cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iz ūgļu capta siļče
Sataiseišonys parāds
Jam palelu tuklu suoleitu siļči. Izteirej, satyn papeirā (ar vysu golvu i asti) i līk ceplī iz ūgļu - taidu, kurys jau tykušys palākys. Kod papeirs apgruds, siļče gotova. Padūd da goldam ar buļbem.
Borkovys katuoļu bazneica
Viesture
Tagadejo myura bazneica pastateita pravesta Juoņa Voloviča laikā 1882 godā, izlītojūt grafa S. Ziberga i draudzis ļaužu zīdojumus. Bazneicas projektu sastateja arhitekts K. Tihomirovs. Bazneica ir ar divim simetriskim tūrnim, nu akminim. 1896 goda veiskups Albins Simons Borkovas bazneicu koņsekreja Svāto Stanislava - mūcekļa i veiskupa gūdam.
Fraņcs Trasuns
Biografeja
1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu.
Akteivs publycists i literats, dybynuojs i vadeijs žurnalu „Zemnīka draugs” (1920) i laikrokstu „Zemnīka Bolss” (1924—1926).
1998 godā piec Seimys deputātu dadaris bazneicys kliera kongregaceja izzeist ekskomunikaceju par nadybynuotu.
Žurnals
250px|thumbnail|Žurnalu lakteņa. Žurnals (nu — 'laikroksts, žurnals') irā brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom — bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Livonejis korš
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latveja Kategoreja:Latvejis viesture
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste
Viesture
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste roduos 1561 godā, Livonejis kora laikā. Piec Viļnis vīnuošonuos paraksteišonys, por pirmū gercogistis gercogu kļuva Gothards Ketlers. Jys varēje vaļdeit bejušojuos Livonejis zemīs pi nūsacejuma, ka juo gercogiste atroduos Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys pakļauteibā. 1570 godā, Gothards izvede lykumu - Privilegium Gotthardinum, kas ļuove gercogistis kungim pakļaut vītiejus zemnīkus dzymtbiušonai.
Cureite
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Edirne
Teiklavītys
Kategoreja:Turceja
Oknu sīrs
Sataiseišonys parāds
Oknys i galis tuklumeņu samaļ, damat garžu, līk sīra kuleitē i nūmīdz zam akmiņa kai sīru. Izīt oknu sīrs.
Skuobuļs
Sataiseišonys parāds
Iudinī saber ozboru i pavard, tūlaik dalīk maizis īraugu. Gotovam skuobuļam dalej kriejuma voi oleja.
Golvys sīrs
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Pūstumu jiura
thumb|262x262px|Pūstumu jiura Pūstumu jiura irā Atlaņtejis okeana baseina jiura Europys pūstumvokorūs.
Bavārejis Karaļiste
Bavārejis Karaļiste — beja vuocīšu vaļsteiba myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1805 ļeidz 1918 godam. Tei roduos piec Presburgys Vīnuošonuos paraksteišonys 1805 godā. Viteļsbahu dzymta turpinova vaļdeit Bavārejā i nu eļektorim jī tuoļuok tyka atzeiti por karaļim.
Venecuela
Venecuela - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Karakass (Caracas). Puolejis 916 445 km² pluotā dzeivoj vaira kai 29 milijoni dzeivuotuoju, i ite 40-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Monteagjla
Teiklavītys
Kategoreja:Čile
Šyuņs
Šyuņs – valeims skaidriudiņa puorteciejuma azars Daugpiļī. Izalikaliejs mīsta pūstumu daļā. Mīstadalis ap Šyuni: iz pūstumim Vydsguļānu, iz reitim Raipole, iz dīnavydim - Styprūtne. Azarmalis lāvys, šļaupys, dybyns smiļkšuots, dyuņuots (dyuņu kluoška bīzums 0,2—2,0 m). Šyunī vīna 0,2 ha lela azarsola. Ītak Malnupe (nu Adatenis azara, iztak Šyuneica (da Daugovai). Dzeivoj kugre, rauda, leiņs, leidaka, asars, brekss. Iz pūstumreitu azarmalis myuds.
Oļegs Goltvjanskis
Oļegs Goltvjanskis (1980) — Ukrainys politiks.
Pyldys pogosts
Dzeivuotuoji
Pyldys pogostā dzeivoj 688 ļauds, nu jū 45% latvīšu, 48,8% krīvu i 2% boltkrīvu. Pogosta katuoli pīdar Pyldys katuoļu parapejai, kurys bazneica atsarūn Ņukšu solā, ci Brodaižu katuoļu parapejai. Pogosta krīvi pīdar Brodaižu pravoslavu parapejai.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pyldys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pylda" Pyldys solā (LV-5733).
Virtiņs
Virtiņs - latgaļu tradicionalais iedīņs nu vyrtys naraudzātys maizis meiklis. Da goldam padūd ar svīkstu.
Kims Irseņs
thumb|Kims Irseņs 1984. godā Kims Irseņs (korejīšu: 김일성 (Kim Il-song); 1912—1994) beja korejīšu komunists i politiks, Zīmeļkorejis vodūņs nu 1949. leidz 1994. godam.
Juknova
Juknova irā tradiconals latgaļu iedīņs nu iudinī trupynuota bīzapīna.
Akneišys pogosts
Akneišys pogosts irā Akneišys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Akneiša.
Valdis Dombrovskis
Kategoreja:Politiki
Osyuna pogosts
Viesture
Viesturiskai Osyuna pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleicinī. 1935 godā Osyuna pogosta pluots beja 213,8 km².. 1945 godā īstateja Aišpūru, Apaļu, Osyuna, Pareču, Kepovys i Rutku solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Osyuna solai daškiera Aišpūru solu, 1960 godā Osyuna solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritorejis daškiera Svareņu solai.. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Konstaņtinovys pogosts
Viesture
Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža. 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži
Konstaņtinovys pogosts tur rūbežu ar:
Nūruodis
Kategoreja:Konstaņtinovys pogosts
Krapaunīks
Krapanīks - būrkuonu peirāgs, latgaļu nacionalais iedīņs.
Paneju keisieļs
Paneju keisieļs - latgaļu nacionalais dzierīņs.
Ruļads
Ruļads – tradicionals latgaļu iedīņs nu cyukys galis ar pīdavom.
Paneju keisieļs
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Svareņu pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Ingrida Tārauda
Uorejuos nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Kepovys pogosts
Rūbeži
Kepovys pogosts tur rūbežu ar:
The Rolling Stones
thumb|The Rolling Stones (2018) The Rolling Stones — 1962 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Valeņtins Lukaševičs
Valeņtins Lukaševičs (dzims 1968 g. oktobra 27 d. Rēznē) – latgalīšu ailinīks, rakstinīks, literaturzininīks, latgalīšu postmodernuos literaturys aizsuociejs.
Literaruo darbeiba
Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris nu 1998 gods.
Ievilis pogosts
Ievilis pogosts irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Ievile.
Studiņs
Cyukys studiņs
Vardpūdā salīk nūlaupeitu cybuli, casnāgu zūbeņus, damat suoļa, pypyru pa garžai (saceisim, 7 smuordeigūs i 10 parostūs pypyru). Nūmozgoj stuļpeiti, auss i kuojis, līk vydā vardpūdā. Dalej iudiņa viņ tai daudzi, kab jis apjimtu gali (ka iudiņa byus par daudzi, studiņs nasakrecēs. Vard iz lelys guņs, kod jau aizvard, puorlīk iz mozuokys guņs, nūsmeļ putys i vard 1,5 - 2 stuņdis. (Var dalikt būrkuonu, ar kurū piec studini īrūšt.) Kod gale izvyruse, studini izjam nu pūda, škeistums palīk vydā. Ausi sagrīž gabalenim, tūlaik skrubynoj gali nu kauleņu i līk bļūdeņā. Kod gale nūskrybynuot, apjauc. Tūlaik jam traukus, kurymūs grib studini padūt da goldam (ka grib īpuškuot, trauka zamoškā kluoj būrkuona ripenis, pīterzuolis lapenis i leidz.). Kod gale salykta pa traukim, nu vardpūdā asūšuo buļjona izsmeļ pypyrus, cybuli, lauru lopys i casnāgu, i puorlej ar buļjonu traukūs salyktū gali tai, kab jis apjimtu vysu gali. Pagaida, cikom atsaļ, i līk soltaunīkā.
Da goldam padūd ar krenim, cytrona škēleiti, salatu lapeņom i cytim zaļumim.
Gjodollo Piļs
Viesture
Piļij beja nūzeimeiga lūma Vengrejis naatkareibys centīnūs, tai kai tei beja Austrejis imperatoris Eļizabetis īcīneita atpyutys vīta. Vengri cīši ļūbeja Eļizabeti deļ tuo, ka jei beja īsavuicejusi vengru volūdu i daudzi nu juos draugim beja nu vengru vyda.
Iron Maiden
thumb|Iron Maiden (2008) Iron Maiden — 1975 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Pūstinis pogosts
Solys
Pūstinis pogosta ļauds dzeivoj 63 soluos. Pošu leluos solys - Pūstine (pogosta centrys), Skuki, Pleiki, Nauļāni, Gromyki, Auguļova, Jonini.
Metallica
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Deep Purple
thumb|Deep Purple Deep Purple — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Hertford.
Mateišu pogosts
Mateišu pogosts irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Mateiši.
Danīšu volūda
Kategoreja:Germanu volūdys Kategoreja:Daneja
Nimfenburgys Piļs
Piļs parks
Parks iraid sadaļeits vairuokūs paviļjonūs i tymūs godu laikā tyka uzcaltys vysaidys piļu miniaturys.
Pededzis pogosts
Pededzis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Pededze.
Braslovys pogosts
Braslovys pogosts irā Aluojis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Klāmani.
Uriah Heep
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Pantera
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
R.E.M.
thumb|R.E.M. (2003) R.E.M. — 1980 godā dybynuota Amerikys grupa.
Linkin Park
thumb|Linkin Park (2010) Linkin Park — 1996 godā dybynuota Amerikys grupa.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Burundi
Burundi (kirundi: Republika y'u Burundi, ) irā vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Gitega. Burundu 27 834 km² pluotā dzeivoj vaira kai 8 milijoni dzeivuotuoju, i ite 145-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Lopu mieness
Lopu (maja) mieness — pīktais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Zosa pogosts
Zosa pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Zoss.
Meksika
Verīs taipoš
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Labeibys mieness
Labeibys (augusta) mieness — ostoitais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Moščena
Kategoreja:Ukraina
Jaunmeitovys pogosts
Jaunmeitovys pogosts irā Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Jaunmeitovā.
Konigzī
Konigzī iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā blokus Austrejis rūbežai. Azars iraid vīns nu dziļuokajim vysā Vuocejā, ļeluokais dziļums sasnīdz ļeidz pot 190 metrus. Konigzī iraid populars turisma objekts.
Vasalovys pogosts
Vasalovys pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Vasalovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, specialuo pyrmškolys īstate i feļčeru punkts.
Sierinis pogosts
Sierinis pogosts — Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Sierine.
Rudiņa mieness
Rudiņa (seņtebra) mieness — deveitais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Ukrainīšu volūda
Ukrainīšu alfabets
Alfabets nūstota i simbolu saksteibu aba parādu, kurū var lītuot ukrainīšu vuordu alfabetiskam saparādam (vuordineicuos, telefonu sarokstūs i tt).
Jiurmola
Zeimeigi ļauds
Jiurmolā dzymuši:
Solujuoņu pogosts
Rūbeži
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
Osotys piliskolns
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Kūku pogosts Kategoreja:Latgolys kaupri
Leivuona nūvods
Leivuona nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu pīcu pogostu i vīna mīsta.
Ludzys nūvods
Ludzys nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu deviņu pogostu i vīna mīsta.
Stabuļnīku pogosts
Transports i saiteibys
Stabuļnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Stabuļnīki (LV-5333).
Kopyune
Kopyunys nūsaukums cielīs nu natuolu asūšā Kopyunys azara. Natuolu nu solys atsarūn Pokratys upe, a Kopyunys solā atsarūn Augustovys bazneica.
Škeļtovys pogosts
Škeļtovys pogosts — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Škeļtovys pamatskūla, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar katuoļu, pravoslavu i staroveru parapejom.
Viesture
Viesturiskai lelums Škeļtovys pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Izvolta pogostā. 1945. godā Izvolta pogostā īstateja Škeļtovys solys padūmi. 1950. godā Škeļtovys solai daškiera Peipeņu solu, a 1945. godā i Staškeviču solu. 1960. godā Škeļtovys solys kolkoza „Vīneiba” teritoreju daškiera Veiguļu solai, a kolkoza „Ceiņa” teritoreju Izvolta solai 1961. godā. 1968. godā daškir i Gruoveru solys Mičuryna kolkoza teritoreju. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Alžireja
Alžireja (, Al Jaza'ir, ), oficialai Alžirejis Tautys Demokratiskuo Republika (الجمهورية الجزائرية الديمقراطية الشعبية; Al-Jumhūrīyah al-Jazā’irīyah ad-Dīmuqrāţīyah ash-Sha’bīyah) irā vaļsteiba Afrikā. Alžirejis golvysmīsts irā Alžirs. Alžirejys 2 381 741 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 10-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Santjago (Čile)
Kategoreja:Čile Kategoreja:Golvysmīsti
Zīmys mieness
Zīmys (dekabra) mieness — divpadsmitais i pādejs goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Posta karteņa
Viesture
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā. Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Mikheil Saakashvili
Mikheil Saakashvili Gruzejis Prezidents (2004-2007, 2008-2013).
Sokolku pogosts
Doba
Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.
Mūrmastinis pogosts
Rūbeži
Mūrmastinis pogosts tur rūbežu ar:
Cyblys pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja „Vysnova” linejā Krystapiļs—Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.
Dīnavydu Koreja
Viesture
thumb|250px|left|Korejas vaļsteibas, Bohajs (pūstumos) i Silla, 830. godā.
Dīnavydu Korejis napavaļdeiba īstateita 1948 gods augusta 15 dīnā, piec Ūtrūs pasauļa vaidu gola. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Dīnavydu Koreja reizā ar Pūstumu Koreju i Baļtejis vaļsteybom tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu.
Religeja
Dīnavydu Koreja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī. Pa 2015 gods datim tik 46 % dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
Kuolka
Viesture
Solā dzeivo lelakais līvu skaits Līvu jiurmalē. 1995. godā nu 186 līvim Latvejā 53 dzeivova Kuolkā.