cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aviaceja
Aviaceja
Armeneja
Kategoreja:Europys vaļsteibys
18 godu symts
18 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Lomu vuordu vuordineica
Lyudzu, vuordineicā natreit uorā vuordus bez apsprīšonys (Sprīža) i turētīs pi latgaļu alfabeta.
Seimaņu akmiņs
Māri:
Aleksejs Apīnis
Aleksejs Apīnis (1926) — latvīšu literaturviesturnīks, rakstinīks, latgaļu literaturys viesturis i kulturviesturis tāmātuojs.
Sielejis augstaine
Sielejis augstaine irā reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydu daļā i Sielejā, Daugpiļs, Īlyukstis, Jākubmīsta, Akneišys i Vīseitis (cik nacik Kruoslovys nūvoda) teritorejuos.
Rasnupli
Rasnupli — sola Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā.
Ilona Staprāne
Ilona Staprāne (pa dzimšonai Peiča, 1935) — biokimike.
Aļņu saime
Aļņu saime sador nu 53 škirām. Zināmuokās škirys irā brīds, pūstumaļņs, meža koza. Aļņu soveiga pīzeime irā rogi, kuri aug tik tāvaiņīm, atskaitūt pūstumaļņus i iudiņsaļņus. Rogi kas gods tīk nūsvīsti, i kas gods ataug nu jauna.
Ilona Staprāne
Dzymuse 1935 g. apreļa 22 d. Sīnuojā. Beiguse Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) proteinu biokimejis atzarē. Tiemiejuse apopiloproteinu kimejis i piloproteinu metabolizma problemys. Nūstatejuse piloproteinu puormeju dobyskuos i eksperimentaluos naveseleibys, specializiejusēs fizikalajuos un fizikalai kimiskajuos proteinu analizēs.
SK Blāzma
Kategoreja:Rēzekne
Augusts Egluojs
Augusts Egluojs (pa eistyn. vuordam Ciprijans Pokrotnīks, 1904—1994) beja latgaļu ailinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.
Aleksejs Apīnis
Kūpā ar I. Klekeri i L. Limani pīraksteitajā gruomotā Raksteituojs nu Nautrānu ("Rakstītājs no Nautrēniem", 1989) tiemiejs Andryva Jūrdža dzeivi i dorbus.
Datorzineibys termini
''This Glossary of IT terminology translates common terms of IT (plus some Wikipedia specific ones) into Latgalian; these terms may also be linked to brief articles containing translations into 3 Baltic languages (Latgalian, Latvian, Lithuanian), Latgalian definition and further examples. Some of Latgalian terminology is unestablished, discussion is encouraged; links to other online dictionaries are provided, when possible.''
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica irā Vosorysvātku konfesejis kusteibys „Tikai Jezus” (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godu symtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldīnis nateik svynātys.
Auguoji
thumb|200px|Augoju vysaideiba Auguoji irā vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Kumbuļa kļovs
Stymbyns 3,8 m augstumā sasadola 5 storuos, vīna nu jūs zibšņa satrīkta i nūkoltuse.
Aloizs Broks
Izlaids dvēseliska turīņa gruomotys. Puorvierss nu greku originala Jaunū Īstuodejumu (I daļa: „Svātī Roksti. Jaunais Īstuodejums. Jezus Krystus Evaņgelejs i Apostolu dorbi”, 1933; II daļa: „Apostolu viestulis i Apokalipse”, 1937).
Eņciklopedeja
thumb|300px|[[Brokhauza eņciklopedeja, 1910]] Eņciklopedeja — rokstysks zineigumu salicīņs. Eņciklopedejis var byut vyscaureigys ci specializātys kaidai nūstateitai atzarei.
Eliezers Ben-Jehuda
Biografeja
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis skūlā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams skūlnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu „Ha-Shahar” žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Iudiņs
Kategoreja:Kimeja Kategoreja:Iudiņs
HTML
Elementi i jūs atributi
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
Iudiņture
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.
Latveja
Latveja (, līvu: Leţmō), oficialai Latvejis Republika (, līvu: Leţmō Vabāmō) irā vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Latvejis golvysmīsts i leluokais mīsts irā Reiga.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Latveja Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Felis bieti
Izavierīņs
Auguma garums: nazkur 70 cm; Astes garums: nu 29 da 35 cm; Svors: 4,5—5,9 kg.
Pavaļa
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.: i leidz.).
Reitulatvejis zamaine
thumb Reitulatvejis zamaine — reļjefa īleikums, apjamūšs Latgolys vokoru daļu i Sieleju, īīt Krystapiļs, Leivuona, Preiļu, Varakļuonu, Modyunis, Rēznis, Ruguoju, Bolvu i Olyuksnys nūvodu teritorejuos.
Felis margarita
Daudzatmejeiba
Ira 6 zamškiras :
Kuorsova
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Solu lopsa
Olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Datu puorlaida
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Viesture
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu последовательная передача, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Janopolis svātveiksna
Janopolis svātveiksna — lelkūks, senejūs latgaļu svietneica Rēznis nūvoda Greiškānu pogostā.
Ontons Tumuļkāns
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Alfabetiskuo parādavuošona
Inversais parāds
a          ...           ... aba        šūgod      atsagrīž divdaba          kod    naatsagrīž kaba        nakod     juopīgrīž atrībeiba       jebkod        atgrīž darbeiba        nikod     apsasprīž sadarbeiba       nazkod        apguož īdarbeiba        vysod        nūlauž vardarbeiba          tod         snauž bezdarbeiba       taitod       izapauž seceiba        dzērd    juoizapauž garlaiceiba         raud        īgryuž reiceiba          dūd       atgryuž ...        nadūd ...          ...
Volūda
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Kulturys noms (Rēzne)
Tautys piļs tyka īstateita 1929 goda solnys mieneša 17 dīnā.
Teiklavītys
Kategoreja:Rēzne Kategoreja:Kulturys nomi
Bondarovys krystakmiņs
Bondarovys krystakmiņs pasaukts pa Bondarovys foļvarkam, kurs nazkod bejs 700 m iz pūstomvokorim nu akmiņa. Akmiņa garums 3,9 m, plotums 1,5 m, stuovonajā, ploskonajā molā (augstums 1,2 m) īkolts krysts. Pa pīstuoškim, pi akmiņa bejuse senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta. Ap 1900. godu itamā vītā audzs vacs mežs i napatuoļ bejs vēļ ūtrys akmiņs ar īkoltu krystu.
Latvīšu volūda
Gramatika
Latvīšu volūda īra radnesteiga lītaunīku, latgaļu i žemaišu volūdai.
Snīga leopards
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ontons Zvīdris (muokslinīks, literats)
Pjesu lasejums:
Ribinišku nūvods
Ribinišku nūvods irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys — Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta.
Ribiniškūs, leluokojā nūvoda solā, dzeivoj 938 cylvāku. Vysuvaira nūvoda dzeivuotuoji dora zemsaimesteibu. Taipoš nūvodam irā īdeveiga transporta infrastruktura — dīnavydūs irā Daugpiļs—Rēznis (Varšovys—Pīterpiļs) dzeļžaceļš i škārsvaļsteigais lelceļš E262 (Latvejā A13), taipoš vaļsteibys zeimeibys celi P58 i P62.
Petanks
Aprakstejums
thumb|225px|Bumbuleits i košonets Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Bulgareja
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Anna Stafecka
Dzymuse 1953 g. Ludzys rajona (niule - Rēznis nūv. Miglinīku pogosta Sylovā. Vuicejusēs Lyuzinīku pamatškolā i Nautrānu vydsškolā. Beiguse Latvejis vaļstiskuo universiteta (niule - Latvejis universitets) Filologejis fakuļtetu 1977 godā. Dora Latvīšu volūdys institutā. Tiemej dialektologeju i latgalīšu volūdu. Filologejis doktore.
Opinku Valna ola
Ar olūtvapnu sacementāta kvartara žvyra blučs, zam kura pasadarejuse lāva ola. Pyrma 1991 godā padareituos teireišonys zam 4 m plotuo i 1,5 m augstuo konglomeratu bluča redzējuos apmāram 25 cm augsta sproga. Ola volgona, pavasar net pylduos ar iudini. Grīsti i sīnys ar izcylom i sprogom. 5 – 6 cm gari stalaktiti.
Juoņs Cybuļskis
Dzims 1911 g. Nautrānu pogosta Dekteru solā. 1949 g. aptīsuots iz 6 godu damīgtuo dorba Volgys-Donys kanala stateibā.
Genitiva i akuzativa lītuošona
Latgalīšu volūdā genitiva i akuzativa lītuošona nazcik atsaškir nu baļtīšu volūdys i lela daudzuma latvīšu volūdys izlūkšņu. Bīžuok izīt tai, ka latgaļu volūdā rokstoms genitivs tur, kur baļtīšu volūdā i nūvodu izlūksnēs ir akuzativs.
Speidyns
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Laikvuords
Atsagrīžamī laikvuordi
Kategoreja:Latgaļu volūda
Lītaunīku volūda
Gramatika
Lītaunīku volūda īra radneiga latvīšu, latgaļu i žemaišu volūdai.
Stefans Baginskis
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Ontons Slyšāns
Ontons Slyšāns par sevi i sovom vierteibom
Pseidonimi: Ceceļānu Ontiks, Jākupānu Jezups Mežavydūs, O.S., Petru Pīters, Ventnāburgu Jānis, Zars.
Vengreja
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Latgaļu alfabets
Resursi
Alfabets
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Nadabeigts, rūkrokstā palics eposs Latgali.
Reiga
Viesture
1918—1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940—1941 i 1944—1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941—1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda — otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Latgalīšu etnokulturys centrys
Latgalīšu etnokulturys centrys (LgEKC) irā bīdreiba, kurys snāgs irā izglobuot, raisteit i popularizēt latgalīšu tradiconalū kulturu.
Anna Rancāne
Anna Rancāne (1959) — latgaļu ailineica i publiciste, vīna nu pošu zeimeiguokūs Latgolys liriku, latgaļu himnys vuordu autore. Rakstejuse latgaļīšu i latvīšu volūdā.
Raudive
Teiklavītys
Kategoreja:Dzeivinīki
Karakals
Izavierīņs
Auguma garums: 65—90 cm; Astes garums: 30 cm; Svors: 13—18 kg.
Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba
Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba — poša zeimeiguo Pīterburga latgaļu organizaceja, XX gs. suokuos vadynuojuse latgaļu tautyskū i kulturyskū atdzimšonu.
Bīdreiba dareja nu 1902 novembra mien. da 1913 g. oktobra mieneša:
Lubuons
Lubuons — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km.
Catopuma badia
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Strāpposts
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Uorsaileiguo dabeigšona
Uorsaileiguo dabeigšona — programys dorba bezlaiceiga puortraukšana, kurū saceļ operaciju sistemys klaida voi lītuotuoja atsateikūša komanda.
Stelenboša universitets
Regions - Vokorkeips
Apleicsardzeiba
Verīs taipoš
Kategoreja:Apleiczineiba
Oskars Kalējs
Studeju godūs aizadedzs ar viesturis tiemiešonu, Ernesta Brastiņa vodoms pīsadalejs Zemgolys piliskolnu aizmiereišonā. Piec studeju dzeivuojs Daugpilī, darejs Daugpiļs vaļstiskajā školuotuoju institutā par zeimiešonys docātuoju, taipoš Daugpiļs krīvu i boltkrīvu gimnazejuos par školuotuoju. Nu 1927 g. pīsadalejs paruodēs.
O. Kalējs organiziejs Latvejis vaļstiskuo viesturis muzeja Daugpiļs atdaļu (niule – Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs) i nu 1938 da 1941 gods bejs Daugpiļs muzeja viersinīks. Jis pīlasejs lelu i zeimeigu Latgolys keramikys kolekceju. 1940 godā O. Kalējs pīsadaleja Latgolys dzīšmusvātku organiziešonā. 1941 godā pajimts navaļā i izsyuteits, da Latvejis grīzīs 1958 godā. Paruodēs juo dorbi otkon izstotomi nu 1970 gods. Latvejis muokslinīku savīneibys bīdrys nu 1991 g. personalparuode sariedeita Reigā 1992 godā. Mirs 1993 g. janvara 16 d. Reigā.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Andryvs Jūrdžs
Literarais devīņs
Piec cytim datim, saskaitūt kūpā saglobuotuos gruomotys, fragmentus i kuodreiz kur to nūruodeituos gruomotys, saīt 34 siejumi: 8 gruomotys ar dzejūlim i prozys dorbim, 5 gruomotys ar prozu, 3 kalendari, 1 sokomvuordu i aforismu kruojums, 12 gruomotys ar religiskim tekstim (dzīšmis, lyugsnys, uzrunys, stuosteni), 1 nanūskaidrojamu tulkuojumu siejums, 2 ziniska i praktiska satura eksemplari (vuordneica, uorstnīceibys i saimisteibys padūmi), 2 nazynoma satura gruomotys.
Manuļs
Daudzatmejeiba
Irā 3 zamškiru :
Gerhards fon Jorke
Kategoreja:Livonejis ordyna magistri
Juoņs Eļksnis
Vuicejīs Drycānu pamatškolā. Iņteress ap gruomotom radeja aizalikšonu tikt par gruomatlaidieju. Ar paraudzeibu beidzs Reigys poligrafejis omotškolu, darejs SSRS Zineibu akademejis 2 drukaunē Moskvā. Gataviejs izlaisšonai rymtys gruomotys krīvu, anglīšu, vuocīšu, praņcīšu, arabu i kinīšu volūduos.
Piec pīsaceiguos dīnests grīzīs da Rēznis, darejs stateibys tresta kūkapdaris cehā par meistri, Rēznis 14 omotvydsškolā par latvīšu volūdys, literaturys i estetikys docātuoju, direktora vītinīku vuiceibu i pīgatavis dorbā. Aizacīs beidzs Daugpiļs pedagogiskuo instituta Filologejis fakuļtetu.
J. Eļksnis irā Latgolys kulturys centra volda pirminīks, Latgolys tiemiešonys instituta volda bīdrys, Latgalīšu ortografejis komisejis bīdrys i Rēznis augstškolys Humanitaruo fakuļteta lektors.
Osvalds Kravaļs
Biografeja
Beidzs Puotorovys 7-gadeigū školu, Ludzys solsaimesteibys tehnikumu, Latvejis vaļstiskuo universiteta (niule – Latvejis universitets) Viesturis i filologejis fakuļtetu. Darejs laikroksta Literatūra un Māksla redakcejā, Zineibu akademejis Volūdys i literaturys institutā. Myuža pādejū laikavydu puorlaids Daugpilī. Darejs par Daugpiļs teatra literaruos dalis vedieju, Rakstinīku savīneibys Daugpiļs atdalis sekretaru. Organiziejs Ludzys literarū savīneibu. Laids progresivū latgalīšu žurnalu Jaunuo Dzeive. Bejs Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris (nu 1979 g.), latgalīšu literatu savīneibys Dveiņuva bīdris. 2009 godā Osvaldam Kravaļam daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs Boņuks 2008 nominacejā Par īlicīni latgalīšu literaturys raisteibā.
Vītauts Mačerņs
Vītauts Mačerņs (1921 juņa m. 5 dīna — 1944 oktebra m. 7 dīna) beja lītaunīku ailinīks.
Zalta kačs
Izavierīņs
Auguma garums: nazkur 60—100 cm ; Astis garums: nazkur 16—46 cm ; Placu augstums: 38—51 cm ; Svors: 11—14 kg.
Škūrsteitivs
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Latgola
Geografeja
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Daugpiļs nūvods
Daugpiļs nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolys dīnavydūs i Sielejis reitūs, kas sasadora nu 19 pogostim. Nūvoda administrativais centrys irā Daugpiļs, kas kai republikys mīsts navā īkļauts nūvoda sadorā. Leluokuo apdzeivuotuo vīta — Vacstropi.
Jurs Cybuļs
Publiciejs ap 500 rakstīņu vysaidūs laidīņūs i lasejumūs latgaļu, latvīšu, krīvu, anglīšu, danīšu i praņcīšu volūduos, tymā vydā, daudzi rakstīņu ap latgaļu volūdys tīseibom. Leli irā J. Cybuļa peļnejumi vadynojūt vieleigu latgaļu volūdys statusu Latvejā.
Latgolys karūgs
Latgalīšu karūgs apstyprynuots latgalīšu pīstuoveibys organizacejā "Latgolys Saeima" Rēznē 2010 godā, īsvieteits Aglyunā 2011 godā. Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūme 2011 godā suokuse sarunys ar Latvejis Heraļdikys komiseju ap latgalīšu karūga apstyprynuošonu taipoš par Latgolys regiona karūgu.
Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs
right|thumb|Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs irā golvonais muzejs Daugpilī, vīns nu pošu leluokūs i vacuokūs muzeju Latgolā.
Rubyns
Paplateiba
left|thumb|150px|Rubyna ūla Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbrytaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragmentara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Putni
Jākubmīsts
Jākubmīsts aba Jākubpiļs irā mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Viesture
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Teiceja
Teiceja — upeite Lubuona dīnavydu apleicīnī, iztak nu akača Teiču pūrā, vejās škārs Atašinis, Varakļuonu i Mūrmastinis pogosta, ītak Lubuonā, garums 23 km.
Daugpiļs
Pasaukys
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Leivuons
Caur mīstu īt ceļš Reiga—Daugpiļs—Pāternīki (A6) i Leivuons—Preili (P63). Taipoš Leivuona mīstu škārsoj dzeļžaceļš Reiga—Indreica.
Daugpiļs
Pasaukys
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg). Cytys pasaukys: Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Tiervete
Tiervetē — jau 1.g.t. leidz Kr. beja nūcītynuota apmetne i pilskolns. 13.g.s. suokumā - zemgaļu pretuošonuos kustebys centrs i daudzu dramatisku ceiņu oculīcineica. Vēļ 13.g.s. beiguos zemgali Nameiša vadeibā Tierveti spēja atkaruot i vuocīšus iz laika puordzeit nu vysys Zemgalis. 1286.g. kod uzvarēt vairs nabeja īspiejams, zemgali pili nūdadzynuoja. 1339.g. vuocīši vītā uzcēle myura pili.
Marija Andžāne
1934.godā salaulojās ar žurnalistu i rakstnīku Konstantinu Strodu-Plencinīku. Saime ir dzeivojuse Reigā, kur M.Andžāne struoduoja kai školuotuoja Puordaugovys bārnu patversmis školā. Da 1940. godam M. Andžāne dorbojās taidūs izdavumūs kai „Straume”, „Jaunais Vōrds”, sovus dorbus syuta taidim izdavumimta kai „Zīdūnis”, „Sauleite”, kalendāram „Jaunō Straume”.
Hermans fon Baļke
Hernmans von Baļke beja pyrmais Livonejis ordyna magistris.
Ruta Cybule
Ruta Cybule (1960) — Latgolys kulturys aktiviste, latgaļu tradiceiguos kulturys popularizātuoja.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Terezeja Broka
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Palākais vylks
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Suņi
Gotu roksts
Gotu roksts irā konsonaņtiskai vokaliskais roksts i alfabets, kurā saraksteiti izaglobuojuši IV—VI godusymtu gotu volūdys pīminiekli. Teik uzskateits, ka alfabetu radeja veiskups Vulfila (ci Ulfila), kas IV godusymta vydā radeja Biblejis puorvārsumu gotu volūdā. Leidz tam goti lītuoja rūnu rokstu, tok Vulfilam redzējuos, ka rūnys asociejās ar poguoneibu i jī irā navālami svātūs tekstu puorvēršonai. Jaunais alfabets tyka radeits iz greku alfabeta uņcialuo roksta pamata ar palīniejumim nu latiņu i, mozuokā mārā, rūnu roksta. Alfabeta literu pasaukys nuok nu rūnu pasaukom.
Dagdys nūvods
Dagdys nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Dagdys mīsta i 10 pogostim.
Dreidzs
Dreidzs irā azars Latgolys dīnavydu daļā Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Skaista pogostā, iz reitim nu Dagdys – Kruoslovys ceļa, pi Saulis kolnu. Vysudziļais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā – Dreidža pošlelais dziļums dasnādz 65,1 m.
Kenotafs
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.
Dadurekrans
Dadurekrans irā elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Mikeļs Bukšs
Mikeļs Bukšs (pseud. Lobuords; 1912 — 1977) — latgaļu ļaudyskais dareituojs, literaturviesturnīks, viesteitivu redaktors, volūdzininīks. Dzims Škylbānu pogosta Plešovys solā, nu 1944 dzeivuojs Švedejā. Bejs žurnala Dzeive golvonais redaktors i vīns nu rakstīņu lasejuma Acta Latgalica redaktoru (1965-1977).
Metatoneja
Laikvuordu metatoneja
Atejūšais laiks ar A
Pardofelis marmorata
thumb|250px| thumb|250px|Pardofelis marmorata paplateiba pasaulī Pardofelis marmorata (Martin, 1837) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Pardofelis marmorata dzeivoj Denavydpustum Azejā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Valna pādi
Valna pādi irā glaciokarsta īdūbi, pasadarejuši piec ladslaiku izalaižūt morenysmaterialā aizdareitim lads gobolim.
Moldaveja
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Dreidzs
Azara zivs - asari, plauži, leidakys, raudys.
Bezdeleigu saime
Kategoreja:Putni
Zipfa lykums
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
Latgolys administrativais dalejums
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.
Lynx pardinus
thumb|250px| thumb|250px|Lynx pardinus paplateiba pasaulī Lynx pardinus — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Lynx pardinus dzeivoj Pereneja pussolā.
Izavierīņs
Auguma garums: 60—70 cm ; Astes garums: 12—30 ; Kausu augstums: 45—70 cm ; Svors: 9—26 kg.
Upeitis Uobeļduorzs
Viesture
Pyrmais festivaļs nūtyka 2002 godā, kura iniciators beja ailinīks Ontons Slyšāns. Jis izguoduoja, ka rudiņa mienesī vysapleik nūteik aiļu dīnys, tok jaunīši da jom moz staigoj. Tūlaik vīns pajiemīņs, kai daviļkt jaunīšus aiļu klauseitūs, byutu jaunīšim pošaktualajā laikā vīnā pasuocīnī salikt kūpā nazcik lītu - vysaidu stiļu muzyku, ailis i latgaļu volūdu. I vēļ ar nūsacejumu, kab vysuvaira aiļu i dzīšmu skanātu taišni latgaliski.
Leopardus colocolo
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Prionailurus iriomotensis
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Līkne
Kategoreja:Geografeja
Leopardus guigna
Daudzatmejeiba
Ira zamškiru :
Rāzna
Azara dīnavydu molā pasacieļs deļ breineigūs vierīņu i legendu izslyvušais Muokuļkolns (vycaureigais augstums 248 m, samiereigais 55 m).
Muižvuordu sistema
Resursi
Kategoreja:Škārsteiklys
Vuocejis himnys
Teksts (myuslaiku himnys – šļauprokstā)
Deutscher Wein und deutscher Sang
Unser ganzes Leben lang -
Škārsteiklys
Verīs taipoš
Kategoreja:Škārsteiklys
Kimiska lītne
thumb|right|[[Iudiņs i tvaiks — vīnys kimeskis lītnys div agregatstuovūkļi]]
Dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs
Pastateita nu 1858 da 1861 godam, atdareita 1861 goda septembra 25 d. kai dzeļžaceļa lineja Reiga—Dynaburgs. Garums 218 km.
Prionailurus viverrinus
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Saldus
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Latvejis mīsti
Škīzna
Škīzna ira materiala atmeja, sasadorūša nu pagaru pavadīņa ci neits formys daļu.
Pasauļa golvysmīstu saroksts
D
Kategoreja:Saroksti
Leopardus pardalis
Daudzatmejeiba
Ira 10 zamškiru :
Vaļds Zeps
Vaļds Zeps (1932 — 1996) — latgaļu volūdzininīks, rakstinīks. Dzims Daugpilī, nu 1944 g. dzeivuojs ASV. Sagvuordi Kaņču Jezups, Andrzey Lurba, Jānis Turbads.
Veice
Pīvadumi: cylvāka veice iz dobu, laitiešonys veice iz uodu, zuoļu veice, saulis spaitu vieleiguo veice, apleicis trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, Radioaktivuo spaitīņa vuodeiguo veice.
Latgolys demokratiskuo parteja
Kategoreja:Latgolys partejis Kategoreja:Latgolys politika
Leopardus tigrinus
Daudzatmejeiba
Ira 4 zamškiru :
Vaļds Lauskys
V. Lauskys beja Daugpiļs pošvolda deputats, 7 Seimys deputats, Latgolys demokratiskuos partejis pirminīks, LSDSP pirminīka vītinīks.
Muokuļkolns
Muokuļkolns (aba Voļkenbergs; viesturis dokumentūs vuocyskuo pasauka Wolkenberg) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, tyvai da Rāznys azara. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 247,9 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais (relativais) augstums – 57,9 m.
Gersika (zeimeibu škieršona)
Gersika var byut:
Latgolys dobys pīminiekli
Lelolys i leldūbis Latgolā
Kategoreja:Dobys pīminiekli
Leopardus wiedii
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Lideja Leikuma
Nazcik gruomotu i latgaļu volūdys vuiceibu leidziekļu autore. Rakstīni ziniskūs lasejumūs i periodikā.
Veipa pogosts
Viesture
Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Mežamuižys pogostā, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds. 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Solys
Veipa pogosta ļauds dzeivoj 17 soluos. Pošu leluos solys - Veips (pogosta centrys), Poļakys, Trepe.
Pruottelefons
Apzeimīņs
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam: Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Viesture
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
Minska
Minska (boltkrīvu: Мінск) irā Boltkrīvejys golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Atašīnis pogosts
Rūbeži
Atašīnis pogosts tur rūbežu ar:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsmys, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6 godu symtu prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja 5—10 godu symtu piec Krystus.
Puorvārstivs
Verīs taipoš
Kategoreja:Volūdys
Nautrānu pogosts
Geografeja
Nautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēzeknis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.
Zeimeigi ļauds
Nautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:
Dzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:
Gaujīnys pogosts
Teiklavītys
Kategoreja:Gaujīnys pogosts
Švedeja
Etimologeja
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā: Sviar, ) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs — iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus — ).
Katōļu Dzeive
Viesture
1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA "Katoļu Dzeive". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo - tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.
Ronalds Reigans
Ronalds Vilsons Reigans (1911—2004) beja amerikanīšu politiks i akters, vaļsteibys četrudasmytais prezidents.
Latgolys lelakmini
Ludzys nūvodā
Istrys pogostā Plysūna lelakmiņs
Nikodems Rancāns
N. Rancāns daudzi dasalics pi latgaļu vuiceibys raisteibys: bejs atdarejs kūpdzeivi Pīterpilī jaunīšim nu Latgolys (1901–1906), organiziejs kursus i lekcejis, pats rakstejs i puorvierss vuceibu gruomotys skūlu jauneibai, i vadynojs cytus tū dareit, Preiļūs bejs īriedejs skūlānim vuiceibu bišu dravu i augļu suodu, materialiskai atspaiduojs pītryuceigūs skūlnīkus, paliedziejs voduot bārnus da skūlys.
Anibals Kavaku Silva
Teiklavītys
Kategoreja:Portugelejis prezidenti Kategoreja:Portugalejis ļauds Kategoreja:Politiki
Autrimps
Autrimps irā jiurys dīvs pryušu mitologejā. 16—17 godu simteņa rokstūs, Aušaits tyka pīļeidzinuots sanū rūmīšu dīvam Neptunam. Deļ tuo, ka tuo vourda ciļme iraid ļeidzeiga zemis augļeibys dīvam Natrimpam i upju i olūtu dīvam Patrimpam, tīk uzskateits, ka jis varēje rastīs nu augļeibys dīva Trimpa.
Portugalīšu volūda
Portugalīšu volūda (português aba língua portuguesa) irā ūtruo vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda.
Rūžupis pogosts
Dzeivuotuoji
Rūžupis pogostā dzeivoj 1443 ļauds.
Buordaits
Buordaits — kuguošanys i kugu dīvs pryušu mitologejā. Ituo dīva vuords varātu byut epitets ar nūzeimi „bourdains”. Tys tai že varatu attīktīs iz pryušu pazemis dīvu Patulu, kura skotu 16 godu symteņa vuocu hronists Simons Grūnovs beja aprokstejis kai buordainu veci. Itamā gadīnī Patuls i Patrimps varātu veiduot cytu tautu mitologejā rakstureigū dveiņu puori, kurā vīns iraid ar nuovi saisteits vecs (Patuls), bet ūtrs ar dzeiveibu sasteits jaunīts (Patrimps). Tys tīk pamatuots ar tū, ka olūtūs Patrimps i Buordaits tīk pīļeidzynuoti sanū rūmīšu mitologejis dveiņim — Kastoram i Poluksam.
Pyrmaviesture
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Praga
Praga (čeku: Praha) irā Čekejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Turku pogosts
Dzeivuotuoji
Turku pogostā dzeivoj 1008 ļauds.
Latgolys mīsti
thumb|right|160px|[[Daugpiļs]] thumb|right|160px|[[Rēzne]] thumb|right|160px|[[Ludza]] thumb|right|160px|[[Varakļuoni]]
Latgolys geografeja
Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).
Palāda
Izavierīņs i soveibys
Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda, jei var byut net da opūga (Bubo bubo) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm. Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (Bubo), partū ituos ciļts kod nakod sauc par bezausiņu palādu ciļti. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.
Trasuns
Kategoreja:Cylvāki
Tiļžys pogosts
Tiļžys pogosts — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsskūla, Tiļžys internatpamatskūla, pyrmaskūliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.
Nūsādplīkšni
Kategoreja: Geologeja Kategoreja: Geografeja
Datorlingvistika
Kategoreja:Datorlingvistika
Kira
Kira (latv.: Kira) — upeite Latgolys pūstumūs, Vileks nūvodā i Krīvejis Federacejis Opskovys apgabalī. Iztak nu peisa, kas natuoli nu Slūtukolna solys Medņovys pogostā. Upe Latgolā tak Medņovys pogostā, Vileks mīstā i Vacumu pogostā, a Krīvejā pa nazkodejū Lynovys pogostu. Tak pa Morenu kaupravali ar augstom molom. Vydstece tak pa Abrinis pazamynuojumu, zamupe pa Mudovys zamaini. Ītak Vādā nu lobuos pusis, Krīvejis Federacejis teritorejā. Pošu leluos datakys: Nīdrupeite (21 km), Meirupeite (11 km), Gurva (8 km), Iļzeņa (7 km), Bušma, Tutynova. Pšleluos dzeivuojamys vītys upmalē: Vileks, Semanova, Borysova, Mirnijs (Krīvejā).
Upi škārsoj autoceli Guļbine-Bolvi-Vileks-Vīntuli (P35) i Vileks-Kuorsova (P45), taipoš nazkodejuo Guļbinis-Abrinis dzeļžaceļa lineja. o,2 km garumā ipe sadora Latvejis Republikys i Krīvejis Federacejis rūbežu.
Luoseica
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Grauzači
Zīmara pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys autoceļš ci dzeļžaceļš. Sative nūteik pa vītejuos zeimeibys celim - Lucka-Olyuksna (V383), Alsvikis-Zīmars (V384), Olyuksna-Zīmars-Vaclaicine (V386) i cytim.
Zīmara pogosta teritoreju apkalpoj div posta atdalis Muoreņkolns (LV-4332) i Olyuksna-1 (LV-4301).
Ūkapyrms
Ūkapyrms — augstuokais dabasu, zemis i zvaigžņu dīvs pryušu mitologejā. 16—17 godu simteņa rokstūs mynāts kai golvonais nu dīvim i piec to tyka mynāti vai nu gaismys dīvs Svaikstiķs vai jiurys dīvs Autrimps. Atškireibā nu citim pryušu dīvim, Ūkapyrms nikod nav paruodejīs cytūs rokstūs i mitologi uzskota, ka tys varātu byut abstrokts dīvs bez nūtaiktom darbeibom i mitologiskim motivim, kai tys iraid reitbaltu mitologejā ar Dīvu.
Riodežaneiro
Riodežaneiro irā mīsts Brazileja. Pošā komunā irā 6 453 682 dzeivuotuoju.
Latgolys regiona raisteibys agentura
Viesture i statuss
LRRA īstateita 1999 godā kai napeļneiguo aprūbežuota atsaceiguma sabīdreiba, 2004 godā, atsateikūši jaunajim tīseibu aktim, statuss puormeits par bīdreibu.
Akneišys nūvods
Akneišys nūvods — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Sielejā, kas sasadora nu Akneišys mīsta i 3 pogostim — Akneišys, Gārsinis i Osoris pogosta
Vyški (staceja)
Viesture
Pirmeiguo stacejis pasauka beja "Dubno" (krīvu Дубно), a jau nu 1894 gods staceju suoce saukt "Vyški" (krīvu Вышки). 1918 godā staceju nailgai vēļ sauce par "Dubno", tok nu 1919 gods vysūs oficialūs dokumentūs tik par staceju "Vyški".
Pārkiuņs
thumb|300x300px|Lītaunīku glaznuotuoja Mikaloja Konstantina Čurļuoņa 1909 goda glazna „Pārkiuņs” Pārkiuņs (,, pruyšu: Percunis) irā vīns nu golvonajim dīvim baltu mitologejā. 14 godu simteņa hronikuos mynāts, ka pryušu svātvītā Romuvā beja uzcalts Pārkiuņam veļteits tāls, pi kura vīnmār daga guņs. Tajā tyka dadzynuoti upuri i tuo tyka kurynuota vīneigi ar molku nu ūzula. Pārkiuņs beja zinuoms kai vātrys, zybyņa i nagaisu dīvs. Deļ tuo, kolni i kūki, kurūs īspēre zybyņs, tyka uzskateiti por svātim.
Klaipiedas Universitets
Klaipiedas Universitets aba KU - (lt. - Klaipėdos universitetas, žem. - Klaipiedas onėversitets) - Lītovys, Klaipiedas mīste. Īstateits 1991 g.
Feimaņu azars
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys azari Kategoreja:Latvejis azari
Feimaņi
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Rēzeknis nūvods
Mihaeļs I, Puolejis Karaļs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīki Kategoreja:Puolejis Karaļi
Kazimirs III, Puolejis Karaļs
Kazimirs III, tai že zynoms kai Kazimirs III Ļelais (pīdzims 1310 goda sulu m. 30.d - nūmyrs 1370 goda solnys m. 5.d) beja Puolejis Karaļs nu 1333 goda ļeidz sovai nuovei. Lai gon Kazimiram izadeve pourvērst Puoleju por plaukstūšu vaļsteibu, jam nabeja veirīšu kourtys piecnuocieju i jys beja piedejais Puolejis karaļs nu Pjastu dzymtys. Juo koraspāka reformys paļeidzēje īkaruot jaunys teritorejis i Kazimira vaļdeišonys laikā karaļistī beja aktīva caltnīceiba. Jys beja Krakovys Universitatis dybynuotuojs i tei iraid vacuokuo universitāte Puolejā.
Rušonys azars
Rušonys azars irā azars Latvejis dīnavydreitūs, Aglyunys, Rēzeknis i Ribinišku nūvodā. Itys azars iraid ostuotais ļeluokais azars Latvejā.
Norvegeja
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Otuors
Otuors — dziļuoks upis puosmys iz vyds puorzvolu, parostai atsarūn leikumoju (daudzi meandru turūšu) upu leičūs.
Puormeiš izalikaliejušī otuori i puorzvoli sataisa tipiskū upis teciešonys sistemu: otuori parostai byun vysuleikuokajuos upis vogys vītuos, a puorzvoli — taisnuokajuos, sūpluok upis leiču. Otuori vysucieškuok atsarūn tī, kur pavasara polu laikā upis teciejums pasadreizynuoj i kur cīšuok skolojās upis dybyns (pīv., upis vogys leikumūs, upis līknis šaurynuošonuos vītuos).
Dziļuokajūs otuorūs zīmoj zivs.
Aglyunys bazilika
Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Baltejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.
Mozais Ludzys azars
Mozais Ludzys azars — cartecis azars Latgolys reitu daļā, Ludzys mīsta teritorejā. Garons azars pa reitu-vokoru tecīņam. Azarmalis pa lelumam stuovonys, golūs zamys kudrainis. Iztak Plītnīcys upeite nu Zviergzdiņa, nūtece pa kanalu iz Lelū Ludzys azaru.
Preiļu sīrs
Teiklavītys
Kategoreja:Preili Kategoreja:Latvejis pasajājumi
Pededze
Kategoreja:Latgolys upis
Puorzvols
Upis puorzvols|thumb Puorzvols (anglīšu: shoal, riffle, sandbank, latvīšu: rumba, sēklis, krāce, lītaunīku: rėva, krīvu: перекат, отмель) — nagars upis puosmys, kurymā iudiņs labtik sakluoks kai cytur i kruši tak zamyn pa naleidzonu radžuotu ci akmiņuotu vogu.
Parostai puorzvols sasadora nu aluviskūs nūsādu, izalikalej škārs upis vogai i pasataisa valis formys: ar lāvu pīslaiti, pagrīztu preteimā straumei, ci ar stuovonu pīslaiti, pagrīztu pa straumei.
Anna Dimaņte
Dzymuse 1908 goda novembra 10 d. Leiksnys pogosta Seilavskīšu solā. Beiguse Daugpiļs 1 latvīšu pamatskūlu (1926), Vaļstiskū Latgolys lauksaimesteibys vydsskūlu Malnovā (1930), Latvejis Universiteta Lauksaimesteibys fakuļtetu (1938). Darejuse par skūluotuoja Aglyunys Lauksaimesteibys vydsskūlā. 1944 g. rudinī kūpā ar saimi laidusēs bāgaleibā caur Kūrzemi iz Vuoceju. Tī darejuse par duorzineicu, pīna dasavāruoju i Haunštetena bāgaļu siedeibys ļaudyskūs lītu vadeituoju. 1951 godā puorsacyluojuse iz Demoina mīstu ASV, tī darejuse Žāļsirdeibys dzeidātovā. Nu 1971 goda bejuse skūluotuoja latvīšu skūlā ASV. Darbeigai pīsadalejuse bāgaleibys latgaļu ļaudyskajā dzeivē. Rakstejuse pjesys, stuoškus, dzeivuļus latgalīšu volūdā. Bejuse „Tāvu zemis kalendara” sastateituoja i redaktore (1986–1990). Myruse 2002 godā juļa 31 d. Demoinā, ASV, paglobuota Demoina Glendaļa kopūs.
Kategoreja:Ailinīki Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Ješs
Kategoreja: Latgolys azari
Škaunys pogosts
Dzeivuotuoji
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.
Lelais Ludzys azars
Lelais Ludzys azars — puorteciejuma azars Latgolys reitu daļā, Cyblys nūvoda Zviergzdiņa pogostā. Azarmalē Ludzys mīsts i Ludzys nūvoda Vysnovys pogosts. Lelajā Ludzys azarā 4 azarsolys, jūs kūpeigais pluots 4,8 gekteri. Dybyns smiļkšuots i dyuņuots, azarmalis pa lelumam zamys. Kūpeigais azarmalis garums 21,7 km. Azarā ītak Pylda, Vysnova, a iztak Iļža. Nūteciejums pa kanalu iz Mozū Ludzys azaru i Dyunuokļa azaru.
Amerikys Saškierstuos Vaļsteibys
Amerikys Saškierstuos Vaļsteibys (ASV; ) irā vaļsteiba Pūstumu Amerikā. Tei golvysmīsts irā Vašingtons.
Rogāļu lelakmiņs
Rogāļu akmiņs irā vīns nu pošu lelūs akmiņu Latgolā. Akmiņs atsaguls Rogāļu ryuča malē, natuoli nu ryuča ītakys Daugovā. Da akmiņa var daīt pa īriedeitu dobys stygu. Daugovys malē skaiškys apsavierīņs da Uobeļu solom - prīškā Mozuo Uobeļu (Fogta) sola, zamyn pa straujai - Leluo Uobeļu (Burkuona) sola, iz kurys treis dzeivuojamuos sātys. Pamatmasa - granits. Rasšanuos vīta - Kareleja. Māri: garums - 6,5 m; plotums - 4,6 m; augstums - 3,7 m; apleikmārs - 18,5 m; vydums - 40 m3.
Cāsi
Cāsi aba Ciesis irā mīsts Latvejā, Vydzemē, Cāsu nūvoda centrys.
Jezups Mots
Jau nu 1911 goda jis dareja Šveicarejis vaļdeibā, kurā beja finansu ministrs, vāluok nu 1920 goda beja par uorlītu ministru. Jezups Mots pīcas reizis beja par Šveicarejis vaļsteibys prezidentu un pastuoveigi vadeja Šveicarejis delegaceju Naceju Ligā, kurā nazcik reižu beja ībolsuots par prīškinīku.
Pīterpiļs
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra.
Viesture
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi. 1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu "Dzīšmu vuoceleite".
Vydsguļāni
Vydsguļāni (latvīšu: Viduspoguļanka, krīvu: Средняя Погулянка) — Daugpiļs mīsta daļa juo pūstumvokorūs. Tur rūbežu ar Paguļānim (pūstumvokorūs), Vyzbulim (vokorūs), Azarmali (pūstumūs) i Raipoli aba Vacū parštatu (reitūs), taipoš ar Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostu (pūstumūs).
Ruojis pogosts
Kategoreja:Talsu nūvods
Dvīta pogosts
Dvīta pogosts irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Dvīts.
Lobez
Lobez irā mīsts Puolejis reitūs, Zachodniopomorskie vaivadejā pi Rega upis.
Internet
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis mīsti
Ūlaine
Kategoreja:Ūlainis nūvods
Jezups Baško
Jezups Baško (1889 gods jaunagods m. 9 d. — 1946 gods lopu m. 31. d.) beja skraidnīks, Latvejis armejis generals.
Paguļāni
Pasaukys
Paguļānu vuords vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Aužguļānu i Vydsguļānu pasaukom.
Ūlukne
Ūlukne aba ūlinīks - tradicionals latgaļu iedīņs, bīzs sacapums nu sakultu ūlu, myltu, pīna i lašiņa.
Aleits
thumb|right|222px|Aleits Aleits irā Lītovys mīsts pi Nemunys.
The Beatles
thumb|The Beatles (1964) The Beatles — 1960 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Liverpool. Grupas kolektīvs: John Lennon, Paul McCartney, George Harrison i Ringo Starr.
Miļtinīks
Miļtinīks - tradicionals latgaļu iedīņs, bīzs sacapums nu myltu, pīna i lašiņa.
Putruomu dasys
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Batveņa
Sataiseišonys parāds
Jaunūs sorkonūs batviņu virīni vard kūpā ar vysom batviņu lapeņom. Kapcātu gali pavard, daber ozboru. Vysaidu duorzuoju (batviņu, cukrabatviņu, kuopustu) lopys, leidz vareibai jaunuokys, nūmozgoj i smolkai sagrīž kūpā ar sauveiti zaļūs cybuļu. Kod gale i ozbors pa pusei meiksti, sagatavātūs zaļumus līk pūdā, deļ garžys damat pypyru i lauru lopu. Vard, cikom vyss meiksts. Ād ar kriejumu.
Žemaitejis Gercogiste
Žemaitejis Gercogiste beja gercogiste myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1219 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā. Tei rūbežova ar Kurzemis Gercogisti i Prūsejis Gercogisti, i tai beja pīeja pi Baļtejis jiurys.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Lītova Kategoreja:Lītovys viesture
Iņdeja
Viesture
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Siejamais lyns
Lynu olejs
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Ņukšu pogosts
Viesture
Viesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Doba
Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru. Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).
Poļarrots
Planeta var turēt div poļarrotus. Jūs vīta pīdar nu planetys grīsšonuos ass styurīņa leluma pret ekliptiku.
Medņovys pogosts
Iudini
Upis:
Pūri i peisi:
Dzeivuotuoji
Medņovys pogostā dzeivoj 790 ļauds, nu jū 95% latvīšu, 4% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds. Administrativajuo centrā Semanovā dzeivoj 30% pogosta ļauds.
Auzu keisieļs
Sataiseišonys parāds
Овсяный кисель