cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1924. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums
Kopumā medaļas šajās Olimpiskajās spēlēs medaļas ieguva 104 sportisti. Visvairāk medaļas ieguva Norvēģijas un Somijas sportisti attiecīgi 17 un 11 medaļas. ASV un Apvienotā Karaliste ieguva katra pa 4 medaļām. No visām Nacionālajām olimpiskajām komitejām medaļas ieguva 10 Olimpiskās komitejas, 8 NOK ieguva vismaz vienu zelta medaļu.
Medaļu līderi
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.
Čabatrova
Čabatrova (arī Čabatrava) ir ciems Viļakas novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 6,4 km no pagasta centra un novada centra Viļakas un 252,8 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Tutinovas upes iztekas.
Airēšana olimpiskajās spēlēs
Airēšanas sacensības vasaras olimpiskajās spēlēs pirmo reizi notika 1900. gadā Parīzē un kopš tā laika ir iekļautas visās olimpiskajās spēlēs. Sākumā sacensības norisinājās tikai vīriešu vidū, sievietes olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš 1976. gada Monreālas olimpiskajām spēlēm. Šajā sporta veidā notiek cīņa par 14 apbalvojuma komplektiem.
Somijas karaliste
Vēsture
Somija kopš 1809. gada bija autonoma Somijas lielhercogiste Krievijas impērijā. Pēc tam, kad 1917. gada pavasarī atkāpās Krievijas imperators un rudenī varu Krievijā sagrāba boļševiki, 1917. gada 6. decembrī Somijas parlaments (Eduskunta) pasludināja neatkarību, par valsts pārvaldes formu izvēloties republiku.
Somijas pilsoņu karā cīņā pret sarkanajiem iesaistījās Vācijas karaspēks, kas Somijā palika arī pēc kara beigām. Pēc kara 1918. gada maijā parlamentā bija palicis tikai viens sociāldemokrāts, un vairākums labējo partiju pārstāvju bija monarhijas atbalstītāji. 18. maijā Eduskunta par reģentu izvēlējās Pēru Ēvindu Svīnhūvudu. 18. augustā parlaments aicināja Senātu veikt sagatavošanās darbus, lai Somijā varētu iedibināt monarhiju.
9. oktobrī Eduskunta ar 41 balsi no 64 ievēlēja karali. Tā kā jauna konstitūcija nebija pieņemta, lēmums balstījās uz 1772. gada Zviedrijas pārvaldes formas likumu, kad Somija bija Zviedrijas sastāvā un bija spēkā lielhercogistes laikā. Likuma 38. pants ļāva ievēlēt jaunu karali, ja valdošā dzimta pārtrūktu. Par karali ievēlēja Vācijas imperatora Vilhelma II brālēnu firstu Frīdrihu Karlu fon Hessenu. Līdz karaļa ierašanai Somijā un kronēšanai valsts galvas pienākumus pildīja reģents Svīnhūvuds.
Novembrī Vācija tika sakauta karā un Vācijā notika revolūcija. 9. novembrī Vilhelms II aizbēga uz Nīderlandi un Vācija pasludināta par republiku. 11. novembrī Vācija kapitulēja. 27. novembrī tika atlaists Vācijai un monarhijai simpatizējošais Pāsikivi senāts un izveidota Valsts Padome (ministru kabinetu) Lauri Ingmana vadībā. 12. decembrī no reģenta titula atteicās Svīnhūvuds, un par reģentu tika ievēlēts ģenerālis Karls Gustavs Mannerheims. 14. decembrī ievēlētais karalis Frīdrihs Karls fon Hessens atteicās no troņa. 16. decembrī Vācijas bruņotās vienības pēc svinīgās parādes Helsinkos kuģos atstāja Somiju.
1919. gada 3. martā notika Eduskuntas velēšanas, un parlamentā trīs ceturtdaļas ieguva republiku atbalstošās partijas. 17. jūlijā tika pieņemta konstitūcija ar republikas pārvaldes formu.
Ilzēni (Vecpiebalgas pagasts)
Ilzēni ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3,4 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 131,6 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs).
Šaurjosla
Radio translācijā ar šaurjoslu apzīmē frekvenci, kurā translācijas joslas platums būtiski nepārsniedz frekvences koherento joslas platumu. Ir nepareizi uzskatīt ka šaurjoslu darbības diapazons attiecas tikai uz „mazu” radiofrekvences spektru.
Bezvadu kanālu izpētē bezvada tīkliem, šaurjosla nozīmē, ka kanāls kurš tiek ņemts vērā ir tik šaurs kā arī tā frekvences atbildes biežums var uzskatīts par līdzenu. Tādēļ signāl joslas platums būs mazāki par kanāla koherento joslas platumu. To parasti izmanto kā idealizētu pieņēmumu, jo nevienam kanālam nav pilnīgas vienmērīgas izzušanas, bet vairāku aspektu bezvadu sistēmu analīze ievērojami vienkāršojas, ja pieņem ka pilnīga vienmērīga izzušana ir iespējama.
Šaurjoslu var izmantot audio spektra ietvaros, lai aprakstītu skaņas, kuras atrodas šaurajo joslu frekvences diapazonā. Telefona sakaros, šaurjosla ietver sevī frekvences, kuras svārstās no 300 Hz līdz 3400 Hz.
Paukošana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — florete vīriešiem
Florete vīriešiem bija viena no trim paukošanas disciplīnām, kas tika aizvadīta 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
Par pirmo olimpisko čempionu šajā paukošanas disciplīnā tika atzīts Francijas sportists Eižens Anrī Gravlots. Sudraba medaļu arī izcīnīja Francijas sportists — Anrī Kallo, bet bronzas medaļu izcīnīja Grieķijas sportists Perikls Pjeraks-Mavromihalis.
Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu. Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.
Valstis
Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
Juridiska persona
Juridiska persona (en) ir uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs civiltiesību un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir fiziska persona.
Juridiska persona ir juridisks statuss apvienībai, kurai ir sava rīcībspēja, t.i. var iegūt tiesības un uzlikt pienākumus. Juridiska persona var slēgt līgumus, iegādāties aktīvus un uzņemties parādus. Juridiskā persona darbojas arī kā puse tiesā.
Tipiski juridiskai personai ir tas, ka tā, tāpat kā fiziska persona, var iegūt un turēt aktīvus, uzņemties atbildību par parādiem un būt prasītāja vai atbildētāja tiesas procesā. Juridiskas personas statuss var aizsargāt tās īpašniekus un akcionārus no personiskās atbildības. Tomēr šī aizsardzība nav absolūta. Dažkārt var tikt realizēta korporatīvā plīvura caurduršana ("piercing the corporate veil"). Korporatīvā plīvura caurduršana vai korporatīvā plīvura pacelšana ir juridisks lēmums uzskatīt korporācijas tiesības vai pienākumus kā tās akcionāru tiesības vai saistības.
Katrai valstij ir savi noteikumi un likumi par juridiskām personām. Parasti tās tiek arī citās valstīs atzītas arī par juridiskām personām ar noteikumu, ka tām ir juridiskas personas statuss valstī, kurā tās tika izveidotas.
Eiropas likums
Tā kā Lisabonas līgums stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība kļuva par juridisku personu un pārņēma pilnvaras, kas iepriekš bija Eiropas Kopienas rīcībā.
Transneptūna objekts
Transneptūna objekts ir Saules sistēmas debess ķermenis, kura orbīta atrodas tālāk par Neptūna orbītu jeb tālāk par 30 AU no Saules.
Transneptūna objekti veido Koipera joslu,izkliedēto disku un Orta mākoni.
Pirmais atklātais transneptūna objekts (TNO) bija pundurplanēta Plutons, kuru 1930. gadā atklāja amerikāņu astronoms Klaids Tombo. Nākamo TNO atklāja tikai 1992. gadā, tas bija klasiskais Koipera joslas objekts (15760) 1992 QB1 jeb kjubivano, kuru atklāja Deivids Džūits (David C. Jewit) un Džeina Lū (Jane X.Luu) ar 2,2 m teleskopu Maunakea kalna virsotnē. 2015. gada februārī jau bija zināmi vairāk kā 1650 transneptūna objekti. Lielākie zināmie transneptūna objekti ir Erīda, Plutons, Makemake, 2007 OR10, Haumeja, Kvavars, Sedna, Orks, 2002 MS4 un Salacija.
Ladislavs Knoteks
Ladislavs Knoteks (cs; dzimis, miris ) bija čehu šaha problēmists, čehu skolas pārstāvis.
Transneptūna objekts
Klasifikācija
Transneptūna objektus iedala vairākās grupās pēc attāluma no Saules un orbītu parametriem:
Ladislavs Knoteks
Šaha kompozīcija
Kopš 1920. gada sastādījis vairāk nekā 400 šaha uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus.
2016. gadā WFCC kongress piešķīra starptautiskā meistara titulu vairākiem mirušiem šaha problēmistiem, tai skaitā arī V. Knotekam.
Uzdevuma piemērs
Uzdevuma risinājums: Klasiska čehu miniatūra ar lielisku ievadgājienu un trīs klusiem variantiem.
Deivids Koperfīlds
Deivids Koperfīlds (en; dzimis Deivids Sets Kotkins (David Seth Kotkin) ) ir amerikāņu iluzionists.
Pazīstams ar stāstīšanas un ilūzijas kombināciju savās uzstāšanās reizēs. Finanšu žurnāls Forbes viņu ir nosaucis par visu laiku komerciāli veiksmīgāko burvju mākslinieku. Koperfīlds ir pārdevis vairāk nekā 40 miljonus biļešu, viņa ieņēmumi ir pārsnieguši 3 miljardus ASV dolāru, kas ir vairāk nekā jebkurš cits izklaides industrijas pārstāvis. Pašlaik viņš gadā sniedz vairāk nekā 500 šovus. Koperfīlda karjera ir ilgusi vairāk nekā trīs dekādes, viņš ir uzstādījis vairāk nekā 11 Ginesa pasaules rekordus, ieguvis zvaigzni Holivudas slavas alejā.
Salaspils viduslaiku pils
Salaspils viduslaiku pils  bija Daugavas līvu, vēlāk Rīgas arhibīskapijas un Livonijas ordeņa nocietinājums uz senā Daugavas tirdzniecības ceļa.
Vēsture
Indriķa hronikas aprakstā par bīskapu Meinhardu minēts, ka 1186. gadā ar Gotlandes mūrnieku palīdzību Salā (Holme) uzcelta mūra pils. 1206. gadā Salas lībiešu vadonis Ako, “kas bija uzkūdījis Polockas kņazu uz karu pret rīdziniekiem, kas bija savācis lietuvjus, sasaucis turaidiešus un visu Līvzemi cīņai”, organizēja neveiksmīgu sacelšanos pret krustnešiem (kauja pie Salaspils (1206)). Kritušā Ako galvu bīskaps Alberts Rīgā saņēma kā uzvaras zīmi pār Salas lībiešiem. Pēc Līvzemes sadalīšanas Salas pils nokļuva bīskapa Alberta pārvaldībā un tika pārdēvēta par "Baznīcas salu" jeb "Mārtiņsalu" (Martinsholm). Salaspils pilsnovada pārvaldīšanai tika iecelts Salspils fogts. Livonijas pilsoņu kara laikā 1298. gadā uz Salas esošo Rīgas arhibīskapa pili nopostīja Livonijas ordenis. Livonijas ordenis Daugavas labajā krastā uzcēla jaunu mūra pili ar Svētā Jura baznīcu, kas pirmo reizi minēta 1380. gadā kā "Jaunā Salaspils" (Neu-Kirchholm). 1452. gadā pilī tika noslēgts Salaspils līgums par to, ka Rīgai ir divi feodālie senjori - Rīgas arhibīskaps un Livonijas ordenis. Livonijas kara laikā 1577. gada 28. augustā Salaspils tika nodedzināta, bet 4. septembrī tās mūrus uzspridzināja, lai cara Ivana IV karaspēks, tuvojoties Rīgai, to neizmantotu kā uzbrukuma placdarmu. 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Salaspils pilsnovada citadeli (, Кирхгольм). Pēc kara pils vairs netika atjaunota, bet Rīgas aizsardzībai no austrumiem Zviedru Vidzemes laikā Salaspilī izbūvēja cita veida nocietinājumus (t.s. "Zviedru skanstis").
Līdz Pirmajam pasaules karam saglabājās apmēram 30 m garas un 1,8 m biezas pils sienas drupas, ka arī pils torņa pamati Daugavas krastā. 1907. gadā aizbēra pils aizsarggrāvi, kara laikā siena cieta artilērijas apšaudes laikā. Rīgas HES celšanas laikā drupu paliekas appludināja.
Pils apraksts
Gatavojoties karam ar Maskaviju, 15.-16. gadsimta mijā ordenis nostiprināja pili ar diviem jauniem aizsargtorņiem ziemeļrietumu (21,5 m diametrā, sienas biezums 6,5 m) un ziemeļaustrumu (18 m diametrā) stūros. Austrumu pusē uzbūvēja priekšpili 50,4 х 30 m platībā ar vārtu torni 14 m diametrā.
Pagājusī nakts
"Pagājusī nakts" (en) ir 2010. gada Francijas un ASV romantiska drāmas filma, kuras režisore ir Mesija Tedžedina. Filmā galvenās lomas atveido Kīra Naitlija, Sems Vortingtons, Eva Mendesa un Gijoms Kanē.
Filma stāsta par laulātu pāri Džoannu un Maiklu, kuri pēc strīda pavada nakti šķirti.
Filmas "Pagājusī nakts" pirmizrāde notika Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes, kritizējot scenāriju, bet slavējot Naitlijas, Kanē un Mendesas aktierspēli. Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 54% vērtējums. Filma kopumā nopelnīja 7,7 miljonus ASV dolāru.
2003.—2004. gada UEFA Čempionu līgas sezona
Grupu turnīrs
Pirmo reizi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā piedalījās Real Sociedad, Celta Vigo, Stuttgart un Partizan.
742. gads
742. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.
Labirints
Labirints ir vēsturiska celtne ar daudzām sarežģītām ejām, kā arī simbolisks, arhetipisks aplis vai taku spirāle rituāliskai ar meditāciju saistītai darbībai. Mūsdienās labirints reizēm kļuvis parka ornaments izklaides vai spēles vajadzībām.
Incēni
Incēni ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3,8 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 130,1 km no Rīgas.
Labirints
Raksturojums
Apgalvots, ka vārds labirints radies Egejas civilizācijā, Līdijā no līdiešu vārda labrys ar nozīmi "dubultasmeņu āva" un esot lietots Mīnojiešu civilizācijā un Senā Grieķijā, lai apzīmētu Krētas Knosas pili. Plīnijs Vecākais "Dabas Vēsturē" pieminējis četrus aizvēsturiskus vai seno laiku labirintus: Krētas, Ēģiptes, Lemnas un kādu labirintu Itālijā. Latvijā ir iekārtotas spirālveidu takas un vairākas smilšakmeņu alas sauktas par labirintiem.
Incēni
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V342 (Kūlas–Meirāni–Smetes), veidojusies ap bijušās Incēnu pusmuižas (Hinzenberg) centru.
Bauskas iela
Bauskas iela var būt:
Zebnica
Zebnica ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Saksijas Šveices - Austrumu Rūdu kalnu apriņķī pie robežas ar Čehiju.
Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1223. gadā. Kopš 20. gadsimta sākuma pilsēta specializējās mākslīgo ziedu ražošanā.
Ekonomika
Pilsētā atrodas dzelzceļa modeļu ražošanas uzņēmums "Tillig".
Egļova
Egļova var būt:
Egreta
Egreta (fr — ‘balto gārņu sala’) ir neapdzīvota sala Indijas okeānā. Atrodas Maurīcijas dienvidaustrumu piekrastē, aptuveni 850 metrus no krasta. Tās platība 27 ha, augstums virs jūras līmeņa 0—12 m.
Kopš 1965. gada Egretā izveidots dabas rezervāts, par kuru šobrīd rūpējas Maurīcijas savvaļas fonds. Salu klāj mūžzaļie sausie zemieņu meži, un tā kalpo par nozīmīgu patvēruma vietu vairākām Maurīcijai endēmām augu un dzīvnieku sugām.
Atšķirībā no Maurīcijas, kurai ir vulkāniska izcelsme, Egretu veido koraļļu kaļķakmens.
Nosaukums
Saliņas nosaukums radies no endēmā Maurīcijas nakts gārņa, par kuru francūži ziņoja 1693—1695. un 1735. gadā. Tas vedina domāt, ka Egreta bija sugas pēdējā patvēruma vieta, un tā izmira drīz pēc salas kolonizācijas.
Augāja atjaunošana
Līdz 17. gadsimta sākumam salā bija sastopams ievērojams skaits Maurīcijai endēmu sugu. Taču kolonizācijas laikā meža darbu rezultātā Egretai raksturīgā ekosistēma tika gandrīz pilnībā iznīcināta, bet izcirstos līdumus nomainīja svešzemju augi.
Dažas citas tur sastopamās sugas ir orhideja Oeoniella polystachys, pandāns Pandanus vandermeeschii, Ganerskveinas alveja, rubiju dzimtas koks Coptosperma borbonicum, Polyscias maraisiana, zilā latānija, orkāna palmas Raundas varietāte.
Faunas atjaunošana
Līdz ar dabiskā augāja atjaunošanu saliņā tika atgrieztas vairākas dzīvnieku sugas, kas kādreiz to apdzīvoja. Sekmīgi panākta sārto baložu, Maurīcijas fodiju un Maurīcijas olīvzaļo baltactiņu vairošanās.
Iznīcinātais Maurīcijas seglmuguras milzu bruņurupucis un Maurīcijas kupolveida milzu bruņurupucis aizvietots ar Aldabras milzu bruņurupuci. Ganoties šis zālēdājs izplata sēklas un veicina augu izplatīšanos. Citas salā reintroducētās rāpuļu sugas ir Telfēra scinks un Gintera gekons. Bieži sastopams Maurīcijā plaši izplatītais krāšņais Maurīcijas dienas gekons.
Aviārijos tiek turēti Maurīcijas augļēdājsikspārņi. Sikspārņi ir vienīgie sauszemes zīdītāji, kas pārstāv Maurīciju. Visas pārējās sugas — žurkas, kaķi, makaki, brieži, mežacūkas, mangusti un citas ir cilvēku ievestas. Augļēdājsikspārnis savulaik bija plaši izplatīts visā Maurīcijā, taču dzīvesvietu izzušana, medības un cikloni ļoti stipri samazināja to skaitu.
Ekspozīcijas
Daļa informācijas centra atvēlēta ekspozīcijām, kuras iepazīstina ar Maurīcijas dabu, Maurīcijas savvaļas fonda darbību, kolonizācijas radītajām postošajām sekām vietējai videi.
Gan saliņas mežā, gan nelielā muzeja iekštelpās aplūkojami iznīcināto dodo, Maurīcijas platknābja papagaiļa, Maurīcijas zilā baloža, Maurīcijas pūces, seglmuguras milzu bruņurupuča, Maurīcijas milzu scinka eksponāti to dabiskā lielumā, senu gravīru un ilustrāciju reprodukcijas.
Vikipēdija zviedru valodā
Vikipēdija zviedru valodā (sv) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas zviedru valodas versija. Tā darbojas kopš 2001. gada maija. 2013. gada jūnijā zviedru valodas versija sasniedza vienu miljonu rakstu, 2015. gada septembrī — divus miljonus. Tā ir otrā lielākā Vikipēdijas versija pēc ievietoto rakstu skaita, atpaliekot vien no Vikipēdijas angļu valodā. Zviedru valodas Vikipēdijā ir vairāk kā 350 000 reģistrētu lietotāju. Administratorus ievēl ik pēc viena gada. Pilnīgākajiem un kvalitatīvākajiem rakstiem tiek piešķirts vērtīga vai laba raksta statuss.
Lielu daļu šīs vikipēdijas rakstu ir izveidojusi datorprogramma (bots) Lsjbot, kuras autors ir zviedru fiziķis, vikipēdists Sverkers Jūhansons. Bots veido rakstus arī varaju un sebuāņu valodas versijās.
Saprašanās un sadarbības līgums starp Latviju, Lietuvu un Igauniju
Priekšvēsture
Bulduru konferences (1920. gada 6. augustā—6. septembrī) laikā Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas un Somijas valdību pārstāvji nolēma izveidot Baltijas Antanti. 1920. gada beigās nodibināja Baltijas biroju, kura uzdevums bija panākt Bulduru konferencē pieņemtā Baltijas savienības līguma īstenošanu. Tomēr Viļņas apgabala piederības domstarpību izraisītā Lietuvas–Polijas militārā konflikta dēļ līgumu neizdevās īstenot.
1923. gada 1. novembrī Tallinā tika noslēgts līgums par aizsardzības savienību starp Latvijas un Igaunijas Republikām, bet 1934. gada 17. februārī Rīgā līgums starp Latviju un Igauniju savienības organizēšanai. 25. aprīlī Lietuvas valdība izteica gatavību pievienoties šai savienībai, vadoties pēc principa, ka jebkuras no trim Baltijas valstīm neatkarība atbilst pārējo divu vitālajām interesēm.
Saturs
Līgums paredzēja attīstīt sadarbību starp Baltijas valstīm un veicināt miera uzturēšanu un nodrošināšanu, saskaņojot savu ārpolitiku Tautu Savienības Pakta principu garā. Visas trīs valdības apņēmās saprasties tajos ārējās politikas jautājumos, kuriem ir kopēja nozīme, un savstarpēji sniegt politisku un diplomātisku palīdzību savos starptautiskos sakaros. Līdzējas puses nolēma nodibināt visu triju valstu ārlietu ministru periodiskas konferences, kurām regulāri jānotiek vismaz divas reizes gadā pārmaiņus katras valsts teritorijā.
Konfidenciālā deklarācija
Baltijas valstu līguma par saprašanos un sadarbību parakstīšanas dienā Latvijas un Igaunijas pilnvarotie pārstāvji deklarēja, ka viņu valstis neatrodas saistībās ar specifiskajām problēmām sakarā ar Viļņas apgabala piederību.
Sekas
Triju Baltijas valstu līgums izraisīja starptautisku rezonansi. Polijas attieksme bija negatīva. Vācijas prese rakstīja, ka jaunā savienībā ir “solis Padomju Krievijas centienu atvairīšanai”, bet PSRS un Francijas prese savukārt uzskatīja, ka jaunajai savienībai ir jābūt vērstai pret Vāciju.
Neraugoties uz diplomātisko savienību, neizdevās izveidot trīs valstu militāro savienību. Lietuva neguva nekādu līgumā fiksētu Latvijas un Igaunijas atbalstu Viļņas jautājumā. 1935. gada pirmajā pusē Lietuva lūdza Latvijas un Igaunijas atbalstu sakarā ar attiecību saasināšanos ar Vāciju Klaipēdas apgabala piederības dēļ. Latvija un Igaunija atbalstīja Lietuvas centienus 1935. gadā, apņemoties neslēgt neuzbrukšanas līgumus ar Vāciju, ja tā nepiekritīs noslēgt to arī ar Lietuvu. Tomēr 1939. gada martā, kad Vācija ultimatīvā veidā pieprasīja Lietuvas atteikšanos no Klaipēdas apgabala, Baltijas sabiedrotie nespēja neko līdzēt Lietuvai.
Klica
Klica ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā uz rietumiem no Vismāras, netālu no Baltijas jūras krasta. Āmtes centrs. Pie pilsētas 18. gadsimta pils komplekss.
Egļava
Egļava (arī Egļova) ir ciems Viļakas novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 7,9 km no pagasta un novada centra Viļakas un 240,9 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).
Ignatova (Briežuciema pagasts)
Ignatova bija apdzīvota vieta Balvu novada Briežuciema pagastā. Atradās pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Briežuciema, 31 km no novada centra Balviem un 251 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.
Frīzlends
Frīzlends (en) vai Barnāra kalns (es) ir kalns Dienvidšetlendas salās Antarktikā, Livingstona salas augstākā virsotne. Izvietojies Tangras kalnu grēdā salas austrumos.
Vikipēdija spāņu valodā
Vikipēdija spāņu valodā (es) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas spāņu valodas versija. Tā darbojas kopš 2001. gada maija, 2013. gada maijā spāņu valodas versija sasniedza vienu miljonu rakstu. Pēc 2014. gada oktobra datiem tajā bija vairāk kā 1,113 miljoni rakstu un vairāk kā 3,3 miljoni reģistrētu lietotāju.
2020. gada janvārī tajā bija vairāk nekā 1,573 miljoni rakstu un tā bija devītā lielākā Vikipēdija pēc rakstu skaita. Pilnīgākajiem un kvalitatīvākajiem rakstiem tiek piešķirts vērtīga vai laba raksta statuss.
Frīzlends
Kalns bija zināms jau 19. gadsimta sākuma amerikāņu un britu roņu medniekiem, kas to dēvēja par «Frīzlendas kalnu» pēc salas tā laika nosaukuma «Frīzlenda». 1825. gadā Džeimss Vedels salas piekrastē esošu kalnu (mūsdienās Nīdlpīks) nodēvēja par Barnāra kalnu (Barnard Peak) par godu kapteinim Barnāram (Capt. C.H. Barnard), bet pēc 1900. gada šis nosaukums kļūdaini tika attiecināts uz Frīzlenda kalnu. Pēc FIDS ekspedīcijas 1950. gadu beigās kalnam tika atgriezts sākotnējais nosaukums, bet Čīles un Argentīnas avotos tas joprojām tiek dēvēts par Barnāra kalnu.
Donna Striklenda
Donna Teo Striklenda (en; dzimusi ) ir Kanādas fiziķe un universitātes profesore. Viņa strādā lāzefizikas un elektrooptikas sfērās. Striklenda kopā ar Žerāru Murū 2018. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā “par lielas intensitātes ultraīsu optisko impulsu ģenerēšanas metodi” (tajā pašā gadā vēl Nobela prēmija tika pasniegta Arturam Eškinam). Donna Striklenda strādā Vaterlo Universitātē.
Frīzlends
Kalnā pirmā 1991. gada 30. decembrī uzkāpa kataloņu alpīnisti Fransesks Savats (Francesc Sàbat) un Horhe Enrike (Jorge Enrique) no netālās Spānijas polārstacijas Huankarlosa I.
Dārgā Jeļena Sergejevna
Filmā vientuļo pasniedzēju negaidīti atnāk apsveikt četri viņas audzēkņi. Šis žests aizkustina Jeļenu Sergejevnu, un viņa steidzas uzklāt svētku galdu. Bet pusaudžu nolūki nav nemaz tik cēli.
Hadīts
Hadīts (ar, ḥadīṯ, — ‘jaunumi’ vai ‘stāsts’), arī hadīss, ir reliģisks teksts islāmā, kurā pierakstīti pravieša Muhameda teicieni, svētrunas, mācības un stāsti par viņu. To var uzskatīt arī par pravieša Muhameda biogrāfiju. Tie ir otri nozīmīgākie raksti islāmā aiz Korāna. No hadīta tiek veidotas sunnas. Hadīts kopā ar Korānu tiek izmantots, lai interpretētu tiesību sistēmu islāmā, šariatu, kā arī dotu morālos norādījumus.
Mitra Hedžazipūra
Mitra Hedžazipūra (fa; dzimusi Mešhedā) ir Irānas starptautiskā lielmeistare šahā (2015).
Hadīts
Termins ‘hadīts’ tiek attiecināts gan uz visu reliģisko tekstu krājumu, gan uz atsevišķu, konkrētu tekstu no šī krājuma, tādēļ tiek izmantots arī šī termina daudzskaitlis, tas ir, hadīti jeb hadīsas. Ikvienu atsevišķu hadītu veido divas daļas, tas ir, atstāstītāju virkne (, ʾisnād) un teksts (, matn). Ir izveidojusies hadīta zinātne, kuras mērķis ir nodrošināt ikviena hadīta autentiskumu. Lielākie un visvairāk citētie hadīta krājumi ir Muhamada el Bukhārī veidotais “Sahīhs” (, ṣaḥīḥ — ‘skaņa’) un Muslima ibn el Hadžādža krājums ar tādu pašu nosaukumu. Vēl svarīgi ir El Tirmidhī, El Nasāī, Ibn Mājas un Abū Dāvuda darbi. Šie seši krājumi veido hadīta kolekciju Kutub al-Sittah (‘Sešas grāmatas’). Sunnīti balstās tieši uz šiem sešiem darbiem. Pastāv arī Kutub al-Arba'a (‘Četras grāmatas’), kuru veido citu autoru krājumi, un uz to balstās šiīti.
Mitra Hedžazipūra
Biogrāfija
2003. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā.
2012. gadā uzvarējusi Irānas sieviešu šaha čempionātā. Divas reizes izcīnījusi sudraba medaļas Irānas sieviešu šaha čempionātos (2013, 2014).
Hadīts
Hadīta zinātne
Ir izveidojusies hadīta zinātne (, ʻilm al-ḥadīth), kuras mērķis ir nodrošināt ikviena hadīta autentiskumu. Hadīta autentiskuma noteikšana islāmā ir ārkārtīgi svarīga, jo līdz ar Korānu islāma pravieša sunnas tiek uzskatītas par dievišķu atklāsmi (wahy), un to pieraksti nodrošina islāma likuma (šariata) pamatu. Hadīts, atšķirībā no Korāna, dod norādes itin visā, sākot ar reliģiskajiem pienākumiem līdz pat labsirdīgas attieksmes izrādīšanai pret vergiem.
Mitra Hedžazipūra
Biogrāfija
2015. gadā uzvarējusi Āzijas sieviešu individuālajā šaha čempionātā un iekļuvusi Pasaules sieviešu šaha čempionātā.
Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
Hadīts
Hadīta zinātne
Tā kā hadīts tika nodots mutiski un nebija apkopots rakstiskos darbos līdz pat 9. gadsimtam (islāma trešajam gadsimtam), tad nav nevienas senas rakstiskas liecības, ko pārbaudīt. Saskaņā ar hadīta klasisko zinātni ir trīs galvenie veidi, kā noteikt hadīta autentiskumu (sihha), tas ir, noteikt, vai ir citi identiski ziņojumi no citiem stāstītājiem; novērtējot stāstītāja uzticamību; un izpētot hadīta stāstīšanas ķēdes nepārtrauktību.
Mitra Hedžazipūra
Biogrāfija
Pārstāvējusi Irānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
Hadīts
Hadīta krājumi
Hadīta krājumus dala trīs grupās — sunnītu islāma, šiītu islāma un ibadi krājumos. Lielākie un visvairāk citētie hadīta krājumi ir Muhamada el Bukhārī veidotais “Sahīhs” (, ṣaḥīḥ — ‘skaņa’) un Muslima ibn el Hadžādža krājums ar tādu pašu nosaukumu. Vēl svarīgi ir El Tirmidhī, El Nasāī, Ibn Mājas un Abū Dāvuda darbi. Šie seši krājumi veido hadīta kolekciju Kutub al-Sittah (‘Sešas grāmatas’). Sunnīti balstās tieši uz šiem sešiem darbiem. Pastāv arī Kutub al-Arba'a (‘Četras grāmatas’), kuru veido citu autoru krājumi, un uz to balstās šiīti.
Reinholds Girgensons (mācītājs)
Reinholds Ernsts Leonhards Girgensons (, dzimis, miris ) bija Opekalnā dzimis vācbaltiešu luterāņu mācītājs.
Dzīvesstāsts
Dzimis Apekalna draudzes novada luterāņu mācītāja Oto Girgensona ģimenē. No 1841. līdz 1846. gadam mācījās Rīgas guberņas ģimnāzijā. No 1846. līdz 1850. gadam studēja teoloģiju Tartu Universitātē. No 1851. līdz 1852. gadam — mājskolotājs Sanktpēterburgā. Ordinēts 1852. gadā. No 1852. līdz 1853. gadam — adjunkts Jēzus baznīcas latviešu draudzē Sanktpēterburgā. No 1853. līdz 1870. gadam — mācītājs Kuresārē, kur strādāja arī par ticības skolotāju. Pēc tēva nāves 1869. gadā, kurš bija Tallinas Olava baznīcas virsmācītājs, no 1870. līdz 1886. gadam, tāpat kā tēvs, bija šīs baznīcas virsmācītājs.
Antuāns Lorāns de Žisjē
Antuāns Lorāns de Žisjē (dzimis, miris ) bija franču botāniķis. 1789. gadā publicēja darbu Genera plantarum, kurā radīja augu klasifikāciju, kas pamatos tiek izmantota arī mūsdienās, izmantojot sava tēvoča Bernāra de Žisjē nepublicētos materiālus. Ieviesis dzimtas jēdzienu botānikā.
Stērlinga
Stērlinga var būt:
Īvāni (Vecpiebalgas pagasts)
Īvāni ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,9 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 132,2 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V235, uz austrumiem no Alauksta ezera.
Lindsija Stērlinga
Lindsija Stērlinga (en; dzimusi ) ir amerikāņu vijolniece, dejotāja un komponiste.
Mūziku izpilda dažādos žanros, tai skaitā klasiskajā mūzikā, popmūzikā, rokmūzikā un elektroniskajā deju mūzikā. Izpilda gan oriģināldarbus, kā arī citu mūziķu izpildītos darbus. Mūzikas video Crystallize bija 2012. gada astotais skatītākais video YouTube, ar Pentatonix izpildītā dziesmas Radioactive kaverversija ieguva Response of the Year balvu pirmajā YouTube mūzikas balvu pasniegšanas ceremonijā 2013. gadā. 2018. gada novembrī viņas YouTube kanāla sekotāju skaits pārsniedza 11 miljonus, video skatījumu skaits — 2,4 miljardus.
Priedaine (Kurmāles pagasts)
Priedaine ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies Kuldīgas pilsētas dienvidaustrumu pierobežā Kurmāles upītes kreisajā krastā pie autoceļa P119 16 km no pagasta centra Vilgāles, 3 km no novada domes Kuldīgā un 151 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā Kuldīgas SCO un DzKR ciemats. Priedainē atrodas bibliotēka, medpunkts, veikals, vairāki uzņēmumi.
Figūra
Figūra (la — 'veids') var būt:
Post Malone
Ostins Ričards Pousts (dzimis 1995. gada 4. jūlijā), profesionāli pazīstams kā Post Malone, ir amerikāņu reperis, dziedātājs, dziesmu autors, ierakstu producents un ģitārists. Viņš pirmoreiz ieguva lielu atzinību 2015. gada februārī pēc debijas albuma White Iverson izlaišanas. 2015. gada augustā Malone nonāca ierakstu darījumā ar Republic Records, turpinot izdot Congratulations ar Quavo un Rockstar ar 21 Savage, kas attiecīgi sasniedza astoto un pirmo vietu ASV Billboard Hot 100. 2016. gadā viņš izdeva savu debijas studijas albumu Stoney", bet 2018. gadā — albumu Beerbongs un Bentleys.
Karjeras sākums
Ostins Ričards Posts dzimis 1995. gada 4. jūlijā Sirakjūsā, Ņujorkas štatā. Viņa vecāki bija tēvs Ričs Pousts un māte Džodija Pousta. Posta tēvs bija dīdžejs, tieši viņš dēlu iepazīstināja ar dažādiem mūzikas žanriem.
Kad Posts bija deviņus gadus vecs, viņš un viņa ģimene pārcēlās uz Grapevainu Teksasā.
Diskogrāfija
Studijas albumi
Ambruāzs Tomā
Ambruāzs Tomā (fr; dzimis, miris ) bija franču komponists un Parīzes konservatorijas direktors no 1871. gada līdz nāvei 1896. gadā. Pazīstamākie Tomā darbi ir operas Minjona (Mignon, 1866) un Hamlets (Hamlet, 1868).
Dzimis mūziķu ģimenē. Jau 10 gadu vecumā lieliski spēlēja klavieres un vijoli. No 1828. gada mācījās Parīzes konservatorijā, 1832. gadā ieguva balvu, kas ļāva apmeklēt Itāliju. 1837. gadā Opéra-Comique tika izrādīta pirmā opera La double échelle. No 1856. gada - Parīzes konservatorijas profesors, no 1871. gada - tās direktors.
Kabulēni
Kabulēni ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 6,4 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 134,6 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V307 (Vecpiebalga–Skujene).
Kamerūnas zvīņastvāvere
Kamerūnas zvīņastvāvere (Zenkerella insignis) ir endēma Centrālās Āfrikas rietumdaļas zvīņastlidvāveru dzimtas (Anomaluridae) grauzēju suga, kas ir vienīgā suga Kamerūnas zvīņastvāveru ģintī (Zenkerella).
Izplatība
Lai arī Kamerūnas zvīņastvāvere pirmo reizi tika aprakstīta 1898. gadā, tomēr tā nekad nav novērota dabīgos apstākļos. Visi apraksti par sugu tapuši, izpētot muzeju kratuvēs pieejamos izbāzeņus (kopumā 14). Dzīvnieki ir bijuši noķerti Kamerūnas dienvidos, Ekvatoriālajā Gvinejā, Bioko salu ieskaitot, Centrālāfrikas Republikas dienvidrietumos un Kongo Republikā, kas liecina, ka Kamerūnas zvīņastvāvere mājo lietusmežos un jauktos lapukoku un mūžam zaļo koku mežos.
Izskats
Kamerūnas zvīņastvāvere ir neliels grauzējs ar garu, pūkainu asti. Ķermeņa garums (bez astes) ir 18—23 cm, astes garums 15—17 cm, svars 180—220 g. Kamerūnas zvīņastvāveres kažoks ir biezs, mīksts, pelnu pelēks, ar dzeltenbrūnu toni uz priekškājām, stilbiem un vaigiem, aste melna. Ap potītēm aug garāks, asāks matojums, kas nosedz dziedzerus. To pielietojums nav zināms. Zvīņastvāverei ir asi, gari nagi un ļoti lielas acis. Priekškājām četri pirksti, pakaļkājām pieci.
Kamerūnas zvīņastvāverei, līdzīgi kā citām zvīņastlidvāveru dzimtas sugām, astes apakšpusē pie pamatnes aug divas rindas ar smailām skrimšlaudu plātnītēm. Tās kalpo kā atbalsts, grauzējam rāpjoties kokā. Kamerūnas zvīņastvāvere ir vienīgā suga zvīņastlidvāveru dzimtā, kurai ķermeņa sānos nav planēšanas membrāna. Tādēļ tā nespēj planēt, kā to dara citas dzimtas sugas. Šī atšķirība izveidojusies tādēļ, ka Kamerūnas zvīņastvāvere evolūcijas gaitā atdalījusies no kopējās attīstības līnijas pirms izveidojās planēšanas membrāna.
Uzvedība
Tā kā Kamerūnas zvīņastvāvere dabā nekad nav bijusi novērota, tad tās dzīves veidu var raksturot tikai pieņēmumu veidā, balstoties uz zināšanām par citām zvīņastlidvāveru dzimtas sugām un vietējo iedzīvotāju nostāstiem. Visticamākais, ka zvīņastvāvere galvenokārt uzturas kokos, bet tā kā muzejos esošie eksemplāri ir noķerti lamatās uz zemes, tad dzīvnieks mēdz reizēm uzturēties arī uz zemes. Pārējās dzimtas sugas ir aktīvas nakts laikā un diennakts gaišo laiku pavada kādā koka dobumā. Visticamākais, arī zvīņastvāvere ir aktīva nakts laikā, barojas ar augu izcelsmes barību un uzturas pa vienam vai pāros.
Ideālas gāzes likums
Ideālas gāzes likums ir hipotētiskās ideālās gāzes stāvokļa vienādojums. To var izmantot arī reālām gāzēm zemā spiedienā un augstā temperatūrā, lai noteiktu sakarību starp temperatūru, spiedienu un tilpumu. Tas ir Boila—Mariota, Šarla un Gē-Lisaka likumu apvienojums ar Avogadro likumu.
Vienādojums
Ierastais matemātiskais ideālās gāzes likuma pieraksts ir šāds:
Molārā forma
Aizvietojot n ar m / M, iegūst šādu vienādojumu, kā arī ieviešot blīvumu ρ = m/V:
kur:
Statistiskā mehānika
Statistiskajā mehānikā ideālās gāzes likumu pieraksta šādi:
Eržepole
Eržepole ir ciems Viļakas novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 1,5 km no pagasta un novada centra Viļakas un 247,8 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, faktiski Viļakas pilsētas daļa.
Inesis Feldmanis
Inesis Feldmanis (dzimis ) ir latviešu vēsturnieks, habilitēts vēstures doktors, LU profesors un Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis..
Biogrāfija
Inesis Feldmanis ir dzimis 1949. gada 1. augustā Cēsīs. No 1967. līdz 1979.gadam studējis Latvijas Valsts universitātes Vēstures un Filozofijas fakultātē. Paralēli studijām no 1972. līdz 1977. gadam strādājis par vēstures skolotāju Rīgas 14. (maiņu) vidusskolā. Pēc tam sācis strādāt LVU, sākumā par Jauno un jaunāko laiku vēstures katedras asistentu vēlāk par vecāko pasniedzēju.
No 1980.gada studējis aspirantūrā Maskavas universitātē kur 1984. gadā ieguvis vēstures zinātņu kandidāta grādu. 1986. gadā atsācis strādāt LVU par docentu. 1992. gadā piešķirts doktora grāds un 1994. gadā atzīts par habilitētu vēstures doktoru. 1995. gadā ievēlēts par LU profesoru un kļuvis par Rietumeiropas un Amerikas Jauno un jaunāko laiku vēstures katedras vadītāju. No 1992. līdz 2001. gadam bijis Vēstures un Filozofijas fakultātes prodekāns. 2001. gadā stažējies Herdera institūtā Marburgā, Vācijā. 2019. gadā apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
Zinātniskā darbībā
Ineša Feldmaņa galvenā interešu sfēra ir Latvijas un Rietumeiropas vēsture starpkaru periodā. Pētījis arī vācbaltiešu minoritātes darbību Latvijā šajā laika posmā. Bijis autors (vai līdzautors) 12 monogrāfiskiem izdevumiem, 8 mācību līdzekļu skolām autors, vairāk nekā 300 zinātnisku un populārzinātnisku rakstu autors.
Latvijas vēsturnieku komisijas loceklis no 1998. gada. Latvijas Vēsturnieku komisijas finansētā projekta "Nacistiskās Vācijas okupācijas politika Latvijā (1941-1945) vadītājs (1998—2009). Valsts pētījumu programmas Letonika finansēto projektu "Latvija Otrajā pasaules karā (1939—1945)" un "Latvijas ārpolitika un diplomātija 20. gadsimtā" vadītājs. Latvijas Universitātes profesoru padomes priekšsēdētājs un promācijas padomes loceklis.
Compagnie Africaine d'Aviation
Compagnie Africaine d'Aviation (franču valodā — Āfrikas aviācijas sabiedrība"; saīsinājumā CAA), darbojas ar zīmolu flyCAA, ir Kongo Demokrātiskās Republikas lidsabiedrība. Tās bāze izvietota N'djili lidostā Kinšasā. Dibināta 1993. gadā.
Lidsabiedrība nodrošina pasažieru un kravas pārvadājumus Kongo Demokrātiskajā Republikā, kā arī starptautiskos reisus.
2009. gadā Eiropas Savienība, bažījoties par lidojumu drošību, pret Kongo Demokrātiskās Republikas lidsabiedrībām, tai skaitā Compagnie Africaine d'Aviation, ieviesa lidojumu aizliegumu uz ES valstīm.
Lidsabiedrība piedzīvojusi vairākus incidentus, no kuriem viens 2013. gadā beidzās traģiski.
Kameņevs
Kameņevs (ru, sieviešu dzimtē Kameņeva (Ка́менева)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
Psihotropā viela
Daudzām psihotropām vielām spēcīgās iedarbības dēļ ir vairāki medicīniski lietojumi. Ar psihotropām vielām, piemēram, mazina sāpes vai ārstē garīgas slimības, tās ir vairāku pretklepus līdzekļu sastāvos. Psihes un emociju mainošo īpašību dēļ tās cilvēki izmanto arī izklaides nolūkos. Neapdomīga un pārmērīga psihotropo vielu lietošana var izraisīt nopietnas sekas veselībai, kā arī daudzas ir saistāmas ar atkarības veidošanos, tāpēc to lietošana izklaides nolūkiem ir pretrunīga, kopš 20. gadsimta sākuma valstis ir sākušas stingri aizliegt un kontrolēt šo vielu brīvu izplatību.
Vēsture
Psihotropo vielu lietošana cilvēku vidū bija izplatīta jau aizvēsturē. Arheoloģiskajos izrakumos iegūtā informācija ļauj noprast, ka daudzas psihotropās substances, galvenokārt augi, tika lietoti jau 10 000 gadus pirms mūsu ēras, kamēr vēsturiski un rakstiski pierādījumi par to lietojumu dažādās kultūrās ir ap 5 000 gadu veci. Piemēram, koka lapu košļāšanas tradiīcija Peru kultūrā ir vairāk kā 8000 gadus veca.
Šīs vielas nelieto vienīgi cilvēki. Vairāki citi dzīvnieki apzināti ēd dažādus psihoaktīvus augus, dzīvniekus, ogas vai pat fermentētus augļus, kas ierosinātu psiholoģiskas izmaiņas, piemēram, kaķi ēd kaķumētras. Svēto augu tradicionālās leģendas satur atsauces uz to, ka cilvēce pārņēma psihoaktīvo vielu lietošanas praksi no dzīvniekiem. Dzīvnieki un psihoaktīvie augi ir līdzevolucionējuši, kas izskaidro, kāpēc šīs vielas un to receptori ir sastopami nervu sistēmā.
Attieksme pret psihotropajām vielām krasi ir izmainījusies 20. gadsimtā, kad vairāku valstu vadītāji un valdības reaģēja uz to lietošanu, aizliedzot tās un padarot to lietošanu un tirdzniecību par kriminālpārkāpumu. Ne visas psihotropās vielas bija iespējams aizliegt, piemēram, alkoholisko dzērienu aizliegums ASV ilga 13 gadus un cieta neveiksmi to lielās popularitātes dēļ, bet līdz mūsdienām vairums psihotropo vielu ir aizliegtas vai stingri kontrolētas tikai medicīniskiem nolūkiem. Līdz ar to ir attīstījusies nelegālā narkotiku tirdzniecība.
Iedalījums
Psihoaktīvās vielas un tās saturošus materiālus pēc to iedarbības uz organismu var iedalīt 3 kategorijās:
Pie psihotropajām vielām tiek pieskaitīti arī psihiatriskie medikamenti, piemēram, antidepresanti un neiroleptiskie līdzekļi.
Grafisks iedalījuma attēlojums
Simpatomimētiskie amīni Dopamīna atpakaļsaistes inhibitori Amfetamīni Katinons Metilfenidats Kokaīns
Aminoketoni Bupropions Dietilpropions
SSRI Fluoksetīns Fluvoksamīns Paroksetīns Sertralīns
MAOI
TCA
TeCA Maprotilīns Mirtazapīns Trazodons Johimbīns Efedrīns Pseidoefedrīns Sinefrīns Metilksantīni Kofeīns Teofilīns Teobromīns
NEIROLEPTIĶI Atipiskie neiroleptiķi Klozapīns Risperidons Olanzapīns Kvetiapīns Sulpirīds Ziprasidons
Tipiskie neiroleptiķi Haloperidols Flufenazīns Tioridazīns Klorpromazīns Pimozīds Perfenazīns
CBD
Holīnerģiskie Nikotīns Betele Muskarīns
Atomoksetīns
DEPRESANTI
Nomierinošie līdzekļi Alkohols Ēteris Barbiturāti Hloroforms Hlorālhidrāts Metakvalons GHB
Benzodiazepīni Alprazolāms Diazepāms Flunitrazepāms Temazepāms Lorazepāms
Opioīdi Opijs Kodeīns Morfīns Heroīns Oksikodons Hidrokodons Metadons Fentanils Kavalaktoni
Psihodēliskās vielas Marihuāna THC MDMA MDA MDEA 2C-I 2C-B AMT Meskalīns 2C-E DOM DOC LSA LSD Psilocibīns DPT DMT Ibogaīns
Disociatīvās vielas Dislāpekļa oksīds Ketamīns DXM Tiletamīns DXO PCP
Salvinorīns A Ibotēnskābe Muscimols
Narkomānija un negatīvie aspekti
Psihotropās vielas rada ne tikai garīga rakstura traucējumus, bet arī atkarību. Katrai vielai ir noteikta ietekme uz cilvēka garīgo un fizisko veselību, tāpēc svarīgi apzināties, cik dažādas var būt psihotropo un psihoaktīvo vielu radītās sekas, ņemot vērā atkarības smagumu. Atkarība no dažādām vielām nozīmē nepārvaramu vēlmi lietot šo vielu tādos daudzumus, lai sasniegtu vēlamo efektu, neņemot vērā negatīvās sekas, ko šī viela atstāj uz šī cilvēka dzīvi.
Ņemot vērā šos datus un citus pētījumus, jauniešiem pastāv liels risks uz atkarību no legālām un nelegālām psihotropajām vielām. Cilvēkiem, kuri pastāvīgi lieto narkotikas, ir īpašas vajadzības atbilstoši to kognitīvajai un psiholoģiskajai attīstībai. Atkarīgo vielu lietošana nereti ir saistīta ar garīgajiem traucējumiem. Garīgie traucējumi kopumā ietver izmaiņas domāšanā, noskaņojumā un/vai uzvedībā. Šie traucējumi var ietekmēt to, kā mēs attiecamies pret citiem un kā izdaram izvēli. Garīgie traucējumi ir dažādās formās, daži ar dziļa līmeņa trauksmi, krasām noskaņojuma izmaiņām, samazinātu spēju koncentrēties vai uzvesties atbilstoši. Citas formas saistītas ar nevēlamām, traucējošām domām, redzes vai dzirdes halucinācijām, kā arī maldīgiem uzskatiem par galvenajiem dzīves aspektiem. Vielu atkārtotas lietošanas traucējumi parādās, kad atkārtota alkohola un/vai narkotiku lietošana izraisa klīniski nozīmīgu darbību pasliktināšanos, ieskaitot veselības problēmas, invaliditāti un nespēju paveikt galvenos pienākumus darbā, skolā un mājās.
Vilgāle
Vilgāle (agrāk arī Saldenieki) ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidos Vilgāles ezera ziemeļu krastā 17 km no novada centra Kuldīgas un 181 km no Rīgas.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā padomju saimniecības «Vilgāle» centrālais ciemats. Vilgālē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, doktorāts, bibliotēka, Vārdupes pasta nodaļa, brīvdabas estrāde, vairāki veikali.
Stefāno Piraci
Stefāno Pirazzi (it; dzimis ) ir profesionāls Itālijas šosejas riteņbraucējs, kura pēdējā pārstāvētā komanda bija . Dzimis Alatri, Piraci 2010. gadā uzsāka profesionāļa karjeru, pievienojoties ; arī viņa dvīņubrālis Roberto ir riteņbraucējs, abi brāļi kopā startēja amatieru komandā Palazzago Rad Logistica 2009. gadā.
Portugāle Eirovīzijas dziesmu konkursā
Portugāle Eirovīzijas dziesmu konkursā ir piedalījusies 54 reizes, no kurām finālos ir piedalījusies 45 reizes, debitējot 1964. gada konkursā. Portugāle ir uzvarējusi 1 reizi — 2017. gada konkursā, kad to pārstāvēja Salvadors Sobrals ar dziesmu Amar pelos dois. Nākamo, 2018. gada konkursu, tā rīkoja Lisabonā.
Stefāno Piraci
Par Piraci lielākajiem sportiskajiem sasniegumiem uzskatāma uzvara 2014. gada Giro d'Italia sacensību posmā un 2013. gadaGiro d'Italia kalnu klasifikācijā.
Portugāle Eirovīzijas dziesmu konkursā
Vēsture
Kopš Portugāles debijas tā ir izlaidusi 5 konkursus: 1970., 2000., 2002., 2013. un 2016. gada konkursus. Portugālei piederēja rekords par visvairāk piedalīšanās reizēm bez uzvaras, līdz 2017. gada konkursā tai pirmo reizi izdevās uzvarēt, pateicoties Salvadoram Sobralam ar dziesmu Amar pelos dois. Portugāli debijas gadā 1964. gada konkursā pārstāvēja Antoniju Kalvariju. Šī nebija veiksmīga valsts debija konkursā, jo tika iegūta pēdējā vieta. Kopš debijas gada Portugāle ir vēl trīs reizes ieguvusi pēdējo vietu: 1974., 1997. un 2018. gada konkursos. Lai gan 1974. gada pārstāvis Paulu di Karvaļu ar dziesmu E depois do adeus ieguva pēdējo vietu, tā ieguva atpazīstamību, kad dziesma tika izmantota kā radio signāls, lai aizsāktu Neļķu revolūciju pret Estado Novo režīmu. 1990. gadi Portugālei bija veiksmīgākais periods konkursa vēsturē, kad valsts ieļuva TOP 10 četras reizes. Portugālei bija iespēja piedalīties 2002. gada konkursā, bet tā atteica dalību, dodot iespēju Latvijai piedalīties, kura arī konkursā vēlāk uzvarēja. Kopš 2004. gada konkursā tika ieviesti pusfināli, Portugāle nav kvalificējusies finālam 9 reizes.
Stefāno Piraci
2017. gada maijā, vienu dienu pirms 2017. gada Giro d'Italia starta, UCI paziņoja, ka Piraci un viņa  komandas biedrs Nikola Rufoni uzrādījuši pozitīvas augšanas hormonus izdalošu peptīdu analīzes iepriekšējā mēnesī ārpus sacensībām ņemtos analīžu paraugos. Vēlāk tajā mēneši UCI apstiprināja, ka abu braucēju B proves arī bijušas pozitīvas un Bardiani-CSF apstiprināja, ka lauzīs abu braucēju līgumus.
Portugāle Eirovīzijas dziesmu konkursā
Nacionalā atlase
Festival da Canção ("Dziesmu festivāls"), saukts arī par Festival RTP da Canção ("RTP dziesmu festivāls") ir Portugāles nacionālā atlase Eirovīzijai, kura parasti notiek februārī vai martā Eirovīzijas norises gadā. Tajos gados, kad Portugāle nepiedalās Eirovīzijā, festivāls nenotiek, izņēmumi ir 1970. un 2000. gada konkursi.
Portugāles pārstāvji Eirovīzijā
Portugāles visi pārstāvji Eirovīzijā ir dziedājuši portugāļu valodā, izņēmumi ir 2003., 2005. un 2006. gada konkursi, kad dziesmas tikušas izpildītas arī angļu valodā, vēl 2007. gada konkursā dziedātāja Sabrina izpildīja savu dziesmu portugāļu, angļu, franču un spāņu valodās.
Pašshēma
Pašshēma ir ilgstošs un stabils atmiņu kopums, kas apkopo kāda cilvēka pārliecības, pieredzi un vispārinājumus par savu patību noteiktās uzvedības jomās. Indivīdam var būt pašshēma attiecībā uz jebkuru savas personības aspektu, ieskaitot fiziskās īpašības, personības iezīmes un intereses, ja viņa vai viņš uzskata tos par svarīgiem savas patības aspektiem savā pašdefinīcijā. Piemēram, ja indivīdi domā, ka viņi ir ekstraverti un viņu ekstraversija ir centrālais aspekts, kas viņi ir, tad viņiem ir ekstraverta pašshēma. Viņu ekstraversijas pašshēma var ietvert vispārēju paškategorizāciju – “Esmu sabiedrisks”, uzskatus par to, kā viņi rīkotos konkrētās situācijās – “Viesībās es runātu ar daudziem cilvēkiem", kā arī atmiņas par konkrētiem pagātnes notikumiem – “Pirmajā dienā universitātē es ieguvu daudz jaunu draugu".
Didzis Šmits
Didzis Šmits (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Šobrīd Latvijas zemkopības ministrs. Ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Apvienotais saraksts". Bijis arī 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no partijas KPV LV saraksta. Šobrīd ir Latvijas Zaļās partijas biedrs.
Dzīvesgājums
Beidzis Rīgas Franču liceju un Latvijas Universitāti (politikas zinātnes bakalaura grāds starptautiskajās attiecībās (1998)), kā arī Parīzes 11. Universitātē ieguvis maģistra grādu starptautisko organizāciju diplomātijā (2000).
Politiskā darbība
2004. gadā D. Šmits bija Tautas partijas ārlietu ministru Riharda Pīka un Arta Pabrika biroja vadītājs.
Pats politikā iesaistījies 2005. gadā, kad nesekmīgi kandidēja Rojas pagasta padomes vēlēšanās no saraksta "Roja mūsu galvaspilsēta", vēlāk kļūstot par deputātu.