cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nora Ģakova
Karjera
2013. gadā kā kosoviete viņa ieguva septīto vietu Pasaules meistarsacīkstēs. No šī brīža turpmāk viņa startējusi tikai kā Kosovas pārstāve. 2014. gadā Vroclavā viņa ieguva U23- Eiropas meistartitulu. 2015. gada Eiropas meistarsacīkstes bija iekļautas Eiropas spēļu programmā un notika Baku. Ģakova pusfinālā zaudēja ungārietei Hedvigai Karakasai un ieguva bronzas medaļu. Gadu vēlāk Eiropas meistarsacīkšu pusfinālā Kazaņā viņa piekāpās bulgārietei Ivelinai Iljevai un, tāpat kā pirms gada, mājup atveda bronzas medaļu.
2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs no Kosovas piedalījās divas džudistes: Majlinda Kelmendi ieguva zelta medaļu pusvieglā svarā, bet Nora Ģakova piedzīvoja zaudējumu pret rumānieti Korinu Keprioriu un ieņēma devīto vietu vieglajā svarā.
Vera Fārmiga
Vera Ena Fārmiga (en,, dzimusi ) ir ASV aktrise, kinorežisore un kinoproducente. Kā labākā otrā plāna aktrise par lomu filmā "Augstu gaisā" viņa tika nominēta 82. Kinoakadēmijas balvai. Tāpat nominēta arī Primetime Emmy balvai un Saturna balvai par lomu šausmu seriālā Bates Motel. Vera Fārmiga filmējusies tādās filmās kā "Atkritēji" (2006), "Bārene" (2009), "Pirmkods" (2011), "Ļaunuma izsaukšana" (2013), "Tiesnesis" (2014), "Ļaunuma izsaukšana 2" (2016), "Cilvēks vilcienā" (2018) un "Ļaunuma izsaukšana: Man to lika darīt velns" (2021)
Viljandi "Tulevik"
Viljandi "Tulevik" (et) ir Igaunijas futbola klubs no Viljandi. Klubs ir dibināts 1912. gadā, pašlaik spēlē Igaunijas Meistarlīgā. Lielāko panākumu komanda guva 1999. gadā, kad Meistarlīgā izcīnīja 2. vietu. Klubs ir divas reizes spēlējis Igaunijas kausa finālā. Mājas spēles aizvada Viljandi pilsētas stadionā.
Šī nav kārtējā tīņu filma
"Šī nav kārtējā tīņu filma" (en) ir 2001. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džoels Galens. Filmā galvenās lomas atveido Kriss Evanss, Čailera Lī, Džeima Preslija, Ēriks Kristians Olsens, Ēriks Jungmans, Mia Kiršnere un Deons Ričmonds. Filmas pirmizrāde notika.
Filma veidota kā parodija tām tīņu filmām, kuras iznākušas divu dekāžu laikā pirms "Šī nav kārtējā tīņu filma" iznākšanas.
Gunārs Koemecs
Gunārs Koemecs ( — ) bija Latvijas inženieris, politiķis un sabiedrisks darbinieks. VAS «Latvenergo» prezidents no 1993. līdz 1995. gadam. Latvijas Zemnieku savienības biedrs.
Biogrāfija
Dzimis Viesītē. 1971. gadā absolvēja Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultāti. Pēc augstākās izglītības iegūšanas strādāja par tehniķi Ziemeļrietumu apvienotajā dispečerpārvaldē, vēlāk — dispečerpunktā «Baltija» par operatoru, inženieri, grupas vadītāju, dienesta priekšnieka vietnieku, galveno ekonomistu.
Koemecs bija Elektroenerģētiķu asociācijas prezidents, kā arī no 1991. līdz 1993. gadam bija rūpniecības un enerģētikas ministra Aivara Millera vietnieks Godmaņa Ministru padomē. 1993. gada janvārī viņam valdība izteica rājienu par likuma pārkāpumiem Berģu autoservisa iznomāšanā.
1993. gada aprīlī Koemecs tika iecelts par valsts akciju sabiedrības «Latvenergo» ģenerāldirektoru. Būdams amatā, viņš 1994. gadā parakstīja galvojumu «Bankas Baltija» kredītam akciju sabiedrībai «Finanšu norēķinu centrs» 10 miljonu latu apmērā, kas vēlāk pārtapa t.s. «3 miljonu lietā». Pēc Valsts kontroles rosinājuma izskatīt Koemeca atbilstību amatam, viņš tika atbrīvots no amata. Elektroenerģētiķu asociācija draudēja ar streiku, bet Koemecs solīja iesniegt prasību tiesā.
Koemecs bija Latvijas Zemnieku savienības biedrs un tika plānots, ka viņš piedalīsies 6. Saeimas vēlēšanās.
Miris vakarā no miokarda infarkta. Koemeca nāve sākotnēji tika uzskatīta par aizdomīgu, un tobrīdējais Latvijas Ministru prezidents Māris Gailis izteicās, ka lietas izmeklēšanā būtu jālūdz ASV Federālā izmeklēšanas biroja palīdzība.
Drustu iela (Jūrmala)
Drustu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Drustu iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 250 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Drustu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Plutonija
"Plutonija" ir krievu ģeologa un ģeogrāfa Vladimira Obručeva sarakstīts zinātniskās fantastikas romāns. Tas stāsta par zinātnieku ceļojumu Zemes iekšienē esošā dobumā, kur tiek atklāta pazemes pasaule, ko apdzīvo aizvēsturiski radījumi.
Tapšanas vēsture
Romāns sarakstīts 1915. gadā, taču pirmoreiz publicēts tikai 1924. gadā.
"Plutonijas" ievadā Obručevs rakstīja, ka viņam zināmi tikai divi romāni, kuros mēģināts daiļliteratūras formā plašam lasītāju lokam sniegt priekšstatu par senajām dzīvības formām. Pirmais no tiem — Žila Verna romāns "Ceļojums uz Zemes centru". Otrs — Konana Doila romāns par grūti pieejamu plato Dienvidamerikā, taču tas uz viņu atstājis tik niecīgu iespaidu, ka viņš neatceras tā nosaukumu (domāts romāns "Zudusī pasaule"). Šajos romānos pielaistās kļūdas viņu pamudinājušas sarakstīt "Plutoniju".
Treneris Kārters
"Treneris Kārters" (en) ir 2005. gada amerikāņu sporta drāma, kuras režisors ir Tomass Kārters. Filmas sižets uz patiesu stāstu par Ričmondas vidusskolas basketbola komandas treneri Kenu Kārteru, kas 1999. gadā savu neuzvarēto basketbola komandu nepielaida pie spēlēšanas zemā mācību līmeņa dēļ. Galvenās lomas filmā attēlo Semjuels Džeksons, Robs Brauns, Čenings Teitums, Riks Gonsaless un Ašanti.
Plutonija
Tapšanas vēsture
Grāmata tulkota spāņu (1953), somu (1954), ukraiņu (1955), franču (1955), čehu (1956), ungāru (1956), rumāņu (1956), latviešu (1957), portugāļu (1960) un poļu (1966) valodā.
Treneris Kārters
Filmas pirmizrāde notika. Kopējie filmas ieņēmumi sasniedz 76,6 miljonus ASV dolāru.
Plutonija
Sižets
1914. gada sākums. Ģeofiziķis un astronoms Nikolajs Truhanovs gatavo ekspedīciju, kas dosies uz polārajiem apgabaliem. Tās sastāvā iekļauts ģeologs Pjotrs Kaštanovs, zoologs Semjons Papočkins, meteorologs Ivans Borovojs, ārsts un botāniķis Mihails Gromeko. Truhanovs ir pārliecināts, ka vietā, kur Arktikas teritorijā palicis pēdējais "baltais plankums", atrodas neizpētīta sala — Fritjofa Nansena zeme.
Kuģis "Polārā zvaigzne" dodas ceļā no Petropavlovskas, uzņemot kajuru (suņu braucēju) Iļju Igolkinu, kurš būs atbildīgs par ekspedīcijas nartām un suņiem. Šķērsojot Beringa jūras šaurumu, kuģis uzņem zelta meklētāju-avantūristu, kalnrūpniecības inženieri Jakovu Makšejevu. Kad ekspedīcija nonāk Nansena zemē, Truhanovs, būdams invalīds, paliek uz kuģa, bet pārējie ekspedīcijas dalībnieki dodas salas iekšienē. Truhanovs nodod Kaštanovam vēstuli, kuru viņš liek izlasīt, ja ekspedīcijas dalībnieki būs neizpratnē un nezinās, ko iesākt, taču piekodina aploksni bez vajadzības neatvērt.
Šķērsojuši kalnu grēdu, ceļotāji dodas lejup pa garu, gandrīz lēzenu nogāzi tās otrā pusē. Pēc tam viņi atkal uzsāk ceļu augšup, jo nākas šķērsot dīvainas ledus klintis, taču ir pārsteigti, kad barometrs, ko viņi izmanto augstuma noteikšanai, parāda, ka viņi dodas lejup. Spriežot pēc barometra rādījumiem, viņi ir nonākuši nepieredzētā dziļumā. Polārā saule atrodas zenītā, turklāt tai ir citāds leņķiskais izmērs, citāda krāsa, un uz tās ir skaidri saredzami plankumi. Kompass rāda, ka viņi dodas pretējā virzienā kā iepriekš, kaut gan virzienu viņi nebija mainījuši. Ceļotāji nonākuši tundrā, kurā klaiņo mamuti un garspalvaini degunradži. Dalībnieki nolemj atvērt aploksni, un Truhanova vēstule tiek izlasīta. Tajā rakstīts, ka ekspedīcijai īstenībā ir cits mērķis. Truhanovs bijis pārliecināts, ka Zeme iekšpusē ir doba, ar savu gaismas avotu, dobumā ir sava augu un dzīvnieku pasaule. Viņa hipotēzi apgāzt vai apstiprināt varētu tikai īpaša ekspedīcija. Pēc viņa aprēķiniem, ieejai šajā pasaulē būtu jāatrodas Nansena zemē. Ceļotāji saprot, ka viņi nokļuvuši šajā dobumā, un "saule" īstenībā ir Zemes vēl neatdzisušais kodols, ko viņi par godu romiešu pazemes dievam nosauc par Plutonu, bet atklāto pazemes valstību — par Plutoniju.
Igolkins un Borovojs paliek apsargāt ekspedīcijas inventāru un suņus, pārējie ekspedīcijas dalībnieki, ņemot līdzi Ģenerāli, vienu no suņiem, pa Makšejeva upi dodas Plutonijas dziļumos. Virzoties pa upi lejup, augu un dzīvnieku pasaule pakāpeniski mainās no pleistocēna laikmeta uz senāku — pliocēnu, miocēnu utt. Ceļotāji sasniedz vietu, kur upe ieplūst Ķirzaku jūrā, kas atrodas juras perioda zonā. Tur viņi bez šim periodam raksturīgajiem dzīvniekiem — dinozauriem un pterodaktiliem — sastopas ar milzīgām skudrām, kas aizvelk uz savu pūzni visas viņu mantas. Nokļuvuši bezizejas stāvoklī, ceļinieki vulkāna krāterī savāc sēru un ar no tā iegūto sēra dioksīdu iznīcina milzīgā pūžņa iemītnieces, atgūstot savas mantas. Cīņa ar citām skudrām risinās ar mainīgiem panākumiem. Ekspedīcijas dalībnieki atklāj Plutonijas bagātības — milzīgas zelta, sudraba, vara un dzelzs iegulas.
Izpētījuši otro jūru — Brontozauru jūru, ceļotāji nolemj doties atpakaļ. Atgriezušies viņi atklāj, ka Borovoju un Igolkinu nolaupījuši pirmatnējie cilvēki. Nolaupītos biedrus izdodas izglābt, un ekspedīcijas dalībnieki atgriežas Zemes ārpusē uz "Polārās zvaigznes", kur viņus gaida Truhanovs. Uz kuģa viņi stāsta par saviem piedzīvojumiem un runā par Plutonijas mīklām.
"Polāro zvaigzni" aiztur Austroungārijas kreiseris "Ferdinands", kura ekipāža viņiem paziņo par sākušos karu, kā arī par to, ka kuģis un tā krava atbilstoši kara likumiem tiek konfiscēta līdz kara beigām. "Polārās zvaigznes" ekipāža tiek izsēdināta Kamčatkā, līdzi ņemt tiek atļauts tikai piezīmju grāmatiņas un pārtiku. Viņi nonāk Krievijā un ziņo par "Polārās zvaigznes" sagūstīšanu. Vēlāk kuģis tiek atrasts, tas ir pamests un pilnībā izlaupīts.
Sākas drūmi laiki. Daži ekspedīcijas dalībnieki krīt frontē, citi mirst. Plutonijā savāktās kolekcijas ir zaudētas, un Truhanovs vairs nelolo cerības, ka tās kādreiz izdosies atgūt.
Plutonijas flora un fauna
Romānā aprakstīti daudzi un dažādi Plutonijas dzīvnieku valsts pārstāvji:
Druvu iela (Jūrmala)
Ielu savienojumi
Druvu iela ir savienota ar šādām ielām:
Durbes iela (Jūrmala)
Durbes iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Durbes iela sākas krustojumā ar Robežu ielu un beidzas krustojumā ar Palangas ielu. Kopējais ielas garums ir 595 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Durbes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Durbes iela ir savienota ar šādām ielām:
Cietsirdīgie ļaudis
"Cietsirdīgie ļaudis" (en) ir 2005. gada ASV drāma, kura uzņemta pēc Dirka Vitenborna tāda paša nosaukuma noveles. Filmas režisors un viens no producentiem ir Grifins Danns. Filmā galvenās lomas atveido Kriss Evanss, Daiena Leina, Donalds Saterlends, Antons Jeļčins un Kristena Stjuarta. Filmas pirmizrāde notika Tribekas filmu festivālā.
Masāžas terapeite, kas vēlas pārvarēt savas atkarības un salabt ar dēlu, ievācas pie sava bagātā bijušā klienta Ņūdžersijā.
EURIBOR
EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate) ir likme, ar kādu bankas aizņemas līdzekļus Eiropas Savienības valstu starpbanku tirgū. EURIBOR tika ieviests 1999. gadā ar Eiro ieviešanu. Indekss tiek noteikts katru dienu 11:00 pēc Centrāleiropas laika, un ir balstīts uz nozīmīgu banku (Eiropas Savienības bankas, ārpus eiro zonās bankas, starptautiskās bankas ar lielu darījumu apjomu eiro) procentu likmēm. Aprēķinot likmi, netiek ņemti 15% no augtākiem un zemākiem likmēm, pārējie tiek aprēķināti vidēji, un rezultāts ir noapaļots līdz 3 cipariem aiz komata. EURIBOR likme ietekmē uz ikmēneša maksājumiem, ja kredīts ir ņemts eiro. Indeksam ir 5 dažādas likmes, visas ar dažādiem termiņiem – 1 nedēļa, 1 mēnesis, 3 mēneši, 6 mēneši un 12 mēneši.
Dzirksteles iela
Dzirksteles iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Dzirksteles iela sākas krustojumā ar Pļaviņu ielu un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 1080 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzirksteles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Dzirksteles iela ir savienota ar šādām ielām:
Labais, ļaunais un neglītais
"Labais, ļaunais un neglītais" (it, en) ir 1966. gada itāļu spageti vesterns, kura režisors ir Serdžo Leone.
Šī ir pēdējā filma Trilogia del dollaro triloģijā, pirmās divas triloģijas filmas ir: "Par sauju dolāru" (Per un pugno di dollari; 1964), Per qualche dollaro in più (1965). Filma ir par trim vīriem, kas meklē pazudušo konfederātu zeltu. Tajā galvenās lomas attēlo Klints Īstvuds, Lī Van Klifs un Īlaijs Volahs.
Dundagas iela (Jūrmala)
Dundagas iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Dundagas iela sākas krustojumā ar Robežu ielu un beidzas krustojumā ar Purvīša ielu. Kopējais ielas garums ir 615 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dundagas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Dundagas iela ir savienota ar šādām ielām:
Federiko Pellegrīno
Federiko Pellegrīno (it; dzimis Aostā, Itālijā) ir itāliešu distanču slēpotājs, 2018. un  sudraba medaļu ieguvējs sprintā, 2017. gada pasaules čempions, vairākkārtējs pasaules čempionātu medaļnieks.
2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā kopā ar Frančesco De Fabiāni ieguva sudraba medaļu komandu sprintā.
Sniegbaltīte un septiņi rūķīši
"Sniegbaltīte un septiņi rūķīši" (en) ir 1937. gada amerikāņu animācijas filma. Filmas sižets veidots pēc brāļu Grimmu pasakas "Sniegbaltīte". Šī ir pirmā animācijas filma Walt Disney Animated Classics sērijā.
Filmas pirmizrāde notika Carthay Circle kinoteātrī, Holivudā. Tā uz īsu brīdi kļuva par skaņas filmu ar lielākajiem kases ieņēmumiem. Filmas popularitāte nodrošināja filmai vairākkārtēju pārizdošanu. Ja piemēro inflācijas rādītājus pārdotajām biļetēm, tad šī ir viena no desmit visvairāk ieņēmumus guvušajām filmām Ziemeļamerikā.
"Sniegbaltīte un septiņi rūķīši" tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai par labāko oriģinālmūziku. Amerikas Kinoinstitūts to ierindoja starp 100 labākajām ASV filmām, tāpat ierindoja to 1. vietā labāko animācijas filmu sarakstā.
Pols Tomass Andersons
Pols Tomass Andersons (en; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors. 1993. gadā viņš sarakstīja un režisēja īsfilmu "Kafija un cigaretes" (Cigarettes & Coffee). Sandensas institūta absolvents, savu pirmo pilnmetrāžas filmu Hard Eight viņš režisēja 1996. gadā.
Andersons saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un finansiālus panākumus ar filmu "Naktis bugi stilā" (Boogie Nights, 1997), kurā stāstīts par 1970. un 1980. gadu porno zelta ēru. Viņa trešās filmas "Magnolija" (1999) darbība norisinās vienā dienā Sanfernando ielejā, sekojot vairākiem savstarpēji nesaistītiem personāžiem to laimes meklējumos. Filma neskatoties uz sliktajiem ienākumiem saņēma ļoti pozitīvas atsauksmes. Andersona ceturtā filma "Mīlas skurbulis" (2002) arī pārsvarā saņēma pozitīvas atsauksmes.
Uz 2018. gadu Andersons ir ticis nominēts astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, bet viņā veidotās filmas kopsummā ir saņēmušas divdesmit piecas Kinoakadēmijas nominācijas, no kurām trīs ir iegūtas par aktierspēli un filmas veidošanu. Vairāki kritiķi ir nosaukuši filmu "Plūdīs asinis" par labāko 2000. gadu filmu.
Beļģijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Beļģijas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.
Beļģija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 154 olimpiskās medaļas (41 zelta, 55 sudraba un 58 bronzas). No 154 medaļām lielākais vairums, 148 medaļas, ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs un 6 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Beļģija ir izcīnījusi olimpiskās medaļas gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada Losandželosas spēles. Visvairāk — 46 medaļas — tā izcīnīja 1920. gadā, kad pati arī organizēja vasaras olimpiskās spēles Antverpenē. Savukārt medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs Beļģija ir izcīnījuši 5 olimpiskajās spēlēs, visvairāk — 2 medaļas — tā izcīnīja 1948. gada Sanktmoricas spēlēs. Visvairāk medaļu no olimpiskajiem sporta veidiem — 26 medaļas — Beļģijas sportisti ir izcīnījuši riteņbraukšanā, savukārt 20 medaļas ir izcīnītas loka šaušanā. Kopumā Beļģijas sportisti medaļas ir izcīnījuši 19 vasaras un 3 ziemas olimpiskajos sporta veidos.
Sportistu uzskaitījums
''Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Beļģiju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.''
Dzirnavu iela (Jūrmala)
Dzirnavu iela ir iela Jūrmalā, Slokas un Bāžciema apkaimēs. Dzirnavu iela sākas Jūrkalnes ielas un Ventspils šosejas krustojumā un beidzas divlīmeņu krustojumā ar autoceļu A10. Dzirnavu ielas turpinājums ir Auzu iela.
Kopējais ielas garums ir 1965 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzirnavu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Dzirnavu ielā 50 atrodas Jūrmalas pilsētas internātpamatskola.
Ielu savienojumi
Dzirnavu iela ir savienota ar šādām ielām:
Denijs Drinkvoters
Denijs Drinkvoters (dzimis ) ir Anglijas futbolists, pussargs, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Turcijas Superlīgas klubā Kasımpaşa, kas viņu īrē no Chelsea.
Sasniegumi
Chelsea
Individuālie sasniegumi
Klauns
Klauns ir mākslinieks, kas atveido komisku personāžu, parasti nokrāsojuši seju, uz deguna uzlikuši sarkanu bumbiņu un valkā krāsainu parūku, kā arī košu apģērbu. Klauni var būt daļa no cirka vai pantomīmas. Mūsdienu pasaulē ieviesusies tradīcija klaunus aicināt uz bērnu ballītēm, lai izklaidētu gaviļnieku un citus sanākušos viesus. Par klaunu priekšteci uzskata ākstus, kuru uzdevums viduslaikos bija izklaidēt valdnieku galmu un pašu valdnieku.
Edgars Francmanis
Edgars Francmanis (dzimis, miris ) bija latviešu ārsts, Dobeles slimnīcas izveidotājs un pirmais tās vadītājs.
Biogrāfija
Edgars Francmanis dzimis 1878. gada 6. jūnijā Dobelē kā trešais bērns tās baznīcas skolas pārziņa un ērģelnieka deviņu bērnu ģimenē. Mācījās pie tēva baznīcskolā, pēc tam Dobeles proģimnāzijā. No tās 5. klases pārgāja uz Jelgavas ģimnāziju, kuru beidza 1896. gadā. Tā paša gada rudenī uzsāka studijas Maskavas Universitātē.
1900. gadā par piedalīšanos studentu nemieros no universitātes viņu izslēdza, apcietināja un notiesāja. Viņš pabija Maskavas cietumā 1 mēnesi un Jelgavas cietumā 6 mēnešus. Pēc atbrīvošanas no cietuma turpināja studijas un 1903. gadā beidza Maskavas Universitāti. Divus gadus strādāja Maskavas guberņā, pēc tam 1905. gadā pārnāca par ārstu uz dzimto pilsētu Dobeli.
Sākoties Pirmajam pasaules karam, tika iesaukts armijā un kļuva par Orenburgas 105. kājnieku pulka ārstu. 1915. gadā nokļuva vācu gūstā un tur bija krievu gūstekņu ārsts. Pēc kara 1918. gadā viņš atgriezās Dobelē un iesaistījās pēckara atjaunošanas darbos.
1918.-1919. gada ziemā pēc Francmaņa un otra Dobeles ārsta Neimaņa ierosinājuma Dobelē tika atvērta slimnīca, kuras pārzinis līdz pat 1954. gadam bija Francmanis. Pēc viņa ierosinājuma tika dibināta Dobeles un tās apkārtnes veselības aizsardzības nodaļa. Francmanis bija arī Latvijas Sarkānā Krusta Dobeles nodaļas izveidotājs un priekšnieks. Kopā ar brāli Ernestu viņš bija iniciators arī Dobeles vidusskolas atvēršanai. Lai veicinātu celtniecības darbus Dobeles apkārtnē, viņš bija viens no sabiedrības "Spars" dibinātājiem un līdzīpašniekiem (1929—1940). Francmanim izdevās saglabāt slimnīcu arī kara gados.
Vasilija Svētlaimīgā katedrāle
Svētās Dievmātes patvēruma katedrāle (ru) vai Vasilija Svētlaimīgā katedrāle (Собор Василия Блаженного) ir bijušais pareizticīgo dievnams Sarkajā laukumā, Maskavā, Krievijā. Pašlaik ēkā atrodas Valsts vēstures muzejs. 1990. gadā kopā ar Kremli un Sarkano laukumu katedrāle tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Vēsture
Ēka tika būvēta laikā no 1555. līdz 1561. gadam pēc Ivana IV pavēles, lai iemūžinātu Krievijas caristes uzvaru karos ar Kazaņas haniem. Kopš 14. gadsimta šis ir bijis pilsētas izaugsmes centrs, šī arī bija pilsētas augstākā celtne līdz 1600. gadam, kad tika pabeigts Ivana III zvana tornis.
Arhitekta identitāte nav zināma. Tradicionāli tiek pieņemts, ka baznīcu uzcēlusi pēc divu arhitektu Barmas un Pocņika projekta. Pētnieki ir pieņēmuši, ka abi vārdi pieder vienai personai — Pocņikam Jakovļevam vai arī Ivanam Jakovļevičam Barmam. Leģenda vēsta, ka Ivans IV izdūris arhitektam acis, lai tas nespētu atkārtoti radīt šādu mākslasdarbu citviet.
Kobru dzimta
Kobru dzimta jeb indeszalkšu dzimta, arī elapu dzimta (Elapidae) ir indīgo čūsku dzimta, kas pieder pie augstāko čūsku (Caenophidia) virsdzimtas. Kopumā izšķir 325 mūsdienās dzīvojošas kobru sugas, kas iedalītas 61 ģintī. Kādreiz kobru dzimtai tika izdalītas vairākas apakšdzimtas, bet mūsdienās sistemātiķi tās vairs neizmanto un neatzīst kā taksonomiskas vienības. Balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, zinātnieki iesaka lietot divas apakšdzimtas: kobru apakšdzimtu (Elapinae) un jūrasčūsku apakšdzimtu (Hydrophiinae), kuru reizēm izdala kā atsevišķu dzimtu — Hydrophiidae.
Visas kobru apakšdzimtas sugas ir sauszemes čūskas un mājo tropu un subtropu reģionos visā pasaulē: Āzijā, Austrālijā, Āfrikā, Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, kā arī daudzās Klusā okeāna un Indijas okeāna salās. Kobru dzimtas sugas nav sastopamas vienīgi Eiropā un Antarktīdā.
Izskats un īpašības
Kobru dzimtas čūskas var būt gan samērā mazas, gan vidēji lielas, gan lielas. Mazākā dzimtā ir Dienvidaustrālijas mazā vainagčūska (Cacophis krefftii), kuras vidējais garums ir apmēram 25 cm. Garākā dzimtā ir karaliskā kobra (Ophiophagus hannah), kuras ķermeņa garums var sasniegt 5,85 m, bet svars 12 kg.
Vairākas kobru sugas pamatā dzīvo kokos, piemēram, koku kobras (Pseudohaje), mambas (Dendroaspis) un platgalvas čūskas (Hoplocephalus), toties citas ir vairāk vai mazāk piemērojušās dzīvei alās, kas atkarībā no ģints var būt gan mitras, gan sausas. Dažām sugām ir ļoti plaša barības izvēle, bet citām ļoti šaura un specializēta. Kobras medī arī citu sugu čūskas. Jūrasčūskas piemērojušās dzīvei jūrā. Visām ir laterāli saspiesti ķermeņi un aste, kas atgādina airi un kas palīdz tām peldēt. Kā arī tām ir īpaša adaptācija, lai ķermeni atbrīvotu no sāls. Visas sugas ir oldzīvdzemdētājas un tām olas attīstās mātītes ķermenī, mazuļiem piedzimstot.
Inde
Visas kobru dzimtas sugas ir indīgas čūskas un to inde ir nāvējoša. Inde pamatā ir neirotoksiska, kas galvenokārt iedarbojas uz nervu sistēmu, mazāk hemolītiski, noārdot sarkanos asins ķermenīšus. Sakostais cilvēks sāpes nejūt, bet rodas ekstremitāšu vājums un sākas paralīze, kas pārņem visus orgānus, apgrūtinot elpošanu un valodu. Seja kļūst zila. Smagos gadījumos iestājas nāve. Tomēr vairākām sugām ir atšķirīga rakstura inde, tā var būt arī kardiotoksiska un citotoksiska. Kobru dzimtā ir sugas, kuras tiek uzskatītas par vienām no indīgākajām sauszemes čūskām pasaulē, salīdzinot LD50 letālo devu (eksperimentiem izmantojot peles). Visindīgākā uz sauszemes dzīvojošā čūska kobru dzimtā ir Austrālijā dzīvojošais iekšzemes taipāns (Oxyuranus microlepidotus), par tikpat bīstamām var uzskatīt arī Āzijas karalisko kobru, Āfrikas melno mambu (Dendroaspis polylepis) un meža kobru (Naja melanoleuca), un Austrālāzijas piekrastes taipānu (Oxyuranus scutellatus). Visas šīs sugas viena kodiena reizē spēj ielaist savā upurī letālu daudzumu indes. Kobru dzimtas sugas indi izmanto diviem gadījumiem, lai nonāvētu medījumu un lai aizstāvētos. Indijā no čūsku kodieniem katru gadu mirst vairāki simti cilvēku. Kobrām bieži nolūzt zobi, tie ataug no jauna, bet nolūzušajos zobos inde saglabājas līdz 25 gadiem.
Indes pielietojums medicīnā
Mūsdienu medicīnā čūsku inde ir ļoti vērtīgs zāļu preparātu ieguves avots. Atšķirībā no Austrumu tautu medicīnas Eiropas un Amerikas zinātniskajai medicīnai nav raksturīgi ar spirta šķīdumu aplieti čūsku un citu rāpuļu izvilkumi. Zinātniskā medicīnā lieto tikai no čūsku indes pagatavotus preparātus (injekcijas šķīdumus, ziedes). No dažādu dzimtu čūsku indes gatavotām zālēm ir dažāda iedarbība. No kobras indes tiek gatavotas zāles astmas ārstēšanai. Čūsku indi plaši lieto arī bioķīmijā.
Čūsku indes iegūšana ir grūts, bīstams un ļoti darbietilpīgs process. Šim nolūkam izmanto gan īpaši ierīkotos serpentārijos (terārijos) turētās, gan savvaļā ķertās indīgās čūskas. Pirmo serpentāriju Butantānas institūtu izveidoja 1901. gadā Sanpaulu pilsētā, Brazīlijā. Tas mūsdienās ir arī lielākais serpentārijs pasaulē. Līdzīgas audzētavas ir Indijā, Indonēzijā, Dienvidāfrikā, Uzbekistānā, Kirgizstānā, Azerbaidžānā, u.c. Dažkārt, piemēram, strādājot ar kobrām, tās vispirms ar narkozi iemidzina. Lai iegūtu indi, čūsku satver no mugurpuses kakla apvidū – vietā, kur beidzas galva. Čūska plaši atver muti. Šajā brīdī tai mutē ieliek ar plēvi pārvilkta stikla trauka malu. Kamēr čūska mēģina tajā iekost, traukā savācas indes pilieni. Lai pastiprinātu indes izdalīšanos, indi producējošos dziedzerus kairina ar elektrisko strāvu.
Sistemātika
Kobru dzimta (Elapidae)
Dzelzs lēdija (filma)
"Dzelzs lēdija" (en) ir 2011. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister". Filmas režisore ir Filida Loida. Galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Džims Brodbents, Īeins Glens, Olīvija Kolmane, Entonijs Heds, Nikolass Farels, Ričards E. Grants un Sjūzana Brauna. Filmas pirmizrāde notika Austrālijā un Jaunzēlandē.
Merila Strīpa par savu darbu filmā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", Zelta globusa balvu nominācijā "Labākā dramatiskā aktrise", kā arī BAFTA kino balvu nominācijā "Labākā aktrise". Tāpat filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums" un BAFTA balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums".
Marija Antuanete (filma)
"Marija Antuanete" (en) ir 2006. gada vēsturiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir Sofija Kopola. Galvenās lomas atveido Kirstena Dansta, Džeisons Švarcmans, Džūdija Deivisa, Rips Torns, Eiša Ardžento, Rouza Bairna, Mollija Šenona, Šērlija Hendersone, Denijs Hjūstons un Stīvs Kūgens. Filmas pirmizrāde notika ASV.
Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākie kostīmi".
Filmā tiek parādīts Francijas karalienes Marijas Antuanetes dzīvesstāsts, tajā skaitā viņas laulības ar Luiju XVI četrpadsimt gadu vecumā un sēšanās tronī deviņpadsmit gadu vecumā.
Daugavpils iela (Jūrmala)
Daugavpils iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Daugavpils iela sākas krustojumā ar Keguma ielu un beidzas krustojumā ar Zivju ielu. Kopējais ielas garums ir 675 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Daugavpils ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.
Ielu savienojumi
Daugavpils iela ir savienota ar šādām ielām:
Tartu "Tammeka"
Tartu "Tammeka" (et) ir Igaunijas futbola klubs no Tartu. Klubs ir dibināts 1989. gadā, kopš 2005. gada spēlē Igaunijas Meistarlīgā. Augstāko vietu sasniedzis 2007. gadā, kad ierindojās 5. vietā. Divreiz (2008. un 2017. gadā) spēlēja Igaunijas kausa finālā. Mājas spēles aizvada stadionā "Tamme".
Ingvars Tālbraucējs
Ingvars Tālbraucējs (sennorvēģu: Yngvarr víðförli) ir vikingu Ingvara sāgā (Yngvars saga víðförla) apdziedāts 11. gadsimta jūrasbraucējs, kas cita starpā devies sirojumā uz Zemgales valsti.
Vēsture
Vikingu sāgā par Ingvaru Tālbraucēju par aptuveni 1020. gada notikumiem minēts, ka zemgaļu ķēniņš (kong) maksājis meslus zviedru karalim Ūlofam (Olof Skötkonung, ap 980—1022).
Aleksandrs Godunovs
Aleksandrs Godunovs (ru, Sahalīnas apgabals, PSRS —  Losandželosa, Kalifornija, ASV) — padomju un amerikāņu mākslinieks, baletdejotājs un kinoaktieris. Krievijas PFSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1976).
Jaunība
Dzimis kara inženiera ģimenē. Vecāki, Lidija Studencova un Boriss Godunovs, iepazinās Ļeņingradā, blokādes laikā. Lidija palika pilsētā pēc Ļeņingradas dzelzceļa transporta inženieru institūta absolvēšanas. Boriss nodarbojās ar ēku un komunikāciju atjaunošanu kā inženieris-celtnieks. Pēc kara Godunovu ģimene ar pirmdzimto, divgadīgo Oļegu aizbrauca uz Sahalīnu (Južnosahaļinskā, Padomju Savienības Tālajos Austrumos), kur ģimenē piedzima Aleksandrs.
Kad Aleksandram palika trīs gadi, vecāki izšķīrās. Lidija pārveda bērnus pie sava brāļa uz Rīgu, bet pati vēl gadu pildīja piecu gadu līgumu, pēc tam pieņēma ielūgumu strādāt Baltijas dzelzceļā, kam bija nepieciešami speciālisti.
Ģimenei piešķīra divas istabas kopējā dzīvoklī Rīgas centrā, Tērbatas un Stabu ielu stūrī. Lidija bija teātra mīļotāja un gribēja, lai dēli dejotu. Oļegs atteicās uzreiz, bet Sašam iebildumu nebija. 1958. gadā viņš tika uzņemts Rīgas horeogrāfijas skolā.
Būdams trešajā klasē, Aleksandrs Godunovs sāka mācīties pie 26-gadīgā pasniedzēja Jura Kaprāļa. Viņa mācekļi kļuva par pasaules mēroga zvaigznēm. Saviem aizbilstamajiem viņš centās izskaidrot pamatus, apgūt pareizības baleta pozīcijas. Viņš sagatavoja Aleksandra Godunova un Mihaila Barišnikova pirmos koncertu numurus. Starp tiem — variācija "Laurencijas". Kaprālis mācīja Godunovu līdz 8. klasei un visas dzīves garumā Godunovs atbalstīja savu pedagogu un bija ar viņu draudzīgās attiecībās.
Skolu absolvēja 1967. gadā.
Tehnikas ziņā Mihails Barišņikovs un Aleksandrs Godunovs bija spēcīgāki par saviem klasesbiedriem, augumā — galvas tiesu zemāki. Pat izlaiduma gadā Godunovs dejoja bērnu pas-de-trois no baleta "Riekstkodis". Daudzi uzskatīja, ka virtuozais dejotājs ir nolemts ākstu, velnu un citām draņķu lomām, tomēr notika neticams: jau pēc astoņpadsmit(!) gadiem viņš izauga par divdesmit centimetriem.
Jaunais balets
Pēc skolas Godunovs saņēma norīkojumu strādāt Latvijas PSR operas un baleta teātrī, lai gan viņam bija ielūgums no Igora Moisejeva pievienoties Valsts horeogrāfiskā ansambļa "Klasiskais balets" ("Jaunais balets") trupai. Godunovs devās uz pieņemšanu pie Latvijas PSR kultūras ministra Vladimira Kaupuža ar lūgumu atlaist viņu uz Maskavu, bet atļauju neieguva, tāpēc devās uz galvaspilsētu patvaļīgi.
"Jaunajā baletā" (1967—1971 gados) Godunovs tuvu iepazinās ar padomju baleta eliti. Asafa Meserēra un Aleksandra Rudenko klasēs viņš pilnveidoja tehniku un iepazinās ar mūsdienu izcilāko horeogrāfu radošajām vīzijām.
Ar "Jauno baletu" Godunovs apceļoja visu pasauli, bet sapņoja dejot Lielajā teātrī. Drīz sekoja uzaicinājums no teātra galvenā baletmeistara Jurija Grigoroviča.
Mazā Smilšu iela (Rīga)
Mazā Smilšu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Smilšu ielu un beidzas krustojumā ar Vaļņu ielu.
Aleksandrs Godunovs
Lielajā teātrī
1971. gadā Godunovs tika uzņemts kā solists Lielajā teātrī. Viņa skaļā debija notika "Gulbju ezerā". Lielajā teātrī par Godunova baleta skolotāju kļuva pazīstamais pedagogs Aleksejs Jermolajevs. 1972. gadā Godunovs ieguva zelta medaļu Maskavas Starptautiskajā baletmākslinieku konkursā.
Mazā Smilšu iela (Rīga)
Pirmo reizi iela minēta 1409. gadā. Sākotnēji tā sniedzās līdz Rīdzenei. 17. gadsimtā ielu pagarināja līdz Vaļņu ielai.
Ielu savienojumi
Mazā Smilšu iela ir savienota ar šādām ielām:
Aleksandrs Godunovs
Lielajā teātrī
Tobrīd Lielajā teātrī atklāti karoja trīs grupējumi — Grigorovičs, Pļisecka un Vasiļjevs. Maijas Pļiseckas ielūgums kļūt par viņas partneri izraisīja galvenā baletmeistara dusmas. Tāpēc Godunovs dejoja ļoti maz. Kā aprēķinājusi aktiera biogrāfe un draudzene, Rīgas žurnāliste Tamāra Bļoskina, Spartaku viņš dejoja tikai piecas reizes, Ivanu Bargo — deviņas, bet Hosē "Karmenā" dejoja ap četrdesmit reizēm, Vronski "Annā Karēninā" — vairāk nekā trīsdesmit, Klaudio iestudējumā "Ar Mīlestību par mīlestību" — vairāk nekā divdesmit reižu. Viņa pēdējā pirmizrāde bija Tibalda loma Prokofjeva baletā "Romeo un Džuljeta".
Drosmes iela
Drosmes iela ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Drosmes iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas krustojumā ar Ceriņu ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Drosmes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir daudzdzīvokļu māju apbūve.
Aleksandrs Godunovs
Lielajā teātrī
Godunovs bija ļoti populārs baletdejotājs Padomju Savienībā. Viņam bija pievilcīga āriene, garš augums, proporcionāla miesas būve. Aleksandram bija spīdoša horeogrāfijas tehnika, kustības bija virtuozas, jebkura uzstāšanās pārsteidza ar kustību izteiksmīgumu. “Viņš bija gara auguma, varens un lepns. Salmu krāsas matu kūlis, kas piešķīra viņam līdzību ar skandināvu, plēnēja Godunova neatkārtojamās piruetes izraisītajā vēja brāzmā” — tā par savu partneri teikusi baletdejotāja Maija Pļisecka. 1976. gadā Godunovam piešķīra Krievijas PFSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukumu. Viņš saņēmis arī Parīzes Deju akadēmijas Vāclava Ņižinska prēmiju.
Godunova pievilcīgo ārieni novērtēja arī kinematogrāfisti. Spožākās Godunova lomas padomju kino bija Vronskis 1974. gada baletfilmā “Anna Kareņina” un Lemisons pēc Džona Prīstlija romāna uzņemtajā mūziklā “31.jūnijs” 1978. gadā. Viņš piedalījies arī baletfilmā “Karmenas svīta” 1978. gadā, kur spēlēja Hosē lomu, un baletfilmā “Maskavas fantāzija”, kur tēloja jaunu baletdejotāju.
Bēgšana no PSRS
1979. gada 23. augustā Lielā teātra viesizrāžu laikā Ņujorkā 29 gadu vecumā Godunovs vērsās pie ASV varas iestādēm ar lūgumu sniegt politisko patvērumu. Pēc tam Padomju Savienības varas iestādes aizsūtīja Godunova sievu Ludmilu Vlasovu, vienīgo no trupas, ar lidmašīnu uz Maskavu. Tomēr lidmašīna tika aizturēta ASV, un ASV Valsts departaments pieprasīja sniegt pierādījumus par to, ka Vlasova atgriežas PSRS brīvprātīgi.
Incidentā bija iesaistīti PSRS un ASV līderi Leonīds Brežņevs un Džimijs Kārters. Pamatojoties uz šiem notikumiem, 1985. gadā PSRS iznāca filma "Lidojums 222".
Šajā grūtajā laikā Godunovs saņēma Josifa Brodska atbalstu. Gada laikā Godunovs neveiksmīgi mēģināja panākt sievas atgriešanos. Šis pāris kļuva pazīstams kā aukstā kara "Romeo un Džuljeta". 1982. gadā tika noformēta viņu šķiršanās.
Kādu laiku Godunovs veiksmīgi uzstājās ar savu trupu. Kā ielūgtā zvaigzne apceļoja ASV, Kanādu, Latīņameriku, Austrāliju, Izraēlu, Eiropu, Japānu. 1985. gadā aizgāja no baleta un turpināja kinokarjeru, kuru uzsāka vēl padomju laikā. Pēc aiziešanas no baleta uzturēja fizisko formu, darbojoties Deivida Ličina baleta akadēmijā Tatjanas Rjabušinskas vadībā, tur arī regulāri veica baleta meistarklases.
Amerikā Aleksandrs Godunovs papildināja arī savas aktiermeistarības prasmes. Viņš studēja Džuljarda mākslu skolā Ņujorkā un leģendārās Stellas Adleres aktiermeistarības studijā Losandželosā.
Septiņu gadu laikā uzturēja ciešas attiecības ar kinozvaigzni Žaklīni Bissetu. .
Nāve
1995. gada 18. maijā Godunova draugi pamanījuši, ka no viņa nav telefona zvanu, kas bija viņam neraksturīgi. Uz viņa dzīvokli nosūtītā medmāsa atrada viņu mirušu.
Pēc ārstu apgalvojumiem, nāvi izraisīja hepatīta komplikācijas sakarā ar hronisku alkoholismu.
Godunova pelni tika izkaisīti virs Klusa okeāna, viņa memoriāli atrodas Losandželosā un Maskavā. Epitāfija vēsta: "Viņa nākotne palika pagātnē" (en).
Valmieras Valsts ģimnāzija
Valmieras Valsts ģimnāzija ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Valmierā. Ģimnāzijas ēkā atrodas izstāžu galerija "Ledus pagrabs".
Aleksandrs Godunovs
Nāve
Epitāfija Vvedenska kapsētā Maskavā vēsta: "Tu vienmēr esi ar mums".
Valmieras Valsts ģimnāzija
Izglītības programmas
Pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma	(kods: 23013111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma	(31012011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (dabaszinības, 31013011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)
Aleksandrs Godunovs
Balvas
Maskavas starptautiskā konkursa laureāts (zelta medaļa) 1973. gadā.
Valmieras Valsts ģimnāzija
Skolas vēsture
Valmieras Valsts ģimnāzijas ēka (arhitekts Aleksejs Kīzelbašs) celta 1902. gadā Vidzemes Skolotāju semināra vajadzībām, Pirmā pasaules kara laikā semināra ēkā 1915. gadā ierīkoja Krievijas armijas kara hospitāli. Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1920. gada 1. augustā Izglītības ministrija izdeva rīkojumu par Valmieras sieviešu ģimnāzijas un Valmieras reālskolas pārņemšanu valsts uzturēšanā, tās apvienojot un pārdēvējot par Valmieras Valsts vidusskolu. Skola darbojās bijušā Valmieras skolotāju semināra ēkā, 1929. gadā to pārdēvēja par Valmieras Valsts ģimnāziju.
Otrā pasaules kara laikā skolas ēkā izveidojās Vērmahta lazarete. 1944. gadā skolu pārdēvēja par Valmieras vidusskolu, 1949. gadā par Valmieras 11 varoņu-komjauniešu vidusskolu. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas tā ieguva Valmieras 1. vidusskolas, 1996. gadā Valmieras ģimnāzijas nosaukumu, bet 2004. gadā skolai atjaunoja Valsts ģimnāzijas statusu.
Aleksandrs Godunovs
Balvas
Krievijas Federācijas Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1976).
Vaclava Nižinska prēmijas laureāts (Parīze).
Adreses
Rīgā Aleksandrs dzīvoja Tērbatas ielā, 54 (Stabu ielas sturī).
Maskavā Aleksandrs Godunovs dzīvoja Brjusova ielā, Maskavas dailes akadēmiskā teātra (MHAT) mākslinieku mājā (nr.17).
Losandželosā — Shoreham Towers 8787 Shoreham Dr, Los Angeles, CA, 90069.
Varakļānu iela (Rīga)
Varakļānu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Maskavas forštatē. Varakļānu iela ir viena no mazajām Maskavas priekšpilsētas iekškvartālu ielām un robežojas tikai ar Dricānu ielu.
Vēsture
Varakļānu iela Rīgas adrešu grāmatās sastopama no 1900. gada ar nosaukumu Harkovas iela. 1923. gadā tā tika pārsaukta par godu Latgales ciemam (tagad pilsētai) Varakļāniem par Varakļānu ielu.
Zudis dzelmē
Ūdenslīdēju grupa nonāk nepatikšanās saistībā ar narkobaronu pēc tam, kad viņi atrod nelikumīgu kravu nogrimušā lidmašīnā.
Speķa iela (Rīga)
Speķa iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā pie Salu tilta. Speķa iela ir viena no visīsākajām Rīgas ielām un robežojas ar Maskavas un Mazā Krasta ielu. Ielas garums ir 55 metri.
Vēsture
Speķa ielai nosaukums tika dots 1885. gadā, līdz tam laikam tā pastāvēja kā bezvārda iela. Laika gaitā tā savu nosaukumu nav mainījusi. Nosaukums Speķa iela tika dots par godu Speķupei.
Puiši neraud
"Puiši neraud" (en) ir 1999. gada biogrāfiska filma, kas balstīta uz patiesiem notikumiem. Filmas režisore un viena no scenārija autoriem ir Kimberlija Pīrsa. Galvenās lomas atveido Hilarija Svonka, Kloē Seviņī, Džūdija Deivisa, Pīters Sarsgārds, Alīsija Goransone, Žanete Ārnete un Mets Makgrets. Filmas pirmizrāde notika ASV.
Hilarija Svonka par savu darbu filmā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", savukārt Kloē Seviņī saņēma nomināciju kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā"
Tīna Brendona, kura piedzima kā sieviete, saprot, ka viņa labāk jūtas kā vīrietis, tāpēc viņa pieņem Brendona Tīnas identitāti un cenšas atrast sevi un savu īsto mīlestību. Brendona jauniegūtie draugi nav tik saprotoši saistībā ar viņa dzimuma maiņas operāciju un beigās Brendonu izvaro un nogalina.
Slepenā nometne
"Slepenā nometne" (en) ir 1994. gada ASV piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir Džonatans Prinss. Galvenās lomas atveido Džesika Alba, Kristofers Loids, Džonatans Džeksons, Vendija Makkena un M. Emets Volšs. Filmas pirmizrāde notika.
Madam un viņa draugiem ir kopīga problēma: viņus visus vecāki grasās sūtīt uz garlaicīgām nometnēm. Tāpēc Mads izdomā izveidot savu nometni, kura kalpotu kā paradīze bez vecākiem.
Pūpolu iela (Rīga)
Pūpolu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Centrāltirgū. Pūpolu iela ir viena no Sarkano Spīķeru kvartāla centrālajām ielām un robežojas ar Nēģu un Prāgas ielu.
Vēsture
Pūpolu iela izveidota 1932. gadā un savu nosaukumu nav laika gaitā mainījusi.
Ledus princese
"Ledus princese" (en) ir 2005. gada Kanādas un ASV sporta filma, kuras režisors ir Tims Faivels. Galvenās lomas atveido Džoana Kjūsaka, Kima Ketrela, Mišela Trahtenberga un Haidena Panetjēra. Filmas pirmizrāde notika.
Keisija ir talantīga un gudra studente, kura vēlas tikt Hārvardā. Lai tiktu pie stipendijas, viņai jāizveido projekts fizikā, kuru Keisija izvēlas veidot par savu hobiju - daiļslidošanu. Drīz vien šis projekts pārvēršas par Keisijas sapņa - kļūšanas par daiļslidošanas čempioni - piepildīšanu.
Pārtēriņa kredīts
Pārtēriņa kredīts, pārsnieguma kredīts jeb overdrafts (no en) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa aizdevums bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba alga. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no kredītiestādes kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.
Pārtēriņa kredītus iedala divos veidos: saskaņotajā un nesaskaņotajā overdrafta limitā. Pirmajam veidam limits tiek iepriekš saskaņots ar kredītiestādi. Otrajam veidam limits nav iepriekš saskaņots ar kredītiestādi, bet klients izmanto vairāk naudas līdzekļu, nekā bijis kontā, kā arī gadījums, kad bijis patērēts vairāk, nekā ļāvis iepriekš saskaņotais limits. Gadījumā, ja limits ir pārsniegts vai vispār nebija iepriekš saskaņots, tad procentu likme ir lielāka.
Klientam jāmaksā procenti par izmantoto kredītlimita daļu, tomēr, ja pārtēriņa kredīts netiek izmantots, mēneša procenti par to nav jāmaksā. Nauda, kas atrodas algas kontā, var bez iepriekšēja brīdinājuma tikt pārskaitīta pārtēriņa kredīta saistību segšanai, ja tas nav bijis laikus izdarīts.
Melnie Ziemassvētki (2006. gada filma)
Ziemassvētku vakarā no cietuma izbēdzis maniaks atgriežas savā bērnības mājā, kas tagad ir pārveidota par Studenšu korporāciju, un sāk vienu pēc otras nogalināt korporācijas biedres.
Džeks Ma
Ma Juņs (zh,, dzimis ), plašāk zināms kā Džeks Ma (en), ir biznesa magnāts, naudas ieguldītājs un filantrops no Ķīnas. Viņš ir multinacionālā tehnoloģiju uzņēmuma Alibaba Group līdzdibinātājs. Džeks Ma ir viens no bagātākajiem cilvēkiem Ķīnā, kā arī pasaulē. Pirmais kontinentālās Ķīnas uzņēmējs, kas tika parādīts uz žurnāla Forbes vāka. 2018. gada septembrī viņa bagātība tika vērtēta 36,6 miljardu ASV dolāru vērtībā.
Pirms uzņēmuma Alibaba izveidošanas Ma Juņs bija angļu valodas skolotājs.
Biogrāfija
Juņs Ma dzimis Hangdžou, Džedzjanas provincē, mūziķu ģimenē, kas nāca no Shengxian apgabala. Agrā bērnībā nolēma apgūt angļu valodu un regulāri brauca ar velosipēdu uz tuvējo viesnīcu, kur runāja ar ārzemniekiem. Lai uzlabotu savas runas prasmes, viņš darbojās kā bezmaksas gids pa pilsētu tūristiem.
Vēlāk jaunībā, Ma Juņam bija grūti apmeklēt koledžu. Ma Juņs divas reizes neizturēja iestājeksāmenu Hangdžou skolotāju koledžā, jo viņa vājā vieta bija matemātika. Ķīniešu iestājeksāmenus, ko kārtoja katru gadu, Ma Juņs nokārtojis tikai pēc trešā mēģinājuma. Ma apmeklēja Hangdžou skolotāju institūtu un 1988. gadā absolvēja mākslas bakalaura grādu angļu valodā. Mācoties skolā, Ma bija skolēnu padomes vadītājs. Pēc absolvēšanas, viņš kļuva par angļu valodas un starptautiskās tirdzniecības pasniedzēju Hangdžou Dianzi universitātē. Viņš arī apgalvo, ka desmit reizes pieteicies Hārvardas Biznesa skolā un katru reizi saņēmis atteikumu.
Nēģu iela (Rīga)
Nēģu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Centrāltirgū. Nēģu iela ir viena no Sarkano Spīķeru kvartāla šķērsielām un robežojas ar Prāgas, Pūpolu, Spīķeru un Gaiziņa ielu.
Vēsture
Nēģu iela tika izveidota 1932. gadā pēc Centrāltirgus atklāšanas. Iela laika gaitā savu nosaukumu nav mainījusi.
Spīķeru iela (Rīga)
Spīķeru iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Centrāltirgū. Spīķeru iela ir Sarkano Spīķeru kvartāla centrālā iela un robežojas ar Maskavas, Prāgas, Nēģu un Gogoļa ielu.
Vēsture
Spīķeru iela tika izveidota 1861. gadā pēc Sarkano Spīķeru uzcelšanas. Laika gaitā savu nosaukumu nav mainījusi.
Kīrans Tīrnijs
Sasniegumi
Celtic
Arsenal
Austuves iela (Rīga)
Austuves iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Ķengargā, netālu no Dienvidu tilta. Austuves iela ir viena no Ķengaraga mikrorajona iekškvartālu ielām un savienota tikai ar Ķengaraga ielu.
Vēsture
Austuves iela Rīgas ielu sarakstā ir jau kopš 19. gadsimta 90. gadiem, kad tās nosaukums vēl bija Vērpšanas jeb Vērptuves iela. Tā saukta arī par Baltijas ielu. Ielas nosaukums cēlies no tai līdzās esošās "Baltijas linu manufaktūras". 1923. gadā tā pārdēvēta par Austuves ielu. Pēckara gados iela ir tikusi pagarināta, šķērsojot kādreizējo Vīberta salu, kas līdz pat 19. gadsimta beigām bija "bruņniecības muižiņas" teritorija, kas, savukārt, Rīgas pilsētai pievienota 1899. gadā. Izveidotais ielas turpinājums līdz Daugavai likvidēts 80. gados, izbūvējot noliktavas un garāžas.
Robs Holdings
Robs Holdings (en, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Holdings pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Arsenal.
Sasniegumi
Arsenal
Individuālie sasniegumi
Mazā Jaunavu iela (Rīga)
Mazā Jaunavu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Šķūņu ielu un beidzas krustojumā ar Tirgoņu ielu.
Pirmo reizi iela iezīmēta 1650. gada Rīgas plānā ar nosaukumu Mazā Jumpravu iela. 1921. gadā ielas nosaukums tika mainīts uz Jumpravu ielu, 1944. gadā tā kļuva par Jaunavu ielu. 1990. gados iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.
Ielu savienojumi
Mazā Jaunavu iela ir savienota ar šādām ielām:
Peep and the Big Wide World
Peep and the Big Wide World ir ASV un Kanādas animācijas seriāls, kuru kanālam Discovery Kids izveidoja Kajs Pindals. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no.
Let's Go Luna!
Let's Go Luna! ir ASV-Kanādas animācijas seriāls, kuru kanālam PBS Kids izveidoja Džo Mureja. Seriāls paredzēts bērnu auditorijai, to rāda no.
Nature Cat
Nature Cat ir ASV un Kanādas animācijas seriāls, kuru kanālam PBS Kids izveidoja Ādams Rūdmans, Deivids Rūdmens un Tods Hannerts. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no.
Ābeļu muiža
Ābeļu muiža bija kroņa muiža, kas atradās mūsdienu Jēkabpils novada Ābeļu ciemā, Daugavas kreisajā krastā pie Barana ietekas, iepretim Kaupres pilskalnam. Mūsdienās šeit atrodas Ābeļu pamatskola.
Vēsture
16. gadsimta otrajā pusē muiža piederēja Kersenbroiku (Kerssenbruch, Kersenbroik) dzimtai. 1599. gadā Heinrihs fon Kersenbroiks Ābeļu muižu pārdeva Georgam fon Lidinghauzenam-Volfam (Lüdinghausen gen. Wolff), kurš to savukārt 1606. gadā pārdeva hercoga Gotharda brāļadēlam Brandenburgas kūrfirsta slepenpadomniekam Johanam fon Ketleram (Kettler). Ketlera dēls Johans Sigismunds 1652. gadā Ābeļus līdz ar Dignāju (Dubena) un Slati (Schlottenhof) pārdeva hercogam Jēkabam. Turpmākajos gados muiža tika piešķirta dažādām personām, līdz 1687. gadā to piešķīra Haudringu dzimtai. Pēc Kurzemes hercogistes pievienošanas Krievijas Impērijai no 1800. līdz 1803. gadam Ābeļu muiža tika piešķirta ģenerālmajoram Hansam (Ivanam) Ērenfrīdam Dībičam (1738—1822), vēlākajam Sestroreckas ieroču rūpnīcas priekšniekam un Sanktpēterburgas Kadetu korpusa direktoram.