cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cyblys pogosts
Viesture
Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Doba
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.
Solys
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.
Iudini
Pūri i peisi:
Upis:
Transports i saiteibys
Cyblys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Cybla” (LV-5709).
Dzeivuotuoji
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.
Dīnavydu Koreja
Dīnavydu Koreja (korejīšu: 한국/韓國, Hanguk), oficialai Korejis Republika (korejīšu: 대한민국/大韓民國, Daehan Minguk) — vaļsteiba Reitu Azejā pi Dzeļtenis i Japaņu jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Pūstumu Koreju pūstumūs (237 km). Dzeļtenis jiura skoloj Korejis molys vokorūs, dīnavydūs Korejis jiuru šauris škir Koreju nu Japonijis, a reitūs Japaņu jiura nu Kinejis. Vaļsteibys 100 363 km² pluotā dzeivoj 51,71 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysulelokūs bīzeibys ruodejumu pasauļā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita 9 provincis i 8 lelmīstūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Seula.
Politiskuo sistema
Korejis Republika nu 1998 gods irā prezidentuola demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj tauta. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments, kurs sadora nu 300 deputatim. Parlamentu ībolsoj iz četrim godim.
Geografeja
Korejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo un subtropu zonā. Dīnavydu Korejā irā četri godslaiki. Vydyskuo temperatura sveirej nu 22 °C pūstumūs da 25 °C Čedžu soluo juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −7 °C pūstumu kolnūs da + 6°C Čedžu janvara mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskais krytuļu daudzums īra nu 800 da 1000 mm par godu. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Nakdona (521 km), Hana (514 km) i Geuma (401 km).
Ekonomika
Dīnavydu Korejis ekonomika irā 10. leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Bavāreja
Bavārejis Karaļiste
Bavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.
Demografeja
Ostoņi nu 80 ļeluokojim Vuocejis mīstim acarūn Bavārejā. Minhene ar 1 456 039 īdzeivuotuojim iraid trešais ļeluokais mīsts vaļsteibā. 85.8% nūvoda īdzeivuotuoju iraid vuocīši, 14.2% iraid cittautīši nu Turcejis, Puolejis, Rumunejis i citom vaļsteibom.
Futbols
Futbols iraid cīši populars Bavārejā i golvmīsta Minhenis futbola klubs Bayern iraid zinuoms vysā pasauļī. Klubs iraid 29-kuortejs Vuocejis čempionata čempions i 5-kuortejs UEFA Čempionu ligys uzvarātuojs. Bavārejā iraid tai že taidi zinuomi futbola klubi, kai Nurnberg, Augsburg, Ingolstadt i Greuter Fürth. Bavārijā iraid dzimuši vairuoki nūpalnim boguoti futbolisti - pasauļa i Eiropys čempioni Fraņcs Bekenbauers, Gerds Miļļers, Fiļips Lams, Tomass Miļļers i daudzi citi.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavāreja
Geografeja
left|thumb|183x183px|Skots iz Bavārejis Aļpim Bavāreja rūbežoj ar Austreju, Šveicareju i Čekeju. Kūpiejais rūbežys gorums iraid 2705 kilometri. Cauri nūvodam tak divys ļelys upis - Donava i Maina. Bavāreja iraid boguota ar kolnim i azarim, iz rūbežys ar Austreju acarūn Bavārejis Aļpi, kuri sasnīdz ļeidz pot 3000 metru augstumu. Nūvodā iraid gandreiž 1600 dažaida ļeluma azari, starp ļeluokajim iraid Konigzī, Kimzī, Ammerzī i Tegernzī. Dziļuokais azarz iraid Vaļhenzī - 192 metri.
Bavārejis Gercogiste
Nu 555 ļeidz 1623 godam Bavāreja beja gercogistis statusā. Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I tīk mināts hronikuos kai pirmais nu Bavārejis gercogim, kas vaļdeja puor bavārīšu zemem, byudams Merovingu vasaļs. Juo dzymta vaļdeja ļeidz 788 godam, kod Karolingu Impērejis imperators Kuorļs Ļelais piļņeibā puorjāme varu bavārīšu zemīs. Karolingi beja pi vorys ļeidz 911 godam. Franku vaļsteiba beja nūvuojinuota korūs ar vengrim i Ļuitpoldam roduos īspieja atgiut Bavārejis Gercogistei ļeluoku breiveibu i iz eisu laiku nūdrūšinuot sovai dzymtai gercogu gūdu.
Bavāreja, oficiali zinuoma kai Bavārejis breivvaļsteiba (vuocīšu: Freistaat Bayern) iraid Voucejis federalais nūvods vuocīšu vaļsteibys dīnavydreitūs. Tei golvmīsts irā Minhene. Bavāreja iraid ļeluokais Vuocejis nūvods piec plateibys i ūtrs ļeluokais nūvods piec dzeivuotuoju skaita.
Ekonomika
Bavāreja iraid Vuocejis boguotuokais nūvods ar cīši atteisteitu riupnīceibu i turisma nūzari, kas dūd ļelu īguļdejumu vaļsteibys kūpejā budžetā. 2017 godā, Bavāreju apmekļieja 37.2 miļjoni tūristu nu vysa pasauļa. Nūvodā iraid daudzu ļelu uzjāmumu riupneicys - BMW, Audi, Adidas i citi.
Bavārejis Gercogiste
Piec 947 goda, kod Ļuitpolduingu dzymta zaudieja voru, laikā ļeidz 1180 goda Bavārejis gercogu vītā pourmaiņus beja četrys dažaidys dzimtys - Ottoniaņi, Saliaņi, Veļfi i Babenbergi. Nivīnai nu dzymtom neizadeve nūstiprinuot sovu voru Bavārejā i tod pi vorys nuoce Otto I nu Viteļsbahu dzymtys. Jys beja vīns nu lobuokajim imperatora Frīdriķa I Barbarosys bruņinīkim i tamdeļ imperators por Otto I nūpalnim uzduovinova jam Bavārejis zemis i gercoga statusu.
Bavārejis Eļektorats
Reformācejis laikūs Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam. Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim. Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II pateiceibā atjāme zemis i titulus Frīdriķam V i duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.
Bavāreja cauri godu simteņim iraid saglobuojusi sovys vītejuos tradicejis i nūvodā tīk turātys gūdā katuoļu tradicejis. Itys nūvods tai že iraid zinuoms deļ ikgodiejuo Oktobrafesta festivala iz kuru sabrauc tūristi nu vysa pasauļa.
Viesture
Nūzeimeigu lūmu Bavārejis viesturē ījam Viteļsbahu dzymta, kura vaļdeja bavarīšu zemīs 738 godus. 1180 godā Svātuos Rūmys Impērejis imperators Fridriķs I Barbarosa uzduovinova Viteļsbahim Bavāreju, kai ļieni i jī vaļdeja itamuos zemīs ļeidz 1918 godam, kod piec Pirmuo Pasauļa kora karaļs Ļudvigs III nūdeve sovu voru i Bavāreja dreiži tyka īkļauta Veimārys Republikys sostuovā.
Kuolka
Kuolka (līvu: Kūolka; ) irā sola Latvejā, Talsu nūvoda pūstumūs, Kuolkys pogosta centrys. Tei irā pi Reigys leiča jiurmalis, dynvidūs nu Kuolkysroga, 64 km nu nūvoda centra Talsim i 160 km nu Reigys. Kuolku dasnēdz diveji autoceļi: P124 Ventspiļs tecīņā i P131 Reigys tecīņā.
Viesture
Kuolka irā seneja Kūrzemis līvu sola. Pyrmuos zinis ap Kuolkysrogu (Tumisnis) irā nu Vikingu laikīm (8—11 gs.) i tys pīminēts izrokstā iz Mervalas rūnu akmiņa. Piec nazcik viesturnīku guodam, ap 1050. godu nazkaids katuoļu misionars piec daneju sakrisuma Kūrzemē zemesrogā irā izceļtis bazneicu. Piec 1161. goda kieneņš Ābels īcaļsteija Danejis Lundas bazneicys kanoniki Ernemordu ap Kūrzemis veiskupu.
1855. gadā Krymas kara laikā Kuolkys bazneicu i solu nycynuotja anglīšu karakugis.
Leidz 13. godusymtam Ruojis apleicīne beja līvu dzeivuotās Vanemys zemē. Kuolka rokstu olūtuos pyrmuo reizi pīminēta 1387. godā Reigys arciveiskupa viestejumā kai ūsta i tierdzeibys centris, kod tai kūpā ar Ruoņu solu pīdarieja pi Reigys duomkapitula Dundagys parapejys nūvoda. 1434. godā nūvodu pīsavīnuoja Kūrzemis veiskupijis zemem.
Solys pasauka
Solys pasauka Kuolka (līvu: Kūolka) sasaiteigs ar Baļtejis somu volūduos paplateitu vuordu: jis daleidzynuoms igauņu — kolgas, kolk, suomu kolkka — kokts, styurs, igauņu volūdā sateikams taipat nūzeime — jiurys leics. Vys tik līvu volūdā itys vuords zynoms tik kai vītvuords, aiztū dalaistoms, ka pasauka "Kuolka" pa izaceļšonai irā nu igauņu volūdas. Bet līvu Kuolkysroga pasuka Kūolka nana literiskai zeimoj "Kuolkys daguns".
Viesture
1935. godā Kuolkā dzeivova 343 dzeivuotuoju. 1945. godā Kuolka tyka ap jaunsataiseitā Kuolkys solys (piečuok — pogosta) centrisu. Ap lelāku dzeivojamu vītu Kuolka tyka pieckara godūs, kod tei tyka ap zvejnīku kolkoza «Brīvais zvejnieks» centrisu (1974. godā tys sasaškierjīs ar Ruojys kolkozu «Banga»).
Saimisteiba
Kuolkā irā pamatškola, muzykys škola, tautys noms, biblioteka, posts, līvu centris «Kūolka», speidyns, ļutaru, katuoļu i pravoslavu bazneicys, gastneica, apteka, dagvīlys staceja, restorans, nazcik puordūtuvis i bankomats.
Teiklavītys
Kategoreja:Kuolkys pogosts Kategoreja:Talsu nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys Kategoreja:Latvejis pogostu centri