudzis Liepājā, kur apmeklējis un beidzis vairākas skolas. Strādājis dažādos tirdzniecības un rūpniecības uzņēmumos, bijis skolotājs. No 1908. gada dzīvojis Rīgā, bijis kādas firmas pilnvarnieks toreizējām Baltijas provincēm. 1. pasaules kara laikā bijis sabiedrības "Provodņik" pilnvarnieks Liepājā un Arhangeļskā. Atgriezies Rīgā 1918. gada rudenī un organizējis bezzemniekus Bezzemnieku Agrārajā Savienībā. Rediģējis laikrakstus "Latvijas Bezzemnieks" un "Mūsu Zeme". Rakstījis par politiku, zinātni un mākslu arī citos laikrakstos. Ievēlēts Satversmes Sapulcē, kur bija vienīgais bezzemnieku deputāts, kurš noteikti prasīja fonda zemju piešķiršanu bezzemniekiem par dzimtu un ne uz mūža renti. No 1922. līdz 1925. gadam vadīja vispārējo lietu nodaļu valsts prezidenta Jāņa Čakstes sekretariātā. 1925. gadā nodibinājis savus kaligrāfijas kursus. Bija diplomēts kaligrāfijas speciālists, stenogrāfijas sistēmas "Runu raksts" autors un lauku māju īpašnieks Jelgavas apriņķī.
Horsensa
Horsensa (dk) ir pilsēta Vidusjitlandes reģionā, Dānijā. pilsētā dzīvoja 57 517 iedzīvotāji. Horsensa ir astotā lielākā pilsēta Dānijā. Pilsēta dibināta. Horsensā ir uzstājušies tādi dziedātāji kā Bobs Dilans, Madonna un The Rolling Stones. Horsensā ir bāzēts Dānijas futbola Superlīgas klubs AC Horsens.
Cilvēki
Horsensā dzimušie:
1966. gads kosmonautikā
Šeit apkopoti 1966. gada nozīmīgākie notikumi kosmonautikā.
Haloperidols
Haloperidols ir tipisks antipsihotiskais (neiroleptiskais) līdzeklis. To lieto šizofrēnijas, akūtas psihozes, māniju, delīriju, horeju, reiboņu, stresa u.c. gadījumos. Haloperidolu var izmantot arī kā līdzekli pret vemšanu, kā arī miega un pretsāpju līdzekļu darbības potencēšanai. Haloperidols neizraisa miegainību, depresiju, apātiju. Tas nereti ir efektīvs tad, kad ārstēšana ar citiem neiroleptiskiem līdzekļiem ir bijusi nesekmīga. Haloperidols bieži izraisa ekstrapiramidālos traucējumus, piemēram, parkinsonisma parādības, ko saista galvenokārt ar dofamīna receptoru bloķēšanu. Tas var izsaukt arī QT intervāla pagarināšanos. Šizofrēnijas slimnieku ilgstošai ārstēšanai piemērota ir haloperidola prolongētā forma, ko lieto injekcijās reizi 2-3 nedēļās. Haloperidols, tāpat kā arī citi spēcīgie neiroleptiskie līdzekļi, var izsaukt reto (0,2 – 1% gadījumu), bet potenciāli nāvējošo ļaundabīgo jeb maligno neiroleptisko sindromu.
Jadvigova (Rožkalnu pagasts)
Jadvigova ir ciems Vārkavas novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Rimicāniem, 10,3 km no novada centra Vecvārkavas un 197,4 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi).