cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suomu volūda
Suomu volūda (suomen kiel) — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).
Kategoreja:Uralīšu volūdys Kategoreja:Suomeja
Pavasara mieness
Pavasara (marta) mieness — trešais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Kategoreja:Gregora kaleņders
Mārsnānu pogosts
Mārsnānu pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Mārsnāni. Pogostā dora biblioteka, tautys noms, Mārsnānu pamatškola i feļčeru punkts.
Oasis
thumb|Oasis Oasis — 1991 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Manchester.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Līpys pogosts
Līpys pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Līpā. Pogostā dora biblioteka i tautys noms, Līpys pamatškola, pyrmškolys īstate "Saulīte", buoreņtīsa, Eduarda Veidenbauma memorialais muzejs "Kalāči".
Rubina pogosts
Rubina pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Rubins.
Sulu mieness
Sulu (areļa) mieness — catūrtais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Kategoreja:Gregora kaleņders
Kuprovys katuoļu bazneica
thumb|right|Bazneica 2009 gods zīmā Kuprovys Svātuo Ignaceja nu Lojolys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Bolvu nūvoda Veiksnys pogosta Vackuprovys solā, 2,3 km nu Kuprovys pogosta padūmis. Kuprovys bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis.
Parapejā dora pravests Jezups Kornaševskais. Pošlelī ticeigū svātki irā Svātuo Ignata dīna.
Viesture
Kuprovys katuoļu parapeju īstateja 1925 godā, padalūt nu Vileks i Bolvu parapejis nazcik solu. Bazneicu pastateja treis godus piečuok, 1928 godā. Natuoli nu Kuprovys dzeļžaceļa stacejis ceļamolā pastateja uoriskai gondreiž parostu kūka nomu. Nomu stateja iz augstim akmiņa pundamentim. Kairā molā sataiseja treisustobu dzeivūkli ar vyrtuvi plebanejai, a lobā molā lyugšonu nomu. Dīvanoma pastateišonu vadeja pravests Bronislavs Kivrāns.
Bazneicys smiļterī pastateits krysts, pi kura vys vēļ nūteik lopu mieneša dzīduojumi Dīvamuotis gūdam.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys katuoļu bazneicys
Vosorys mieness
Vosorys (juņa) mieness — sastais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderimi vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Kategoreja:Gregora kaleņders
Lopu mieness
Kategoreja:Gregora kaleņders
Prīkuļu pogosts
Prīkuļu pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta i vysa nūvoda administrativais centrys - Prīkuli. Pogostā dora biblioteka, tautys noms, buoreņtīsa i komunalsaimisteiba. Pogosta teritorejā pīcys vuiceibu īstatis - Prīkuļu pamatškola, pyrmškolys īstate Prīkuļūs i Juoņmuižā, Cāsu dailis školys Prīkuļu filials i Prīkuļu i Juoņmuižys Vaļsteibys tehnikums (da 2011 godam div atseviškys īstatis).
Sīna mieness
Sīna (juļa) mieness — septeitais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Meksika
Meksika - vaļsteiba Latiņamerikā.
Sīna mieness
Kategoreja:Gregora kaleņders
Kubaņas Vaļsteibas Universitets
thumb|Kubaņas Vaļsteibas Universitets Kubaņas Vaļsteibas Universitets (krīvu: Кубанский государственный университет) irā universitets Krasnodarā, Krīvejā. Īstateits 1920 g. Studentu skaits 28 000.
Kategoreja:Universiteti
Daudzesis pogosts
Daudzesis pogosts irā Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Daudzeva.
Nūruodis
Kategoreja:Daudzesis pogosts
Krasnodara
Krasnodara (krīvu: Краснодар) irā mīsts Krīvejā. Krasnodaras regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys. Dzeivuotuoju skaits 1,1 milj. (2023).
Teiklavītys
Kategoreja:Krīveja
Labeibys mieness
Kategoreja:Gregora kaleņders
Moščena
thumb|Moščenys centraluo ūļneica Moščena — sola Ukrainys vokorūs, Volynejis apgabalī.
Urugvajs
Urugvajs irā vaļsteiba Latiņamerikā.
Satversme
Satversme irā Latvejis konstituceja aba pamatlikums. Jū pījema Satversmis Saguojums 1922 goda pebreļa mienesī.
Kategoreja:Latveja
Secis pogosts
Secis pogosts irā Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Sece.
Boltkrīvu volūda
thumb Boltkrīvu volūda (беларуская мова) irā vīna nu reitslavu volūdu, Boltkrīvejis vaļsteibys volūda.
Mariņdzis piļs
thumb|250px|Mariņdzis muižys piļs prīškys fasads Mariņdzis aba Marinzejis muižys piļs (Marinzejas muižas pils) pastateita nu 1845 da 1847 godam klasicizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis irā Krystapiļs nūvoda Atašīnis pogostā. Muiža bejs vīns nu daudzeju fon der Borhu sovumu Latgolā. Muižys centra pīstateiba sataiseita ap regularu prīškys pogolmu. Nu ībraucamuo ceļa pusis pogolmu apjieme akmiņu sātmaļs, a tuoļuok beja muižys kliete, staļs i ūtrā pogolma golā piļs. Tān pilī dora Atašīnis pogosta Bruoļu Skryndu vydsskūla.
Boltkrīvu volūda
Kategoreja:Slavu volūdys
Mariņdzis piļs
Viesture
Mikaels fon der Borhs, zininīks, kolekcionars i literats, beja Varakļuonu muižys sovinīks. Sovim dālim jis atstuoja puormaņtīņus — vīnam Varakļuonu muižu, ūtram Borkovys, a trešam Juzefam fon der Borham Mariņdzis muižu. Mariņdzis grafs apsaženieja lelciļteigu damu Emu Holinsku, Aleksandra Puškina radineicu. 19 godu symta pilij stateibā izlītuoti i vītejī sorkonī cegli, i nu Suomejis atvasts granits. Piļs pudameņte stateita šulim nu Teiču pūra Buorboļu pussolys ūzulim. Pilī izaglobuojuši senejī cepli i pa doļai interjera apskaiste. Pilij vyds doļā bejs vierīņtūrneits aba beļveders, tok Ūtruo pasauļa vaidu godūs sagrauduots i vaira naatjaunynuots. Deļ Latvejis zemis reformys pili puorjieme nu grafim i nu 1924 gods pilī dora skūla.
Muižys suods
Tymā pošā laikā, kod stateja pili, Mariņdzis azarmalē suoce radeit i muižys suodu. Anglīšu i praņcīšu jaukta stiļa parkā sādynuoti nu Vuocejis atvasti kūki. Suodā daudzi ratu kūku škiru. Tuoļuok parks aizīt mežaparkā. Izaglobuojuši i puors muižys saimisteibys kuormi. 2 kilometru garumā nu Atašīnis da muižai vad kūku aleja. Senejais suods i azars sataisa breineigu apleicīnis vierīni. Car suodu tak Osoru upe.
2008 gods sīna mieneša 14 dīnā Latgolys vokoru doļā — Leivuona i Krystapiļs nūvodā — graudova vārputvīsyuls. Tys iznycynova lelu doļu Mariņdzis muižys suoda, izguozdams vaira kai 150 godus vacus kūkus ar vysom saknem.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys piļs i muižys
Leita mieness
Leita (oktebra) mieness — dasmytais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Kategoreja:Gregora kaleņders
Konigzī
Geografeja
Azars atsarūn pie Berhtesgadenis Aļpim i iraid daļa nu vītejuo dobys parka. Blokuom azaram iraid ļeli kolni i vīns nu tim, Vacmaņs iraid trešais augstuokais kolns Vuocejā. Konigzī roduos Ladslaiku laikā, kod tī kusa miļzeigi laduoji.
Interesanti fakti
Konigzī iraid uzskateits teiruokū azaru Vuocejā i tys tīk slavynuots por dzydrū iudiņi. Lai saglobuotu azara teirebiu, nu 1909 goda Konigzī iraid aizlīgts braukt ar laivom i kugim, kuri dorbojas iz degvīlys. Tamdieļ azarā kursej tykai uz eļektreibys darbynomi kugi.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuocejis azari
Vasalovys pogosts
Rūbeži
Vasalovys pogosts tur rūbežu ar:
Sierinis pogosts
Teiklavītys
Kategoreja:Sierinis pogosts
Modyunis nūvods
Modyunis nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, kas sasadora nu Modyunis mīsta i 14 pogostim.
Staburoga pogosts
Staburoga pogosts irā Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Staburogā.
Motörhead
thumb|Motörhead Motörhead — 1975 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Sīnuojis nūvods
Sīnuojis nūvods — pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.
Pasauka
Nūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā.
Doba
Sīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune — Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram — nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.
Viesture
Pošvolds īstateits 2002. godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts.
Dzeivuotuoji
Sīnuojis nūvodā dzeivoj 3655 dzeivuotuoju (2011. gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys. 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki). Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.
Vuiceiba i kultura
Nūvodā dora Posyunis pamatskūla, Sīnuojis vydskūla i Sīnuojis muzykys i dailis skūla. Vīna bārnu pyrmskūlys īstote Sīnuojā i pyrmskūlys bārnu grupa Posyunis pamatskūlā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.
Komercdarbeiba
Vysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA). Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.
Sative
Sīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts—Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja—Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu—dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja—Škauna—Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II—Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.
Kolumbeja
Kolumbeja irā vaļsteiba Latiņamerikā.
Paragvajs
Paragvajs — vaļsteiba Latiņamerikā.
Rudiņa mieness
Kategoreja:Gregora kaleņders
The Cure
thumb|The Cure The Cure — 1976 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Crawley.
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Minhene
Minhene (, bavarīšu: Minga) - iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita i nūvoda golvmīsts. Ar 1.5 milljonim īdzeivuotuoju, Minhene iraid trešais ļeluokais mīsts Vuocejā i 12-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā.
Minhenī iraid daudz dažaidu apskatis objektu i Bavārejis golvmīsts iraid īcīneits turistu golapunkts. Mīsts ik godu uzjam miļjonus ourvolstu turistu, kuri dūdas iz Minheni, lai jimtu daļeibu Oktobrafestā, apzavārtu daudzūs īvāruojumūs arhitekturys pīminekļus i apmekļietu sporta posuokumus.
Viesture
Mīsta vuords iraid cieļīs nu sanvuocīšu volūdys vuorda Munichen, kas nūzeimej "pi mūkim". Kuodreiz mīsta vītā beja Benediktīšu ordeņa klūsters, kas vāluok topa por Mihnenis vacmīstu. Mūks iraid attāluots i mīsta gerbā. Minhene iraid pirmūreiz mināta 1128 godā.
Geografeja
Minhene acarūn aptuveni 50 kilometru ottuolumā iz zīmeļim nu Aļpim i tamdieļ mīsta apkuortnī bīžuok iraid ļeits i snīgs. Mīsts iraid 520 metrus vyrs juirys ļeimeņa.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavāreja
Ekvadors
Ekvadors irā vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kīito (Quito). Ekvadora 272 046 km² pluotā dzeivoj vaira kai 15 milijoni dzeivuotuoju, i ite 75-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Ukrainīšu volūda
thumb Ukrainīšu volūda (українська мова) irā vīna nu reitslavu volūdu, Ukrainas vaļsteibys volūda.
Ukrainīšu volūdu kasdīnā lītoj ap 80% Ukrainas īdzeivuotuoju. Ukrainīšu volūda radneiga boltkrīvu un krīvu volūdai.
Ukrainīšu alfabets
Kategoreja:Slavu volūdys
Siouxsie and the Banshees
thumb|Siouxsie and the Banshees Siouxsie and the Banshees — 1976 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Londona.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Ķīna
Ķīna (ķīnīšu: 中国) irā solu vaļsteiba Azejā.
Kategoreja:Azejys vaļsteibys
Jiurmola
Jiurmola irā mīsts Vydzemē. Pats leluokais kurortmīsts Latvejā.
Nūruodis
Kategoreja:Jiurmola
Mėnuo Juodaragis
Mėnuo Juodaragis (MJR; nu lītaunīku — 'Mieness malnrodzis') — Lītovā nūtīkūšs baltu kulturys, postfolka i aļternativuos muzykys festivals. 2013. godā festivals beja veļteits Latvejai i tymā cytā vydā uzastuoja latgalīšu muzykys grupa Green Novice. Bez muzikim festivalā dorbuoja omotnīki, muokslys dorbneicys, kinu i lekceju teļts.
Teiklavītys
Kategoreja:Muzyka Kategoreja:Kultura
Volmīra
Volmīra aba Valmīra (latvīšu: Valmiera) irā mīsts Vydzemē.
Bavārejis Gercogiste
Bavārejis Gercogiste — beja gercogiste myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 555 ļeidz 1623 godam. Tei tyka suokūtnieji apdzeivuota ar Bavārīšu ciļtim i tuos gercogi beja franku valdnīku pakļauteibā. Pirmais gercogs beja Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I, kas vaļdeja puor bavārīšu zemem nu 555 ļeidz 591 godam.
Viesture
Ļeidz tam, kai Bavāreja tyka pi gercogistis statusa, itys regions beja svareigs pīrūbežys punkts frankim, lai varātu atsist sluovu uzbrukumus nu reitim. Septeituo godu simteņa beiguos, Agilolfingu dzymtys gercoga Teodo I laikā Bavāreja tyka pīvārsta kristīteibai. Teodo beja labvieļeigs klūsteru dibinuošanai i misionaru darbeibai juo zemīs. Jys pots tyka kristeits Regensburgā i juo kristeituojs beja Zaļcburgys veiskups Ruperts.
Kod Franku Impēreja turpinova nūstiprinuot sovys pozīcejis Karolingu dzymtys laikā, gercogiste suoka zaudēt sovu naatkareibu i gercogam Tasiļonam III beja juonudūd vora Bavārejā franku karaļam Kuorļam Ļelajam. Laika pūsmā nu 788 ļeidz 911 godam puor bavārīšu zemem vaļdeja franku karaļi.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Vuocejis viesture
Iļdzs
Iļdzs aba Geranimovys Iļdzs — catūrtais pošu dzilais Latgolys azars Aglyunys nūvoda Kastulinys pogostā. Azars subglacialā īlīknē Vīmyna kauprainē. Dybyns dyuņuots, molys stuovonys. Ītak nazcik ryuču i gruovu, leluokī nu jū Randovka (nu Leluo Kustaru azara) i ryucs nu Dubuļu azara. Ar Rušyunu saškir vīna nūtece, iz kurys da 20 godu symta 70 godim bejušys iudiņa patmalis. Azara vydums 36 milijons m³, iudiņs azarā samejuos 1,8 godūs, Azarā vīna azarsola (0,1 dekteru).
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.
Azarmolā nazcik myudu.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys azari Kategoreja:Kastulinys pogosts
Ruguoju nūvods
Ruguoju nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu divu pogostu.
Krystapiļs nūvods
Krystapiļs nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais dalejums Latgolā, sasadorūšs nu sešu pogostu. Administrativuo centra navā, nūvoda dūme uors nūvoda teritorejis Jākubmīstā.
Ventspiļs
Ventspiļs (latvīšu: Ventspils) irā republikys mīsts Kūrzemē.
Līpuoja
Līpuoja irā republikys mīsts Kūrzemē.
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis mīsti
Kuorsovys nūvods
Kuorsovys nūvods — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, sasadorūšs nu sešu pogostu i Kuorsovys mīsta.
Solujuoņu pogosts
Solujuoņu pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sylajuoņu pamatškola, kulturys noms, biblioteka Sylajuoņu i Kotļarovys solā, feļčeru punkts. Pogosta centrys Solujuoni.
Viesture
Viesturiskai Solujuoņu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleicinī. 1935 godā Sylajuoņu pogosta pluots beja 249,2 km² i tymā dzeivova 9684 dzeivuotuoju. 1945 godā pogosta teritorejā īstateja Antonišku, Kausys, Kotļarovys, Nikitišku, Ribinišku, Rušonicys Sylajuoņu, Timošyšku i Vīmyna solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. 1954 godā Sylajuoņu solai daškiera likvidātū Kotļarovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.
Dzeivuotuoji
Solujuoņu pogostā dzeivoj 507 ļauds.
Solys
Solujuoņu pogosta ļauds dzeivoj 30 soluos. Pošu leluos solys - Bykova, Čirvinīki, Kotļarova, Rozalina, Solujuoni (pogosta centrys).
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Malta-Solujuoni (V570), Pušs-Vīmyns-Solujuoni-Ribiniški (V577) i cyti mozuoki. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Solujuoņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Solujuoni (LV-5330).
Osotys piliskolns
Osotys piliskolns — senejs latgaļu piliskolns Krystapiļs nūvoda Kūku pogostā, sūpluok nazkodejuos Osotys muižys vītys, 4 km augš Jākubmīsta. Pasaceļ Daugovys lobajā molā, morenu augstainis golā. Nazkodejuos latgaļu zemis Osotys administrativais centris. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 10 m.
Aproksts
Piliskolns - morenu kauprys, paaugstynuots par 10 metrim. Pūstumu, reitu i dīnavydu pusis pīkaļnis aptak Duorzupeite (seņuok Lagzde). Piliskolna laukums ovals, 67,5 x 55 m. Vokoru pusē 2 m augsta vale, iz kura izkosts gruovs. Pūstumreitu i dīnavydu pusē ap 1,5 dekteru pluotā bejuse dzeivojamuo vīta, vokoru pusē - kopuvīta.
Viesture
Apdzeivuots nu 1 godu tyukstūšys pyrma Krystus da 13 godusymtam. Latgaļu apdzeivuotuo Osotys piļsnūvoda administrativais i militariskais centris, kurs beja pavaļdeigs Gersikys kieneņam. Piliskolnā bejušuo piļs pīmynāta 1211 i 1225 godā. Pīdariejuse Reigys veiskupam. 1211 godā Osotys piļsnūvods daškierts Livonejis veiskupejai. 1237 godā Reigys veiskups natuoli nu Osotys pastateja Krysta pili (vuocīšu: Kreutzburg), nu tuo laika Osotys piliskolns sovu ītaku pagaisynoj. 1511 godā jau pīmynāts Krystapiļs mīsts.
Aglyunys pogosts
Aglyunys pogosts — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta centrys — Aglyuna. Pogostā dora pyrmaskūlys īstots, vydsskūla, katuoļu gimnazeja, sporta skūla, bazilikys kora skūla i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatskūla i profesionaluo vydsskūla Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.
Viesture
Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kapeņu pogostā. 1936. godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945. godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954. godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960. godā i Salinīku solu. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.
Rūbeži
Aglyunys pogosts tur rūbežu ar:
Nūruodis
Kategoreja:Aglyunys pogosts
Meitova
Meitova aba Jelgova (Jelgava) irā republikys mīsts Zemgolā.
Stabuļnīku pogosts
Stabuļnīku pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms, biblioteka i feļčeru punkts Stabulnīku solā i Viļceņu staroveru parapeja Viļceņu solā. Pogosta centrys Stabulnīki.
Meitova
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis mīsti Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Stabuļnīku pogosts
Viesture
Viesturiskai Stabuļnīku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Vydsmuižys pogostā. 1945 godā Vydsmuižys pogostā īstateja Stabuļnīku solys padūmi. 1954 godā Stabuļnīku solu daškiera Vydsmuižys (Gaļānu) solai. 1973 godā Vydsmuižys solys Kirova kolkoza teritoreju padaleja pa sevim i nu jauna īstateja Stabuļnīku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.
Rūbeži
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Preili-Špogi (P58) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Stokholmys
Stokholmys (švedu: Stockholm) irā Švedejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts Švedejā.
Kategoreja:Golvysmīsti Kategoreja:Švedeja
Olyuksnys nūvods
Olyuksnys nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē i Latgolā, kas sasadora nu Olyuksnys mīsta i 15 pogostim.
Kasdīna
thumb|Guliešona
Kasdīna — daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys, veseleibys i cytaida praktiskuo komforta, taipoš golvonuos nūtalejuos dvēseliskuos vajadzeibys.
Kasdīna apjam i sātparādu, i regularū socialū dzeivi uors saimis i sātys.
Kopyune
250px|thumb|[[Augustovys bazneica]]
Kopyune aba Augustova — sola Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostā, ceļu Rēzekne—Guļbine (P36) i Bolvi—Kopyune (P47) krystpunktā. Kopyune atsarūn 6 km attuolumā nu pogosta centra — Benislovys.
Kategoreja:Lozdukolna pogosts Kategoreja:Ruguoju nūvoda solys
Rafael Orozco Maestre
Rafael José Orozco Maestre (pīdzims 1954 goda pavasara m. 24.d - nūmyrs 1992 goda vosorys m. 11.d) — Kolumbeja muzykys.
Teiklavītys
Kategoreja:Muzykanti Kategoreja:Kolumbeja
Kelme
Kelme irā Lītovys Kelmes nūvoda golvanīs mīsts. 2020 godā mīstā beja 7499 dzeivuotuoji.
Palanga
Palanga irā mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda reitūs, 331 kilometru iz zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.
Kelme
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Lītovys mīsti
Palanga
Kategoreja:Lītovys mīsti
Teļši
thumb|240px|Teļši Teļši irā mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda reitūs, kilometru 240 iz zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.
Kategoreja:Lītovys mīsti
Kuba
Kuba (span.: Repùblica de Cuba) — vaļsteiba Karibu.
Alks
Alks irā baltu svātvīta (parosti svātbierzs), kas atsarūn cylvāku napuorveiduotā dobys vītā, i ar kuo beja saisteitys vysaidys tradicejis, īrūbežuojumi i nūlīgumi.
Kategoreja:Baltu mitologeja
Kruoslovys nūvods
Kruoslovys nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā i Sielejis reitūs, sasadorūšs nu vīnpadsmit pogostu i vīna mīsta. Nūvodu 2001 godā īstateja Kruoslovys mīsts i Kruoslovys pogosts, a 2009 godā jam dasaškiera Aulejis pogosts, Indreicys pogosts, Iudreišu pogosts, Izvolta pogosts, Kaļnīšu pogosts, Kumbuļa pogosts, Pīdrujis pogosts, Pūstinis pogosts i Skaista pogosts nu Latgolys i Kapļovys pogosts nu Sielejis.
Preiļu nūvods
Preiļu nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu četru pogostu i vīna mīsta. Nūvodu 2000 godā īstateja Preiļu mīsts, Preiļu pogosts i Juosmuižys pogosts, a 2009 godā jam dasaškiera Pelieča pogosts i Suovānu pogosts.
Jonava
Jonava irā Lītovys Jonavys nūvoda golvanīs mīsts. 2020 godā mīstā beja 26 427 dzeivuotuoji.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Lītovys mīsti
Beverinys nūvods
Beverinys nūvods — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Vydzemē, kas sasadora 3 pogostim — Brenguļu, Kauguru i Trykuotys pogosta.
Varang Nord
Varang Nord — 2014. godā Daugovpilī dybynuota folkmetala grupa. Itamā šaļtī grupa izdavuse div pylna garuma studejis aļbumus i div mozaļbumus. 2019. goda augusta suokumā grupa uzvarēja pasauļa metalmuzykys konkursā Wacken Open Air.
Teiklavītys
Kategoreja:Muzyka
The Roop
The Roop — 2014 godā dybynuota Lītovys poproka grupa nu Viļnes. Grupas kolektīvs: Vaidotas Valiukevičius, Robertas Baranauskas i Mantas Banišauskas.
Singli
Kategoreja:Muzyka
Ohotys jiura
right|250px Ohotys jiura – Klusuo okeana baseinam pīdareiga jiura iz vyds Kamčatkys pussolys i Kurilu jiursolu. Pasaukta pa upis vuordam Ohota, kurs otkon cielīs nu evenku volūdys vuorda окат, okat 'upe'.
Iz vyds Ohotys jiurys i Japanejis jiurys irā Sahalina jiursola.
Kategoreja:Geografeja
Bavārejis Eļektorats
Bavārejis Eļektorats — beja naatkareigs Svātuos Rūmys Impērejis eļektorats myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1623 ļeidz 1806 godam, kod tys topa par Bavārejis Karaļisti. Vysā eļektorata eksistencis laikā pour tū vaļdeja Viteļsbahu dzymtys puorstuovji.
Viesture
Reformācejis laikūs Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam. Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi i Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II atjāme zemis i titulus Frīdriķam V por juo nūdeveibu. Vāluok imperators pateiceibā por uzticeibu duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i 1623 godā Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.
Geografeja
Bavārejis Eļektorats acaroda myusdīnu Vuocejis i Austrejis teritorejā. Eļektorata golvmīsts vysus juo pastuoviešonys godys beja Minhene.
Siegfried & Roy
Siegfried & Roy (1939 / 1944 – 2020) beja amerikanīšu dzīduotuojs.
Bavārejis Eļektorats
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Vuocejis viesture
George W. Bush
George Walker Bush (1946) — politiks, 43. Amerikys Saškierstū Vaļsteibu prezidents.
Egils Levits
Egils Levits (1955) irā latvīšu politologs, politiks i tīsness, Latvejis Vaļsteibys prezidents.
Kategoreja:Latvejis politiki Kategoreja:Vaļsteibys prezidenti
Kastulinys pogosts
Kastulinys pogosts — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Prīžmolys vydsskūla, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogostā vīna staroveru cierkva, katuoli vysucīškuok pīdar Bieržgola katuoļu parapejai Aglyunys pogostā.
Viesture
Viesturiskai pogosta teritorejā bejs Daugpiļs apleiciņa Kapiņu pogosts. 1945. godā Kapiņu pogostā īstateja Kastulinys solys padūmi. 1954 godā Kastulinys solai daškeire Butkānu solu, a 1979. godā — daļu nu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990. godā solu reorganizēja par pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškeire Aglyunys nūvodam.
Rūbeži
Kastulinys pogosts tur rūbežu ar:
Arņs Slobožanins
Arņs Slobožanins – latgaļu rokmuzykants, grupys Dabasu durovys īstateituojs i vadeituojs, muzykys producents, regularūs kuļturys pasuocīņu (Boņuks, Muzykys skrytuļs i ct.) leidzaorganizators i vediejs.
Kategoreja:Muzykanti Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Škeļtovys pogosts
Rūbeži
Škeļtovys pogosts tur rūbežu ar:
Maltas specialo internatpamatškola
thumb|Maltas specialos internatpamatškolas āka Maltas specialo internatpamatškola ir Rezeknis nūvoda pašvaļdeibys dybynota i pakļauteibā esošo mōceibu īstōde, kuris darbeibys profils ir specialo pamatizgleiteiba bārnim ar goreigos atteisteibas trauciejumim, 1. kvalifikacejis leimeņa profesionalo izgleiteiba i interešu izgleiteiba.
Eisa vēsture
Maltas specialo internatpamatškola (agrōkais nūsaukums – Maltas paleigškola – internats) dybynōta 1960. goda 15. augustā. Škola ir Rezeknes nūvoda Maltā, Rozentovys īlā 9, īpretim Rozentovys Svāto Krysta pagūdynōšonas Rōmas katōļu bazneicai. Pyrmō školas āka beja nalela, calta pyrms Ūtro pasaulys kara i myusdīnōs vairs nav saglobōjusīs. 1968.godā tika izcalta jauna kūpmitņu tipa āka, kurā nu 1975.goda ir īkōrtōtys ari mōceibu klases. Nu 1999.goda školai ir strukturvīneiba Maltā, Kolnu īlā 4, kurā ir izvītōtys mōceibu klasis i internats bārnim ar smogim goreigos atteisteibas trauciejumim, taipat rehabilitacijas proceduru telpys.
Vēsturiski školas nūsaukumi:
Sasnāgumi
Maltas specialōs internatpamatškolas audzēkni ar dažaidim panōkumim pīsadolas golvonūkōrt specialūs školu sporta i kulturas aktivitates Latgolas regiona.
Absolventi
Nu Maltas specialos internatpamatškolas pyrmō izlaiduma – 1966.goda leidz 2016. godam pamatizgleiteibu apguva 894 audzēkni.
Izgleiteibys programys
Maltas specialaja internatpamatškola var apgyut vyspōrejōs i profesionalōs izgleiteibys programys:
Ōrpusklases nūdarbeibas i interešu puļceņi
Maltas specialos internatškolas interešu izgleiteibas puļceņi:
Tradicijis
Vysus svātkus Maltas specialaja internatpamatškola svyn kai atvērtus pasōkumus kūpā ar audzēkņu vacōkim. Kai školas tradicija jomyn koncerty, kurus  bārni snādz Rozentovys bazneicā i Veseleibas i socialōs apryupes centrā „Malta”. Religiskus svātkus – Zīmassvātkus i Leldīnes – kotru godu svyn divreiz, lai īprīcynotu kotru školā pōrstōvētu konfesiju.
Alžireja
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Maltas specialo internatpamatškola
Daleiba storptautyskūs projektūs
Īvārojamu storptautysku projektu pīredze Maltas specialajai internatpamatškolai ir nōkūtnī. Leidz šam škola ir nūdybynōjusi partnerattīceibas ar Maltas specialo internatpamatškola reikoj pīredzes apmaiņu ar mynātu specialū školu i centru pedagogim, kai ari organizej kūpeigus pasōkumus i nūmetnis audzēknim.
Ōrejōs saites
Kategoreja:Školys Latvejā
Veliko Tarnovo
Veliko Tarnovo (bulgaru: Велико Търново) irā mīsts Bulgarejis vydsdaļā. Ūtruos Bulgarejis caristes golvysmīsts (1185—1393) i Bulgarejis kņazistes golvysmīsts (1878—1879).
Kategoreja:Bulgarejis mīsti
Vuorkovys pogosts
Vuorkovys pogosts irā Vuorkovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, pamatskūla i nūvodtiemeibys muzejs.
Rūbeži
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
Solys
Vuorkovys pogosta ļauds dzeivoj 35 soluos.
Nūruodis
Kategoreja:Vuorkovys pogosts
Gruoveru pogosts
Gruoveru pogosts — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatskūla, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.
Viesture
Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930. godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945. godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954. godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964. godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968. godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtovys solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži
Gruoveru pogosts tur rūbežu ar:
Santjago (Čile)
Santjago irā Čiles golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Zīmys mieness
Kategoreja:Gregora kaleņders
Latgali
300px|thumb|Latgaļu vaļstiskī i teritoriskī sataisīni IX– XIII gs. pa nazcik viesturiskajom kartom. Paruodeitys [[Jersika|Jersikys, Kūknuoja, Tuolovys vaļsteibys.]]
Latgali aba latgalīši irā baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā.
Etnonims (pošpasauka)
Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.
Pošatmane i statuss
300px|thumb|right|Latgaļu volūdys lītuojums kasdīnē Latgolā piec 2011. goda tautys skaiteišonys datim
Posta karteņa
thumb|right|250px|Seneja krīvu Leldīņu karteņa. Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Kultura
Tbilisi
Tbilisi — Gruzejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Vidmants Plečkaitis
Vidmantas Plečkaitis (1957 goda svacainis m. 17 d.) irā lītaunīku politiks.
Kategoreja:Lītovys politiki
Vydzeme
Vydzeme (līvu: Vidūmō) irā Latvejis viesturiskīs nūvods.
Tei rūbežoj ar Reigys leici pūstumvokorūs, Igauneju pūstumūs, Krīveju reitūs, Latgolu reitūs, Sieleju dīnavydūs, Zemgolu dīnavydvokorūs i Kurzemi vokorūs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latvejis kulturviesturiskī nūvodi
Sieleja
Sieleja irā Latvejis viesturiskīs nūvods.
Tei rūbežoj ar Zemgolu vokorūs, Vydzemi pūstumūs, Latgolu reitūs, Boltkrīveju dīnavydreitūs i Lītovu dīnavydvokorūs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latvejis kulturviesturiskī nūvodi
Donhoja
Donhoja irā Vjetnams golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Kategoreja:Vjetnams
Narcise
thumb|250px|Mežoguo narcise Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Leldīne
thumb|right|250px|Seneja krīvu Leldīnis karteņa. Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Narcise
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Leldīne
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Leldīnis data
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.
Narcise
Pasauka
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.
Leldīne
Leldīnis data
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja
thumb|left|120px|Augšonceļšonuos. Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Narcise
Pasauka
Kategoreja:Auguoji
Leldīne
Tautys tradicejis
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā. thumb|right|250px|Ūlu kruosuošona irā vīna nu Leldīnis tradiceju. Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Svātki
Hošimins
Hošimins (vjetnamīšu: Thành phố Hồ Chí Minh) irā Vjetnama pats leluokais mīsts.
Kategoreja:Vjetnams
Leidumnīku pogosts
Leidumnīku pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, felčeru punkts i katuoļu parapeja.
Viesture
Viesturiskai Leidumnīku pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Cyblys pogostā. 1945 godā Cyblys pogostā īstateita Leidumnīku solys padūme. 1956 godā Leidumnīku solai daškiersta Jaseņcu sola. 1971 godā Leidumnīku solys Puškina kolkoza teritoreju daškiera Kryvandys solai, a 1973 godā vysu Kryvandys solu daškiera Leidumnīkim. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2000 godā kūpā ar Cyblys pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Solyspiļs
Solyspiļs aba Salaspiļs irā mīsts Vydzemē.
Leidumnīku pogosts
Rūbeži
Leidumnīku pogosts tur rūbežu ar:
Doba
Pogosta zemis irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 135,2 m vjl pi Josku solys. Vydyskais pogosta augstums byun apmārai 100 m vjl. Pogosta teritorejā cīši daudzi pūru, peisu i mežu.
Iudini
Upis:
Iudiņtveris:
Pūri i peisi:
Dzeivuotuoji
Leidumnīku pogostā dzeivoj 380 ļauds.
Solys
Leidumnīku pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 20 kilometru nu pogosta centra.
Leidumnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kušneri(LV-5719).
Nūruodis
Kategoreja:Leidumnīku pogosts
Kuļdeiga
Kuļdeiga — mīsts Kūrzemē pi Ventas upis, Kuļdeigys nūvoda administrativais centrys, trešais pa lelumam mīsts Kūrzemē. Kuļdeigys viesturiskais centrys īsaceits UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā.
Klimats
Kuļdeigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.
Zeimeigi ļauds
Kuļdeigā dzymuši:
Geografeja
Atostumi nu Kuļdeigys:
Sokolku pogosts
Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa". Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots. Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.
Kuļdeiga
Etniskais sadors
Kuļdeigys dzeivuotuoju lelums (92,6%) irā latvīši.
Sokolku pogosts
Viesture
Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.
Iudini
Pūri i peisi:
Dzeivuotuoji
Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu. Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.
Solys
Sokolku pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.
Kuļdeiga
Geografeja
Caur mīstu īt ceļš Ventspiļs—Saldus (P108), Kuļdeiga—Aizpute (P112), Kuļdeiga—Skrunda (P116), Kuļdeiga—Jiurkolne (P119), Kuļdeiga—Talsi (P120) i Kuļdeiga—Tukums (P121).
Sokolku pogosts
Iudini
Upis:
Rūbeži
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
Transports i saiteibys
Sokolku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Sokolki (LV-4640).
Kuritiba
70px|left [[Fails:'JardimBotanico.BotanicalGarden.CuritibaParanaBrasilBrazil.JPG|thumb| 25° 25' 47" S 49° 16' 19" O]] Kuritiba ( [kuɾi'tibɐ] voi [kuɾi'tʃibɐ]) irā mīsts Dīnavydu Brazileja, Paraná golvysmīsts. Pošā komunā irā 1 800 000 dzeivuotuoju. Juos pluots irā 430.9 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 4 056,721 dzeiv./km².
Teiklavītys
Kategoreja:Brazileja Kategoreja:Mīsti
Zemgola
Zemgola irā Latvejis viesturiskīs nūvods.
Tei rūbežoj ar Kūrzemi vokorūs, Vydzemi pūstumūs, Sieleju reitūs i Lītovu dīnavydūs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latvejis kulturviesturiskī nūvodi
Sokolku pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.
Kūrzeme
Kūrzeme (līvu: Kurāmō ) irā Latvejis viesturiskīs nūvods.
Tei rūbežoj ar Reigys leici vokorūs y pūstumūs, Vydzemi reitūs, Zemgolu dīnavydreitūs i Lītovu vokorūs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latvejis kulturviesturiskī nūvodi
Uogre
Uogre aba Ūgre irā mīsts Latvejā, Vydzemē, Uogrys nūvoda centrys.
Nūruodis
Kategoreja:Uogrys nūvods
Kuļdeiga
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Kuolkys pogosts
Kuolkys pogosts irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā, Kūrzemē, Kurzemis pussolys pūstumūs. Tei skoloj Baļtejis jiura i Reigys leics. Pogosta administrativais centrys irā Kuolka.
Etniskais sadors
Kategoreja:Talsu nūvods
Mūrmastinis pogosts
Iudini
Iudiņtveris:
Mūrmastinis pogosts irā Varakļuonu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, feļčeru punkts i pamatškola. Nivīnys bazneicys pogostā navā, ticeigī pīdar Barkovys ci Varakļuonu katuoļu parapejom.
Iudini
Pūri i peisi:
Dzeivuotuoji
Mūrmastinis pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 94,8% latvīšu, 3,1% krīvu i 1,1% ukraiņu.
Solys
Mūrmastinis pogosta ļauds dzeivoj 28 soluos.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Modyune-Varakļuoni (P84) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mūrmastinis naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja, pogosta centram tyvuokuo staceja Stirnīne 16 km atstotumā.
Reigys leics
Kategoreja:Leici Kategoreja:Latvejis geografeja
Mūrmastinis pogosts
Transports i saiteibys
Mūrmastinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mūrmastine (LV-4835).
Doba
Mūrmastinis pogosts irā Reitulatvejis zamainē. Lelumu zemu aizjim Jersikys leidzonaine, a pūstumreitu daļu Lubuona leidzonaine. Jersikys leidzonainē zemis vydyskai viļnainis, pa pūstumreitu - dīnavydvokoru tecīņam īt 3-12 m augsti kaupri, kas pūrā iztaisa garonys solys. Poša leluo nu jū Siksola dzeivojama. Iz solys pogosta poša augstuo viersyune 115 m vjl.
Pogosta teritoreju 7205 dekteru pluotā aizjim Teiču dobys rezervats i daļa nu Borkovys ūzuluoja.
Iudini
Upis:
Reigys leics
right|250x250px Reigys leics jeb Reigys jiurys leics ( — ‘Līvu leics’) irā Baļtejis jiurys leics iz vyds Latveju i Igauneju.
Blontu pogosts
Blontu pogosts — Cyblys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, suokuskūla, biblioteka, felčeru punkts i sporta zala.
Viesture
Viesturiskai Blontu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Mērddzinis pogostā. 1945. godā īstateita Blontu solys padūme. 1954. godā Blontu solai daškiersta likvidātuo Degļovys sola. 1979. godā daļa Blontu solys daškiersta Golyšovys i Zviergzdiņa solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Cyblys nūvodam.
Rūbeži
Blontu pogosts tur rūbežu ar:
Doba
Pogosta vokoru daļa atsarūn Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuos kaupris 163,8 m vjl pi Kicovkys solys i 166,2 m vjl pi Būbynu solys. Pošu zamuo vīta Kreiču pūrā — 106,8 m vjl.
Iudini
Iudiņtveris:
Upis:
Pūri i peisi:
Dzeivuotuoji
Blontu pogostā dzeivoj 502 ļauds.
Solys
Blontu pogosta ļauds dzeivoj 19 soluos.
Transports i saiteibys
Pogosta reitu daļu škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Kuorsova—Ludza—Bukmuiža (P49) i nazcik vītejuos zeimeibys celi vysā pogosta teritorejā. Blontu pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja „Ludza” linejā Krystapiļs—Sīnuoja 11 kilometru nu pogosta centra.
Blontu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Blonti (LV-5706).
Rudzātu pogosts
thumb|260px|Rudzātu pogosta padūme 2012 gods pavasara mienesī Rudzātu pogosts — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti — Rudzātu vydsskūla i Rudzātu specialuo iņternatpamatskūla. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydsskūlys ustobys.
Viesture
Rudzātu pogosts īstateits 1920. godā, padalūt Stirnīnis pogosta teritoreju. 1925. godā pogostam daškiera pa dalei nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935. godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju. 1945. godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949. godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949. gods da 1959. godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959. gods Preiļu rajona sadorā. 1954. godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962. godā i Stirnīnis solys kolkoza „Pa Lenina ceļu” teritoreju. 1975. godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza „Narata” teritorejis. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.
Rūbeži
Rudzātu pogosts tur rūbežu ar:
Cyblys pogosts
Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsskūla, pyrmaskūliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.
Iudini
Iudiņtveris:
Rūbeži
Cyblys pogosts tur rūbežu ar: