cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Reiga
Viesture
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165—1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
Geografeja
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs — smiļkšuojs, leidzonaine 1—10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī — Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3—6 metri. Pats augstuokais punkts — Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.
228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā — 56,4°, a minimums — tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54—57% dīnys, a zīmā tik 14—25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis — julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī — 25 stuņdis.
Administrativais dalejums
thumb|260px|Reigys satelita zemislopa Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI—XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok — Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds
Reigā dzymuši:
Teiklavītys
Kategoreja:Golvysmīsti
Suņi
thumb|250px|Palākais vylks Suņi ira plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (Canidae).
Škiras
Ira 11 škiru Canis giņtī :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Latgaļu gramatika
Gramatika
Plysūna lelakmiņs
Plysūna lelakmiņs aba Plysūna akmiņs — lelakmiņs pi Plysūna azara Istrys pogostā, dobys pīminieklis.
Akmiņs atsaguļs iudinī, Plysūna azara dīnavydu azarmalē, iz Istrys i Škaunys pogostu rūbeža, kauprainē. Da akmiņa var daīt tik sausā laikā, kam apleicīne puorguojuse peisā. Guodojams, ka akmini atness laduojs. Nu 1977 gods apsorgojams kai geologiskais i geomorfologiskais dobys pīminieklis.
Geologiskais aprakstejums:
Māri:
Apleicīnē aizraksteiti pīstuoški, ka pi Plysūna akmiņa vīnam veiram zīm aizguojs prīškā svešinīks i vadynuojs da seve gostūs garmanis muzykys pasaklauseitu. Veirs laidīs svešinīkam leidza, pasagastiejs i pasaklausejs, kai svešais spieļuoj garmani, piečuok aizmidzs, a pīsamūds zīmys soltumā gulādams iz Plysūna akmiņa.
Kategoreja:Latgolys lelakmini
Latgaļu demokratu bloks
Latgaļu demokratu bloks irā latgaļu deputatu grupa pyrmojā Latvejis Republikys Seimā. Bloks īstateits 1924 godā i jamā īguoja Fraņcs Trasuns, Ontons Dzeņs, Jezups Roskošs i Fraņcs Kemps. Nu 1924 goda 14 lopu mieneša bloks (vāluok parteja) suoce izdūt laikrokstu „Zemnīka Bolss”.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latvejis politika
Malta
Malta (malt.: Repubblika ta' Malta; angl.: Republic of Malta) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Gepards
thumb|250px|Gepards pļovā thumb|250px|Gepardu paplateiba pasaulī Gepards irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.
Daudzatmejeiba
Gepardim irā 6 zamškiru:
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Latgalīšu etnokulturys centrys
LgEKC īstateits 2007 g. juļa 19 d., registrāts LR Pasajāmumu registrā 2007. g. augusta 2 d. Par pyrmū volda pirminīku ībolsuots Arturs Uškāns.
Bīdreibys darbeiba apjam:
LgEKC dora kūpā ar folkora i etnografiskūs ansambļu vadeituojim i dalinīkim, amatnīkim, tautys muzykantim, etnokulturys tāmātuojim, taipoš ar pasajāmumim i pošvoldu pīstuovim.
Kategoreja:Etnokultura Kategoreja:Latgolys organizacejis
Vuorkovys nūvods
Vuorkovys nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu trejim pogostim.
Latvejis mīsti
thumb|right|160px|[[Reiga]] thumb|right|160px|[[Daugpiļs]] thumb|right|160px|[[Līpuoja]] thumb|right|160px|[[Meitova]] thumb|right|160px|[[Jiurmola]] thumb|right|160px|[[Cāsi]] thumb|right|160px|[[Kuļdeiga]] thumb|right|160px|[[Bauske]]
Kategoreja:Saroksti
Būrzovys kaupraine
Būrzovys kaupraine — reļjefa pasacālums, Latgolys augstainis pūstumreitu daļa.
Kauprainis vierss naleidzons, ar izsaceigom pīkaļnem. Lelumu kauprainis aizjam ploskonviersa lelkaupri, kuru viersa augstums 150 – 170 m augšuok jiuru leidzīņa. Cytur kauprainē pasaceļ morenu kaupri.
Būrzovys kauprainis pamatplīkšni irā viersejuo devona Daugovys svitys Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis jū puormej Solyspiļs svitys dolomiti, dolomitmergeli i vapnakmini. Kauprainē irā vītejuos zeimeibys limnoglacialuo muola, žvyra i smiļkts kajeri, piec jū izlītuošonys kūna nikur vaira nadoroma teritorejis rekuļtivaceja.
Kaupraine īīt Dīnavydreitu geobotaniskuo apleiciņa pūstumu daļā.
Anna Rancāne
Dzymuse 1959. gods juņa 12 dīnā Miglinīku pogosta Lyuzinīku solā. Vuicejusēs Lyuzinīku pamatškolā (1966-1970), Nautrānu vydsškolā (1970-1977), Latvejis vaļstiskuo universiteta Ekonomikys fakuļtetā (1977-1982) i Moskvys Gorkeja Literaturys institutā (1983-1988). Darejuse par programātuoju Reigā, Infomacejis i skaitļuošonys centrī (1982-1984, 1985-1986), par ekonomisti Reigys TEC-1 (1984-1985), par laistivis Liesma redaktori (1986-1989). Nu 1989. da 2000. gods dzeivuojuse Daugpilī, darejuse Daugpiļs teatrī par literariskuos dalis vadeituoju, piec - par laikroksta Latgales Laiks golvonū redaktori. Nu 2000. gads dzeivoj Rēznē i dora laikroksta Diena Rēznis birojā.
Poezejis lasejumi pa lelumam latvīšu volūdā ar atseviškim dzeivulim latgaliskai: A. Rancānis poezejai soveigs dvēseliskums. Jamā Biblejis reminisceņceju izlītuojums kolpoj dvēseliskajom vierteibom - mīleibai, saprasmei, ciļveiceigumam, patriotismam, ticeibai - izsaceit. Vysim A. Rancānes aiļu lasejumim karaktereigs seviškys smolkums. Vydumyskuma i laika kategorejis apzeimejūši elementi dzeivuļūs dora kai dvēselis spīgeļs, jutūņu atspeidīņs.
Daži mieginuojumi dramaturgejā - mistereja "Francs Trasuns"( „Francis Trasuns”) (Olūts, 1992, Nr. 8), Sv. Terezys dzeives aproksta "Kaidys dvieselis stuosts"(„Kādas dvēseles stāsts”)dramatiziejums, 1995. godā vīna nu scenareja autorem dokumentalajai filmai "Ar paļuoveibu pi žielesteibys trūņa" („Ar paļāvību pie žēlastības troņa”) par Rūmys pāvesta Juoņa Puovula II vizeiti Latvejā, filmā izmontuotais dzejūļu cykls īkļauts kruojumā "Aizlyugums"(„Aizlūgums”). 1999. godā sarakstiejuse ari libretu pyrmajai latgalīšu bārnu operai „ Muna tāvuzeme” (komponiste J. Svilpe). Dzejūļus par dzīsmu tekstim izmontuojuši R. Pauls, E. Straume, I. Arne, I. Rutmanis u. c.
Annys Rancānis dzejūļu vuordi ir izmontuoti dažu izpildeituoju muzikā, pīmāram, „Aizlyugums” – grupa „Tranzīts”, „Nanuocit kluot maņ rudinī” – Laima Vaikule, „Skaidra volūda” – naoficaluo latgalīšu himna, muzikys autors ir E. Karūdznīks.
Apbolvuojumi
Ed.Veidenbauma premeja (1993). Juliana Kardinala Vaivoda bolva (1995). Aspazejys premeja (2000.g.). a/s «Presis noms» gūdolga par manuskriptu «Svātdīne» (2002).
Portala LV.LV saruna ar dzejnīci i žurnalisti Annu Rancāni (2009. g. 10. novembrī)
- Kas ir jyusu dzeivis leluokuos boguoteibys? Gimenis tradicejis, saskaņa ar sovu sirdsapziņu i mīlesteibu.
- Mēs bijām kā zāle, ko nomin,/bet celsimies spārnos kā putni,/ticība būs mūsu spārni, rokstat dzejūļu cykla "Ar paļuoveibu pi žielesteibys trūņa"("Ar paļāvību pie žēlastības troņa") nūslāgumā, kas velteits Rūmys pāvesta Juoņa Puovula II vizeitei Latvejā 1993. godā. Kam tycot myusu dīnuos? Latvejis pyrmuos breivvaļsts laika politikis, goreidznīks i vaļstsveirs Fraņcs Trasuns saceja tai: es tycu Dīvam i tautai. Es jam pīsavīnojūs. Tagad ir izškireigs breids, gluži kai tod, kod beja vaidi, pieckora godi - voi tauta izdzeivuos? Izdzeivuoja tod, izdzeivuos ari tān.
Myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja. „Susātivs”. Literarais CV
- Kas Tovā dzeivē ir pats svareiguokais? Muni bārni i sajiuta, ka varu struoduot.
- Kū Tu napījem itymā pasaulī? Tū, ka maņ uzspīž kū taidu, kuo es nagrybu.
- Tova kruosa? Kaida kurū reizi pīstuov. Vairuok gon malnuo i sorkonuo, reižu reizem besakūka ļilovuo, skumeigūs i griecinīku kruosa...
- Tova telpa? Vysa Latgola. Drusku ari Reiga. Puors vītu, kuru nikod naaizmiersšu.
- Tovs pamats? Ni sātys, ni boguota veira, ni karjerys navā... mož zyls gaiss? Dabasi i kūki, kas aug ar saknem gaisā.
- Tova profeseja? Raksteit.
Atsaucis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Čile
thumb|Atacama Čile — vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Santjago. Čile 756 102 km² pluotā dzeivoj vaira kai 17 milijoni dzeivuotuoju, i ite 38-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Raudive
thumb|250px|Raudive thumb|250px|Jaunoji didžioji antis thumb| Anas platyrhynchos Raudive irā peiļu saimis (Anatidae) zūsiņu? aiļa (Anseriformes) putnys, kurs pīdar raudivu giņtei (Anas).
Juoņs Lukaševičs
Juoņs Lukaševičs (1699 — 1779) — latgaļu literats (dvēseliskuos literaturys autors), puorvārsuojs, latgaļu literaruos volūdys aizsuociejs.
Dzims 1699 01 01 Lītovā. Jezuits, bejs par bazneickungu Preiļūs, Izvoltā, Pušā, Varakļuonūs. Mirs 1779 04 05 Izvoltā, paglobuots Izvolta bazneicā.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Vydums
Vydums (latvīšu: tilpums; krīvu: ёмкость; anglīšu: volume, capacity) — lelums, kurs paruoda, kai daudzi trejmiereiga pluota aizjam kura naviņ škeista ci bireiga lītne, a voi – kai daudzi trejmiereiga pluota īīt kurymā naviņ prīškmatā.
Karakals
thumb|250px|Karakals thumb|250px|Karakala paplateiba pasaulī Karakals  ira naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Caracal caracal dzeivoj Afrikā i dīnavydvokoru Azejā.
Daudzatmejeiba
Ira zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba
Bīdreiba turēja biblioteku, kuramā beja gruomotys i laikroksti latgaļu, latvīšu, krīvu, puoļu i vuocīšu volūduos.
Muzykaliskuos bīdreibys sariedīņūs pyrmū reizi Pīterburgā latgaļu volūda skanēja nu scenys, i poša bīdreiba beja tautyskuo aktivuma centrys. Laseidamīs iz daņču vokoru, jauneiba paslapyn turēja saīsmis, kuramuos sprīde ap latgaliskūs aktivitetu planim, latgaliskūs gruomotu laisšonu, latgaļu studentu atspaiduošonu i leidz.
Mežakači
Mežakači irā kaču saimis (Felidae) plieseigī zvieri. Pi mežakaču giņts pīdar 4 škirys. Dūmojams ka vysu mežakoču tāvutāvs irā Lynx issiodorensis, kurs dzeivuoja Europā i Afrikā.
Izavierīņs
Mežakačim soveigs zaids irā eisa aste i malns spolvu čyps ausu golā. Auguma nūdora pavaļdeigai nu klimata variej nu gaišbryuna leidz padzaltonam ar bryunim dasnāgumim. Vysim mežakačim irā bolts kažuks iz kryutim, vādara i golyuņu vydspusē.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Vuoceja
Vuoceja, oficiali zinuoma kai Vuocejis Federaluo Repubļika irā vaļsteiba Europys centrālojā i vokoru daļā, kura acarūn storp Baļtejis jiuru vaļsteibys zīmeļūs i pi Aļpim dīnavydūs. Tei rūbežoj ar Praņceju, Austreju, Beļgeju, Nīderlandeju, Luksemburgu, Puoleju, Daneju, Čekeju i Šveicareju.
Vuoceja ar vaira nakai 82 miļjonim īdzeivuotuoju irā ūtruo ļeluokuo vaļsteiba Eiropā piec dzeivuotuoju skaita piec Krīvejis, i ļeluokuo Eiropys Savīneibā.
Lubuons
Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs.
Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.
Kategoreja:Latgolys azari
Suomeja
thumb|Pielinen Suomeja (suom: Suomi; švedu: Finland) irā vaļsteiba Europā.
Dzeivuotuoju skaits
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Suomeja Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Catopuma badia
thumb|250px| thumb|250px|Catopuma badia paplateiba pasaulī Catopuma badia (Gray, 1874,, ) ira leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Catopuma badia dzeivoj tikai Borneo jiursolā.
Strāpposts
Strāpposts — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Catopuma badia
Izavierīņs
Auguma garums: nu 53 da 70 cm ; Astes garums: nu 32 da 39 cm ; Svors: 3—5 kg.
Strāpposts
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.
Kategoreja:Telekomunikacejis
Plysūns
Plysūns — azars Istrys pogostā, Latgolys augstainis dīnavydūs.
Azara forma opolona, azarmale zama i lāva, dybyns leidzons, smiļkšuots, vydsdaļā dyune. Pūstumūs azarmalē pussola i 0,2 ha leluma azarsola. Azaru puortak Plysūne – ītak vokorūs, nu Zeiļovys azara, iztak reitūs, pa Sīnuojis tecīņam. Azars dīnavydūs pījam ryuču i gruovu iudiņus nu Gordovys, Moļvejis, Keiša azaru. Eutrofs, drupeit aizaudzs azars. Dzeivoj raudys, plauži, leidakys, asari, karpys, leini.
Dīnavydu azarmalē iudinī guļ apsorgojamais geologiskais objekts - Plysūna lelakmiņs.
Kategoreja:Latgolys azari
Leidzīņs
Leidzīņs (,, krīvu: уровень) — mārs, kurs paruoda objekta ci pasaruodīņa pacālumu i kurs radzams voi īvaigojams kai tuo poša augstuma ci iņteņsivuma izaplatejums guliniskā (horizontalā) ploskonumā.
Stelenboša universitets
Stelenboša universitets (afrikaans: Universiteit van Stellenbosch, anglīšu: Stellenbosch University) — vydtautyskai pīzeits universitets Stelenboša mīstā Dīnavydafrikā. Cyti tyvuokī universiteti — Keiptauna universitets i Vokorkeipa universitets.
Īstateišonys gods - 1866
Tips - ļaudyskais universitets
Studentu skaits - 21 972
Dareituoju skaits - 2 430
Mīsts - Stelenbošs
Vaļsteiba - Dīnavydafrikys Republika
Izalikaliejums - 4 kompleksi
Studentu pasaukšona - maties
Daleiba organizacejuos - AAU (Association of African Universities, ACU (Association of Commonwealth Universities), CHEC (Cape Higher Education Consortium), HESA (Higher Education South Africa), IAU (International Association of Universities)
Teiklavīta - http://www.sun.ac.za/
Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.
Vīta
Stelenbošs (Stellenbosch) irā universiteta mīsts ar apmāram 90 000 dzeivuotuoju (naskaitūt studentu). Kūpa ar studentim dzeivuotuoju skaits viersej 110 000. Stelenbošs izalikaliejs irā apmāram 50 kilometrui nu Dīnavydafrikys golvysmīsta Keiptauna. Stelenbošs izalikaliejs Eerste Rivier ("Pyrmuos upis") moluos izslyvušajā veinadoru regionā, apleik mīstam pasaceļ vierīneigi kolni. Stelenboša universitets tur divejus golvonūs kompleksus, Tygerberg medicinys fakuļtetu, Bellville Park biznesa školu i Saldanha kareibys fakuļtetu.
Volūda
Stelenboša universitetā vuiceibys pa lelumam nūteik Afrikaans volūdā, vaira vēļ pamata studeju i gūda kursu ledzīnī. Tok studentim breiv raksteit dorbus, testus i ekzamenus angliskai.
Doktoranturys studentim vuiceibu volūdu nūstota pa tam, kaidu studentu lelums irā grupā. Leluo daļa doktoranturys kursu skaitomi anglīšu volūdā.
This is still an ongoing issue for the University, since it is one of the very few tertiary institutions left in South Africa offering tuition in Afrikaans, as well as the very high regard it is held in the Afrikaner community, with the university being considered a central pillar of Afrikaner life. Most other institutions have always been English or have changed over to an English-only policy.
Fakuļteti i školys
Stelenboša universitets tur apmāram 150 atdaļu, nu kuru sasadora 10 fakuļtetu. Taipoš universtitetam irā vaira kai 40 tiemiešonys instituceju.
Universiteta golvonajā kompleksā irā itī fakuļteti:
Uors golvonuo kompleksa irā itī fakulteti:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba irā ciļvēcis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
Oskars Kalējs
Oskars Kalējs (1902 — 1993) — latvīšu tapātuojs, dzims i darejs Latgolā, tepiejs Latgolys zemisvierīņus. Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja īstateituojs.
Dzims 1902 g. apreļa 24 d. Rēznis apleiciņa Bieržgalī latvīšu īriedņa saimē. Pyrmuo pasauļa kara godūs kūpā ar saimi laidīs bāgaleibā iz Krīveju. Vuicejīs Moskvys augstajā muokslys i taiseibys školā muokslyskai tehniskajuos dareitovuos (1920 – 1921 g.). Studiejs Latvejis muokslys akademejā (1921 – 1931 g.), beidzs dobysvierīņu meistradareitovu ar diplomdorbu Sakstygols – Latgolys zemisvierīņs (vad. V. Purvīts).
Suņu saime
thumb|250px|Suņu saimys škiras Suņu saime ( G. Fischer, 1817; ) irā dzeivinīku saime, ar 14 giņšu i 37 škiru.
Oskars Kalējs
Tepiejs Latgolys zemisvierīņus smolkai tonātā izsaceibā, soveigai 30-tūs godu stiļam.
Suņu saime
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Suņu saime
Kategoreja:Dzeivinīki
Andryvs Jūrdžs
Andryvs Jūrdžs (pīdzims 1845. goda 30. novembrī (piec cytim datim — 1854. godā ) Ludzas apriņča Zaļmuižas pogosta Kuorklinīku solā ; nūmirs 1925. goda 22. aprelī, apglobuots Nautrānu pogosta Desetnīku kopsātā) beja latgalīšu literuots i gruomotnīks.
Saime
Andryvs Jūrdžs pīdzymst dzimtcylvāku Meikuļa i Johannas Jūrdžu saimē kai ūtrais dāls. Tāvs nūmierst, kod Andryvam ir tikai 10 godu. Muote apsaprecej ūtru reizi, pīdzimst pusbruoļs i pusmuosa. Patāvs Andryvu naīrauga. 1862. godā vacuoku zeme teik sadaleita, Andryvs daboj 15 hektaru i suok patstuoveigas dorba gaitys.
18 godu vacumā (1863. godā) A. Jūrdžs apsaprecej ar Zuzannu Meikstumu. Saimē pīdzimst 11 bārni (5 dāli i 6 meitas). 4 nu tīm myruši mozūtnē. Dāls Pīters krits karā 1914. godā pi Varšavys. Stanislavs dīnieja flotē. 1905. godā jis syuteits revolucejis apspīsšonai, bet puorguojis revolucionaru pusē, par kū jis vāluok tīsuots i siediejs Opočkas cītumā, kur saslymst ar dylūni. Tīpat ir mirs i apglobuots. Izidors aizīt „pazudušuo dāla” gaitys: septeņpadsmit godu vacumā pret vacuoku grybu dūdās uz Pīterburgu, kur apsaprecej ar tāvam i muotei napateikamu pūļu tauteibas piļsātneicu. Ontons mantoj tāva sātu. Jūrdžu treis meitas Veronika, Johanna i Franciška īsaprecieja tyvuokā apleicīnē i izveidoj kuplys saimis.
Dzeivis guojums
Andryva Jūrdža myužs suocēs klaušu laikūs, ari pats jis ir guojs klaušuos. Jūrdžs ir pīredziejs zemnīku breivlaisšonu nu dzimtnīceibys (1861).
Skūluos nav guojs, skaitēt i rakstēt īsavuiciejs pats. Gonūs īdams, ar ūgli uz tuoss jis ir zeimiejs drukavuotūs burtus i atrads, ka tūs drusku vīnkuoršuojūt i palīcūt sleipuok var izmontuot raksteišonai. Šis atrodums jū padarejs par rakstnīku. Tuoļuokū izgleiteibu jis ir smielīs nu gruomotom i dažaidom avīzem. Pamozom Andryvs Jūrdžs ir īsamuocejs krīvu i pūļu volūdu i taidā veidā sovu redzis lūku padarejs plašuoku.
Andryvs beja lobs tāvs i saimnīks. Jis ir bejs cīš kuorteigs, mīļuojs teireibu i sātys skaistumu. Vyss sātā i ap sātu ir bejs juo rūku veiduots. Jūrdžs prats arī peit peitiņus, kurus ari ir puordevs. Jis turēja i kūpe bitis.
Struoduodams par pogosta „magazejas klēts” vadeituoju, jis tyka napatīsi apvainūts labeibys zagšonā i 8 mienešus (piec cytim datim — 6 mienešus. ) pavadejs cītumā. Bet dzeivisprīcu Andryvs nazaudieja (atainuots juo dzejūlī „Žarāna brīsme”)
Jūrdžs beja muzikāls. Jis ir bejs dzīduotuojs, jam beja lobs bolss — tenors, partū jis vysur tika aicynuots i cīneits. 1910. godā Andryvs ar dzīduošonu pīsadaliejs pyrmajā skūluotūs latgaļu reikuotajā teatra izruodē sovā dzymtajā pogostā. Andryvs Jūrdžs prata spielēt ari kūkles. Jūrdžs leidz pošam vacumam beja bazneicys dzīduotuojs.
Juoņs Cybuļskis par vacū tāvu soka: „Dīnā — zemnīks, naktī — rakstnīks”. Lelā puorpyulē, naktī raksteidams, suokumā pi skola gaismenis, piečuok jau pi petrolejis lampys, Andryvs Jūrdžs sabeidza sovu ocu gaismi. Ar lobū aci jis vēļ nadaudz varieja redziet, bet dāla Izidora bārni, kaitejūt ar gumejis bumbeņu, najauši īsyta tik stypri pa lobū aci, ka vacais tāvs zaudieja redzi. Tai nu 1918. goda Andryvs Jūrdžs kliva pavysam oklys.
Literarais devīņs
Andryva Jūrdža literariskuo darbeiba ir bejuse ražena — jis raksteja originaldorbus, tulkuoja, atdzejuoja, vuoce vacūs ļaužu gudreibu, kūpumā jis ir sarakstejs 25 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 38 ) bīzus siejumus. Gruomotys beja moza formata i aptvēre ap 1000 puslopu kotra. (kūpsummā izīt 11 858 puslopys aba 5929 lopys)
Īpašu īviereibu peļnej Andryva Jūrdža sastuodeitais „Myužeigais kalinders” (1916), kurs ar sovim padūmim kotrai goda dīnai nav nūvacuojis leidz myusu dīnom. Var uzskateit, ka Jūrdža litararuo darbeiba ir gon enciklopediska, gon poetiska i folkloriska. Vīla i materials ir jimts nu seņču dzeivis pyura.
Precīzu siejumu skaitu ir gryuts minēt, juo Andryva Jūrdža rūkroksti vairumā sadaga guņsgrākā pyrmajā latgaļu muzejā Rēzeknē, kur asūt bejuši 15 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 26) ar rūku raksteiti siejumi. Piec Miķeļa Bukša Latgaļu literatūras viestures datim muzejs ir nūdedzis 1923. godā, piec Juoņa Velkmes ziņom, kas tod beja Rēzeknes dekans, tei muoja nūdaguse 1924. goda janvarī.
Jūrdžs beja ari korespondents pyrmajūs latgalīšu laikrokstūs „Gaisma” i „Dryva”, syuteidams dzejūļus, aforismus, stuosteņus, folklorys materialus, Nautrānu kulturys i saimisteibu dzeivis aprokstus. Jūrdža īsyutiejumus publicieja kalendarūs, juo dzejūli ītylpa pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā „Kūkle” (Rēzekne, 1914) i antologejā „Latgales dziesminieki” (Reiga, 1936).
Andryva Jūrdža rūkrokstu mantuojums ir nūzeimeiguokais storp Latgolys rokstu pīminieklim.
Volūda
Jūrdža volūda ir tautas lītuota volūda Nautrānu izlūksnē, ītvarta pūļu ortografejā, kaida tod pastuovēja lyugšonu gruomotūs. Juo volūda ir teira, bez pījaukumim i krūpļainom formom. Andryva Jūrdža volūda ir konsekventa, styngri izturāti latgalīšu volūdas principi. Juo raksteiba ir vairuok fonetiska nakai morfologiska. Andryvs Jūrdžs ir kai simbols latgalīšu tautai uz laiku laikim gon seikstumam, ceiņai, iztureibai i uzvarai, gon ari teiši drukuotuo vuorda napīcīšameibai, gon uperim, kas tam ir juones. Andryvs Jūrdžs ir gaismys maklātuojs. Jis īmantuojs gūdpylnu „zemnīka Prometeja” nūsaukumu. Ari Andryvam Jūrdžam veiduotajā pīminieklī attāluots jauneklis, kas augstu pacaltā rūkā nes guni.
Nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Vītauts Landsberģis
thumb|right|200px|Vītauts Landsberģis 2014 godā Vītauts Landsberģis (dzyms 1932. 18. oktebra m. 18 dīna Kauņē) irā lītaunīku politiks, pyrmais napavaļdeigas Lītovas vadeituojs 1990—1992.
Dzyms arhitekta i uorstīnes saimē. 1969 godā aizastuoja disertaceju par Čurļoņa dailradi.
Verīs taipoš
Kategoreja:Lītovys politiki Kategoreja:Vaļsteibys prezidenti
Apleiczineiba
Apleiczineiba aba ekologeja irā zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
Apleice
Apleice irā apleik asūšūs apstuokļu, nūsacejumu i ītaku kūpums, kurymā subjekts voi objekts byun, dzeivoj, dora, raistuos (pīvadumam, veseleiga dzeivis apleice, ekologiska apleice, mīsta apleice, literatu apleice, sveša apleice, jauna apleice, škārsteikla apleice, automatizāta apleice, ”MS Windows” apleice).
Kategoreja:Ekologeja
Polacka zamaine
thumb|Polacka zamaine Polacka zamaine (boltkrīvu: Полацкая нізіна) — reļjefa īleikums, apjamūšs napalelu teritoreju Latgolys pošūs dīnavydreitūs i (pa lelumam) Boltkrīvejis Vicebska apgabaļa pūstumvokoru daļu, t. i., Daugovys (boltkrīvu: Дзвіна, Заходняя Дзвіна) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Polacka zamaine īīt Kruoslovys nūvoda teritorejā. Zamainis pūstumvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.
Kategoreja:Latgolys geografeja
Roksts (raksteiba)
Roksts — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
Roksta atmejis pa ciļmis regionam
thumb|500px
XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
Naatšifrātī roksti
i ct.
Manuļs
thumb|250px| Manuļs, Pallas, 1776 irā nalels kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Manuli dzeivoj Azejā.
Izavierīņs
Auguma garums: 50—65 cm; Astis garums: 21-31 cm ; Svors: 2—5 kg.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Gerhards fon Jorke
Gerhards fon Jorke (vuocīšu: Gerhard von Jorke, taipoš: Gerhard von York) — Livonejis ordyna magistris nu 1309 g. da 1322 g.
1313 g. atjaunynuojs lītaunīku iznycynuotū Dynaburga pili.
1322 g. juļa 19 d. atsasacejs nu ordyna magistra daguojumu.
Rudiņa mieneša 15 dīna
Rudiņa mieneša 15 dīna irā 258 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajā godā — 259 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 107 dīnys.
Vuorda dīnys
Sandra, Sondra, Gunvaļds, Gunvars.
Latgaļu iedīni
(latgalīšu iedīni, latgaliešu ēdieni, latgaļu ēdieni, Latgolys iedīni, Latgolys recepti, Latgales ēdieni, Latgales receptes, Latgales nacionālais ēdiens)
Ž
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Juoņs Eļksnis
Juoņs Eļksnis (dzims 1933 gods oktobra 21 d. Drycānu pogosta Asynovys solā) — Latgolys kulturys aktivists, zeimeigs latgalīšu gruomotlaidiejs, latgalīšu literaturys atdzimšonys vadynuotuojs.
Atdzimšonys jutūnē 1990 gods apreļa mienesī Rēznē īstateja ļaudyskū organizaceju Latgolys kulturys centrys. Beja beiguse dareit latgaļu laistuve Minhenā partū vīns nu Latgolys kulturys centra snāgu beja atjaunynuot latgaļu gruomotu laisšonu. 1990 gads juņa mienesī Juoņs Eļksnis tyka par jaunīstateituos Latgolys kulturys centra laistuvis www.lkcizdevnieciba.lv vadeituoju. Jis daudzi dadarejs, kab laistuve styprynuotūs i raisteitūs. Nu īsuoku daguojs cieški meit ustobys, lelumu redigiešonys i sagatviešonys drukam i plateišonys dorba darejs pats J. Eļksnis, gruomotys drukavuotys vysaidūs mīstūs - Rēznē, Ludzā, Modyunē. Nu 1997 gods, kod Rēznē beja atdareita drukaune Latygolys druks, laistuve atroda sātvītu juos paspuornē. Niule laistuvē vysaidūs projektūs īvadynuoti 9 dareituoji.
Caur J. Eļkšņa ryupasti Rēznē izdrukavuotys vaira kai 150 gruomotu latgaļu volūdā, taipoš gruomotys ap Latgolu cytuos volūduos. Kūpeigais izlaistūs gruomotu skaits - vaira kai 450. Regularai drukavojamī laidīni latgalīšu volūdā: Laidiejs pats pīrakstejs div gruomotys baļtīšu volūdā:
Par īlicīni Latgolys kulturys raisteibā 1994 gods novembra 7 d. apduovanāts ar V ailis Treju zvaigžņu ordini.
Atraits.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Aplikaceja
thumb|right|300px|LibreOffice Writer aplikaceja
Aplikaceja atškireibā nu programys, kas varātu byut sevkurs naatkareigs gobols raksteits nūteiktā volūdā, aplikaceja irā leluoka programu kūpa, kuru lītoj nūliktam mierkim.
Kategoreja:Datorzineiba
Latgolys himna
Latgolys himna irā Eugeņa Karūdznīka komponātuo dzīsme ar Annys Rancānis vuordim Dzīd, trailoj mežs svieteigai dzīžama lelumā latgalīšu ļaudyskūs sariedīņu i, koč cikom kas naoficialai, irā tykuse par latgalīšu himnu.
Himnys vuordi
Dzīd, trailoj mežs I akmiņs gavilej Tik skaidrā volūdā Kai iudiņs olūtā.
Klaus, suneits rej, Guņs puortā sprakstinej Tik skaidrā volūdā Kai iudiņs olūtā.
Brīst rudzi teirumā I grīze grīž Tik skaidrā volūdā Kai iudiņs olūtā.
Ar myusim tāvzeme Tai runojās: Tik skaidrā volūdā Kai iudiņs olūtā.
Himnys Kategoreja:Himnys
Vjetnams
Vjetnams (vjet.: Việt Nam, pylnuo pasauka: Vjetnama Socialistiskuo Republika) — vaļsteiba Dīnavydreitu Azejā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys Kategoreja:Vjetnams
Roberts Ancāns
Roberts Ancāns (1919.g. 11.nov. — 1982.g. 1.janv.) beja Latvīšu legiona viersnīks, sajēmis Dzeļža krysta Bruninīka krysta ordeni.
Biografeja
Roberts Ancāns pīdzyma 1919.goda 11.nojabrī Latvejā, Ludzys apleiciņa Tiļžys pogostā. Vuicejīs bruoļu Skryndu pamatškolā i vīnu godu Aglyunys gimnazejā. Tuoļuok vuicejās Kuorsovys piļsāta gimnazejā, kū pabeidze 1938.godā.
Tuo poša goda rudinī suoca vuiceitīs Latvejis universitates saimesteibys i tīseibu fakuļtetā, saimesteibys nūdaļā.
1939.goda rudinī labvaleigi īsastuoja Latvejis armijā, cereibā byut kara jurists. Itū nūdūmu iztrauceja Latvejis okupaceja 1940.godā.
1941.godā, kad suocās Trešuo reiha i PSRS vaidi, labvaleigi pīsateice latvīšu brūņuotuo spāku vydā, kab ceineitūs pret boļševikim. 1941.goda oktobrī 16.Zemgales policejas bataljona vydā beja nūsyuteits iz austrumu fronti kai vada seržants.
1941./1942.goda zīmā pi Holmas (Veļikajas krostā) karaveirus apstuoja sorkonuo armeja i jis beja pyrmū reizi sarānuots. Piec izdzeidēšonys beja nūsyuteits iz viersnīku kursim, i piec tūs beigom jis byudams latvīšu legiona leitnants pīsadaleja ceiņuos pi Leningradys, Volhovys purvūs, pi Ostrovys i Kurzemis kotlā. Vairuok reižu beja sarānuots i sajēme ordiņus.
1944.goda zīmyssvātku ceiņu laikā Kurzemis kotlā, Ancāna vadeituo 19.divizejis ceiņu škola, pi Lestenis stacejas treis dīnu apstuojuma ceiņuos ar kājnīku īrūčim izneicynova 14 padūmu tankus. Par ituos ceinis varūneibu Robertu Ancānu 1945.goda janvarī apdovanoja ar vuocu armejis vysaugstū militarū ordini — Bruninīka pakuopis dzeļža krystu.
1945.goda pebralī organizejūt Latvejis tamlaiceiguo vaļdeibu (Latvejis nacionaluo komiteja) kai vīnu nu delegatim, puorstuovūt legiona 19.divizeju, izaraudzeja arī Robertu Ancānu. Generaļs Rudolfs Bangerskis jū īcēle par vaļdeibys piļs komandantu. Vaļdeibys byutuve beja paradzāta Ēduolis pilī.
Sastuo Kurzemes lelojā kuovē (1945.goda marts/apreļs), pi Blīdenis dzeļžaceļa stacejis Ancānu astūtū reizi sarānova. Jis beja nūsyuteits iz Līpuojis vaidu slimneicu. 1945.goda 8.maijā ar vuocu minu lellaivu beja izvasts iz Vuoceju. Vaidus beidze kai viersleitnants.
Dzeive piec vaidim
Vuocejā nu suoku dzeivova Bādverishofenē (Badwörishofen), tod Neištatē (Neustadt) i beidzūt Augsburgā. Neištatē bejis administrators IRO (International Refugee Organization — Vydtautiskuo bāgaļu organizacejā) vaidu invalidu vuiceibys centrā, kur omotus vuicejuos vaira nakai 300 latvīšu i igauņu vaidu invalidu. 1950.godā puorsacēle iz Augsburgu, kur piļdeja Latvīšu komitejis prīškinīka i latvīšu tautys školys (pamatškolys un gimnazejis) riednīka daguojumus. 1955.godā Hamburgā atsajaunoja Latvejis vaidu invalidu apvīneibys dorbs, Ancānu ībolsova par tuos apvīneibys prīškinīku, itū omotu jis piļdeja 15 godus.
1955.godā brauca iz ASV i dzeivova Ņujorkā. Tur struoduoja firmā Otis Elevators kai tehniskais zeimuotuojs. Aktivi pīsadaleja vaidu veteranu atpyutys centra Rota i Bruoļu kopu stateibā.
Roberts Ancāns nūmira 1982.goda 1.janvarī Ņujorkā. Apbedeits Ņujorkys štatā, Katskiļu bruoļu kapūs.
Roberts Ancāns beja studentu korporacejas Lacuania (nu 1938.g. febraļa) bīdrs.
Nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds Kategoreja:Latvīšu legiona viersnīki Kategoreja:Latgalīši emigracejā
Putni
thumb|Putnu vysaideiba
Putni irā dzeivinīku pasauļa klase.
Ailis
Kategoreja:Putni
Osvalds Kravaļs
Osvalds Kravaļs (dzims 1942 g. apreļa 27 d. Pyldys pogosta Puotorovā, mirs Daugpilī 2008 g. juņa 30 d.) beja latgalīšu ailinīks i literaturys kritiks. Sagvuordi Ontunejs Rīkstāns, Ašvolds Dveiņuvs. Vadynuojs latgaliskai rokstūšūs literatu audzis atsarasšonu piec 1988 gods, darejs ītaku Oskara Seiksta, Valeņtina Lukaševiča, Juoņa Ryučāna i ct. myuslaiceigūs latgalīšu autoru dailradei.
Literaruo darbeiba
Latgalīšu trešuo druka nulīguma laikā publiciejīs baļtīšu volūdā, a latgaliskai raksteitī dorbi palykuši rūkrokstūs da poš Atdzimšonai 1988 godā. Pyrmuo publikaceja — receņzeja Veireigais kuojinīks (Vīrišķīgais kājāmgājējs) — laikrokstā Padomju Students 1967 godā. Presē nūdrukavuojs daudzi dzeivuļu i rokstu ap Latgolu. Roksti ap poezeju apkūpuoti gruomotā Vajag byut (Jābūt, 1984). Sastatejs rokstu lasīņus ap bārnu literaturu Sudabreigais vuords (Sudrabotais vārds, 1982), Padūms (Padoms, 1986, 1988), fabulu izlasi bārnim Trešuo aste ( 'Trešā aste'', 1981).
Latgalīšu volūdā dzeivuli i roksti ap Latgolu publicāti, suocūt nu 1988 gods: žurnalā Jaunu Dzeive, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts, Ludzys literatu apvīneibys kūplasīnī Saule iz izkapts kuota (Saule izkapts kātā, 1991) i cytur. Populara Osvalda Kravaļa kulturviesturiskuo poema Bruoļ, pīmiņ!.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Vītauts Mačerņs
Dzims Sarnelē, tī radejs lelumu sovu aiļu. Rakstejs sonetus, vizejis, trioletus i aforistiskuos poemys. Muociejs 7 volūdys.
Nūmirs 1944 g. Žemaišu Kalvarejā.
Dailrade
Pyrmūs dzeivuļus izdrukavuoja 1936 g., pādejū - 1944 g. oktebra m.
Aizspiejs dabeigt tik ciklu "Vizejis" (Vizijos).
Kategoreja:Lītovys ļauds Kategoreja:Ailinīki
Sātparāds
Sātparāds irā kasdīnys daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys i cytaida kasdīneiguo personiskuo komforta.
Kategoreja:Sātparāds
Zalta kačs
thumb thumb|250px|Caracal aurata paplateiba pasaulī Zalta kačs aba Afrikys zalta kačs  (Temminck, 1827) — irā lels kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Zalta kačs dzeivoj Afrikas cenralajuo dalē.
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs. Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Zalta kačs
Daudzatmejeiba
Irā zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Škūrsteitivs
Viesture
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim. Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Lītuotuoja sadurs
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
Drūšeiba
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.
Cybla
Cybla — sola reitūs nu Ludzys mīsta, natuoļ da Krīvejis rūbeža, Cyblys nūvoda centrys.
Škūrsteitivs
Nūruodis
Kategoreja:Škārsteiklys
Cybla
Kategoreja:Cyblys pogosts Kategoreja:Cyblys nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys Kategoreja:Latvejis pogostu centri
Catopuma temminckii
thumb|250px| thumb|250px|Catopuma temminckii paplateiba pasaulī Catopuma temminckii irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Catopuma temminckii dzeivoj Dīnavydreitu Azejā.
Izavierīņs
Auguma garums: nu 66 da 105 cm ; Astes garums: nu 40 da 57 cm ; Placu augstums: 56 cm ; Svors: nu 9 da 16 kg.
Daudzatmejeiba
Ira 3 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Uoraišu azara piļs
thumb|300px|Uoraišu azara piļs nu gaisa
Uoraišu azara piļs irā 9.—10.gs. latgaļu piļs, arheologu dokumentēta i pa dalei restaurēta (1975.—1979.g. i vēļuok). Itei dzeļža laiku mītne atsarūn Uoraišu azara (natuoli nu Cāsu) zamā saleņā. Tymā vītā lobi izglobuojušys senejūs kuormu palīkys i daudzi tuo laika prīkšmati. Tān populars viesturiskuo turisma objekts Latvejā.
Uoraišu azara saleņā beja vīna laikmeta arheologiskuo kultura — bez cytu kulturu i cytu godu symtu uzsluoņuojumu. Ite atroktuos 151 kūka ceļtnis palīkys līcynoj ap tautys ceļtnīceibu 9.—10.gs. Zamiudiņa apstuokļūs ceļtņu palīkys i kūka, uodys prīkšmati, pynumi labi sasaglobuojuši. Kuormi Uoraišūs ciersti vīns pi ūtra 5 rynduos iz vairuok kai metru augsta kūka pamatu. Ustobys nalelys. Pi kotrys vēļ mozuoka pašaleite (pībyuve) saimnīceibys vajadzeibom. Jumts (vīlaiceigi ari grīsti) taiseits nu tīvu kūku i kuoršu, puorsadzūt tūs ar bārzu tuosem voi egļu myzom. Ustobuos — guļamuos luovys, sūli, plaukti, sīnuos — vadži. Ustobys vydā — nalela muola kruosne bez škūrstyna. Dyumi guoja uorā pa nalelim lūdzenim voi durovom.
Piec izrokumu vadeituoja Jāņa Apala dūmom, Uoraišu piļs ustobys ir leidzeigys vydslaiku Lītovā izplateitajam kuormu veidam. Apmetnē vyslobuok saskaglobuojuse pyurmuo (nu pīcu) apbyuve. Tei ruodeja, ka t.s. azara piļs beja dūmuota senejūs latgaļu ikdīnys dzeivei i pasagluobšonai nu īnaidnīka (tei navā piļs reprezentacejai). Pili apjūze aozsorgvaļņs ar sīnu. Ar krostu savīnuoja vītom kūka tylts, vītom granta i akmiņu uzbārums iz dobys veiduotuo siekļa. Pietnīki dūmoj, ka piļs 10.g.s. tykuse nūdadzynuota i vaira nav atjaunynuota. Azaru mītnis kai jauns cylvāku apsamesšonys veids Latvejā pasaruodeja 1.g.t. 2.pusē.
1983.g. pījimts Ministru Padūmis lāmums par Uoraišu azara apmetnis saglobuošonu i parka-muzeja izveiduošonu ap itū azaru. Apleicīnē ir ap 15 svareigu atškireiga vacuma arheologiskūs pīminekļu.
Kategoreja:Dzeļža laiki
Roms Kalanta
thumb|Pīminieklis Kaunā Roms Kalanta (1953 pebraļa m. 22 dīna Aleitā — 1972 maja m. 14 dīna Kaunē) beja lītaunīku disidents, kurs izpiļdeja pošsadegšonys aktu, protestādams pret SSRS vaļdi.
Kategoreja:Lītovys ļauds Kategoreja:Disidenti
Latgola
Latgola irā Latvejis viesturiskīs nūvods vaļsteibys reitūs.
Gothards Ketlers
thumb|right|Gothards Ketlers Gothards Ketlers (Gotthard Kettler) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kurzemis hercogs.
Sīnuoja
Sīnuoja aba Zylupe (latvīšu: Zilupe) irā nalels mīsts Latgolā pi Krīvejis rūbeža. Dzeļžaceļa mozgys, rūbežpunkts.
Gothards Ketlers
G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kurzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).
Sīnuoja
Viesture
Vuords Zylupe atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoluoks napareizs "puorcālums" latvīšu volūdā. Nu 1949 da 1959 gods Sīnuoja beja rajona centrys.
Latgola
Tei rūbežoj ar Vydzemi pūstumvokorūs, Sieleju dīnavydvokorūs, Boltkrīveju dīnavydreitūs i Krīveju reitūs.
Gothards Ketlers
Kategoreja:Livonejis ordyna magistri
Sīnuoja
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Svahili volūda
thumb|Svahili volūdys paplateiba Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Latgola
Geografeja
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Svahili volūda
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Latgola
Geografeja
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Raudonā vuovere
thumb|260px|Raudonā vuovere
Svahili volūda
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.