cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Muokuļkolns
Kategoreja:Latgolys kaupri
Gersika
Gersika beja latgaļu vydslaiku vaļsteiba, mysdīnu Latvejis, Krīvejis i Boltkrīvejis teritorejuos. Gersikys vaļsteiba pastuovēje ļeidz 1239 godam, kod tuos teritorejis puorjāme Reigys Veiskupeja i Livonejis Ordeņs.
Kategoreja:Latgolys viesture
Jaunagods mieness
Jaunagods (janvara) mieness — pyrmais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna. thumb|right|200 px|Venceslao, 1390-1400, Jaunagods mieness
Kategoreja:Gregora kaleņders
Plīksnis
thumb|Plīksnis Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: горная порода) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Leopardus wiedii
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus wiedii paplateiba pasaulī Leopardus wiedii (Schinz, 1821) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus wiedii dzeivoj Dynavid Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 48—79 cm ; Astes garums: 33—51 cm ; Svors: 2.6—3.9 kg.
Plīksnis
Magmatiskī plīkšni
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Leopardus wiedii
Daudzatmejeiba
Ira 11 zamškiru :
Plīksnis
Magmatiskī plīkšni
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).
Kategoreja:Geografeja Kategoreja:Geologeja
Leopolds Brokāns
Leopolds Brokāns irā Ludzys nūvoda omotnīks, kūkgraizinīks.
Veirīts
thumb|150px|Mikelandželys skuļptura "Davyds". Veirīts (anglīšu man, latvīšu vīrietis, krīvu мужчина) – cylvāku (Homo sapiens ) škirys veiriškuos kuortys pīstuovs. Termins veirīts zeimoj saaugušu cylvāku, cikom puiškyns – veiriškuos kuortys bārnu. Folklorā i runysvolūdā veirīša sauc taipat i par veiru.
Leopolds Brokāns
Darynoj lizeikys, luopsteņas, galis gaļdineišus, buļbu stampenis, vāzys, sūleņus, molkys skalinis.
Leigū pogosts
Leigū pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Leigū.
Veirīts
Kategoreja:Medicina
Leopolds Brokāns
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Šveicareja
Šveicarejis Koņfederaceja (retoromanīšu: Confederaziun svizra) irā vaļsteiba Europys vydsdaļā, rūbežoj ar Vuoceju, Praņceju, Austreju i Liktenšteinu.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Pasauļa tautys i moztautys
Ž
Kategoreja:Geografeja Kategoreja:Saroksti
Pulavi
Dzeivuotuoju 49 956 (2006) Vaivadeja Ļublins Pulavi irā mīsts Puolejis reitūs, Ļublina vaivadejā pi Vislys upis, ite apleiciņa centrys.
Kategoreja:Puolejis mīsti
Vaļstiskūs veiduojumu suokumi Latvejā
Senejom latvīšu pyrmtautom — kuršim, zemgalim, latgalim, sielim i lībīšim, 10.-12.g.s. nasaverūt iz kūpumā atteisteitū saimnīkuošonu, kūpeigu feodalu vaļsti izveiduot naīsadeve. Organiziešonuos suokumi atrūnami vysā Latvejā. Kuršu golvonuos zemis - Piļsāts, Megova, Duvzare, Ceklis, Pīmare. Hronistu pīmināts slovonuokais kuršu vaļdinīks - Lamekins.
Zemgaļu golvonuos zemis - Tiervete, Upmale, Dūbele, Spuornine, Siline, Rakte, Dūbe. Stypruok nūcītynuotuos piļs - Tiervetē i Mežūtnē. Slovonuokais vodūņs Vīstarts (Vīsturs), bet 13.g.s. beiguos - Nameiss.
Rokstu olūtūs pīmynāti ari 4 leluokī lībīšu apdzeivuotī nūvodi - Daugova, Turaida, Metsepole, Idumeja. Stypruok nūcītynuotuos piļs ir Lelvuordē i Aizkrauklē, svareigs tierdzeibys centrs - Daugmale (Daugovys kreisajā krostā 22 km iz augšu nu Reigys). Slovonuokī vodūni Ako (piļs Solyspilī voi tūreizejā Muorteņsolā) i Kaupo (piļs Turaidā).
Kategoreja:Agreimī vydslaiki
Stuomerinis pogosts
Stuomerinis pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Stuomerinē.
Puma concolor
Puma concolor (Linnaeus, 1771) — irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Puma concolor dzeivoj Dīnavyd Amerikā i Pūstum Amerikis dīnavydā.
Izavierīņs
Auguma garums (ar asti): 2.4 m; Svors: muotīte - 29—64 kg; tāviņš - 53—100 kg.
Daudzatmejeiba
Irā 6 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Napys līkne
thumb|Napys līknis vuortruode thumb|Vierīņs iz veinūgu suoda Napys līknē Napys līkne (anglīšu: Napa Valley) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.
Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.
Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu.
thumb|left|Veinūgu suods Napys līknē thumb|left|Vierīņs iz Napys līknis nu Oakville Grade pīslaitis
Lītova
Lītova, oficialai Lītovys Republika (Lietuvos Respublika) irā vaļsteiba Europā pi Baļtejis jiurys. Lītovys golvysmīsts irā Viļne.
Demografeja
83,1% lītauniki, 6,0% puoli, 4,8% krīvi, 1,1% boltkrīvi i 5,0% cyti.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Latgalīšu Kulturys Gazeta
Latgalīšu Kulturys Gazeta (saeisinuots LaKuGa) irā 2007 godā dybynuota teiklavīta i laikroksta "Latgales Laiks" pīlikums latgalīšu volūdā, kas viestej por Latgolys i latgalīšu tradicionalū i myusdīnu kultūru, nūvoda viesturi i tuo nūzeimeiguokajim ļaudim. Tuos nūsaukumu i saeisinojumu izdūmova dzejnīks Valentins Lukaševičs.
2017 godā Latgalīšu Kulturys Gazeta sajēme latgalīšu kulturys bolvu "Boņuks 2016" por latgalīšu volūdys populariziešonu. Tymā pošā godā teiklavīta atzeimieja sovu 10 godu jubileju. 2018 godā Latgalīšu Kulturys Gazeta sajēme oficialu medeja statusu.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgola Kategoreja:Teiklavītys
Liktenšteins
Liktenšteina Firstiste irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Rankys pogosts
Rankys pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Rankā.
Lideja Leikuma
Lideja Leikuma (1954) — latgaļu volūdzinineica, kulturviesturneica, ļaudiska dareituoja. Dzymuse 1954 g. Kruoslovys rajona (niule - Kruoslovys nūv.) Izvolta pogosta Mozajūs Geņgerūs. Vuicejusēs Izvolta vydsškolā i Latvejis Vaļsteibys Universitetā (niule - Latvejis Universitets). Darejuse Daugpiļs Universitetā i Rēznis Augstškolā, Pīterpiļs Vaļsteibys Universitetā i cytur. Niule Latvejis Universiteta Humanitarū Zineibu fakulteta Baltu volūdzineibys katedrys asociatuo profesore, Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituoja. Dora Latgaļu rokstu volūdys ortografejis komisejā, Latgaļu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejā, Reigys latgaļu bīdreibā "Trešuo zvaigzne".
Latgolys gaisma
Latgolys gaisma (latvīšu: Latgales gaisma) beja vīna nu īteceiguokūs Latgolys parteju piec Latvejis napavaļdeibys atjaunynuošonys (1988). Pats lelais dasnāgums - īveice Daugpiļs pošvolda ībolsuošonā.
Lideja Leikuma
Nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Latgolys gaisma
Registrāta 2000 g. marta 21 d., partejis aizsuociejs i pirminīks beja Daugpiļs pasajāmuma Stalker prezidents Rihards Eigims.
Latgolys gaisma dabuoja viersa 2000 gods Daugpiļs pošvolda ībolsuošonā (7 deputatu vītys), aplīcūt Daugpiļs mīsta partejis i partejis Latvijas ceļš kūpeigū sarokstu (nu juo pošvoldā ītyka 5 deputati, jūs vydā i pyrmuokais Daugpiļs mers Aleksandrs Vidavskis), PCTVL (2 deputati) i LSDSP (1 deputats). Piec ībolsuošonys Latgolys gaisma Daugpiļs pošvoldā sataiseja koaliceju ar PCTVL i socialdemokatim, a par mīsta meru tyka Latgolys gaismys viersinīks Rihards Eigims.
Parteja pīsadaleja Latvejis 8 Seimys ībolsuošonā 2002 gods oktobra 5 dīnā. Par Latgolys gaismu Latgolā nūbolsuoja 9,3 % izlaseituoju, tok vysys Latvejis mārā parteja dabuoja viņ 1,5 % bolsu i partū navierseja 5 % slīkšņa, kab ītyktu Seimā.
2003 godā R. Eigimam daguoja atsastateit nu mīsta mera daguojumu deļ pagaisynuotuos atsadūšonys iz juo - daudzeji juo partejis bīdri pošvoldā beja tykuši par cīši škaļdeigi. Nu 2003 da 2007 g. Latgolys gaisma beja golvonuo opozicejis parteja Daugpilī.
Parteja likvidāta 2007 g. februara 8 d.
Kategoreja:Latgolys partejis Kategoreja:Latgolys politika
Strodu pogosts
Strodu pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Strodūs.
Veipa pogosts
Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.
Puma yagouaroundi
thumb|250px| thumb|250px|Puma yaguarondi paplateiba pasaulī Puma yaguarondi (E. Geoffroy Saint-Hilaire, 1803) — irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers.
Izavierīņs
Auguma garums: 55—77 cm ; Astes garums: 33—60 cm ; Svors: 4,5—9.
Veipa pogosts
Rūbeži
Veipa pogosts tur rūbežu ar:
Puma yagouaroundi
Daudzatmejeiba
Irā 8 zamškiru :
Veipa pogosts
Dzeivuotuoji
Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%.
Puma yagouaroundi
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Veipa pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".
Veipa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Veips (LV-5238).
Latgolys gerbs
150px|thumb|1921 godā Reigā apstyprynuotais Latgolys gerbs 150px|thumb|Viesturiskais Latgolys (Inflantejis) gerbs Latgolys gerbs
Verīs taipoš
Gerbs
Viļne
thumb|right|Viļnes panorama Viļne irā Lītovys golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Kategoreja:Lītovys mīsti Kategoreja:Golvysmīsti
Stefans Batorijs
Stefans Batorijs (, vengru: Báthory István; pīdzims 1533 goda rudiņa m. 27.d - nūmyrs 1586 goda zīmys m. 12.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1576 ļeidz 1586 godam. Juo vaļdeišona ylga tykai desmit godus, bet Batorija vadeibā puoļu-lītaunīku koraspākam izadeve giut nūzeimeigys uzvorys Ļivonejā pret krīvu caristi i īgiut sovai vaļsteibai jaunys teritorejis.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīki Kategoreja:Puolejis Karaļi
Pruottelefons
thumb|right|250px|Samsung Galaxy Z thumb|right|250px|Samsung Galaxy Z Pruottelefons aba pruotinīks — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Apzeimīņs
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
Viesture
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Minska
Kategoreja:Boltkrīveja
Pruottelefons
Operātuojsistemys
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
Siligo
Siligo irā mīsts Italejā.
Pruottelefons
Pīgatavātuoji
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
Siligo
Kategoreja:Italeja
Pruottelefons
Pīgatavātuoji
Kategoreja:Tehnologeja
Neofelis diardi
thumb|250px| thumb|250px|Neofelis diardi paplateiba pasaulī Neofelis diardi (G. Cuvier, 1823) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Neofelis diardi dzeivoj Borneo i Sumotras jurossolas.
Atašīnis pogosts
thumb|260px|Atašīnis pogosta padūme 2012 gods pavasara mienesī Atašīnis pogosts — Krystapiļs nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora vydsskūla, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.
Neofelis diardi
Izavierīņs
Auguma garums: 75—105 cm ; Astes garums: 79—90 cm ; Placu augstums: 50—60 cm; Svors: 11—23 kg ;
Leptailurus serval
thumb|250px| thumb|250px|Leptailurus serval paplateiba pasaulī Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.
Neofelis diardi
Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru :
Leptailurus serval
Izavierīņs
Auguma garums: 59—92 cm ; Astes garums: 20—38 cm ; Placu augstums: 54—66 cm ; Svors: 7—18 kg.
Neofelis diardi
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Leptailurus serval
Izavierīņs
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Atašīnis pogosts
Dzeivuotuoji
Atašīnis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds. Atašīnis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.
Leptailurus serval
Daudzatmejeiba
Irā 19 zamškiru :
Atašīnis pogosts
Solys
Atašīnis pogosta ļauds dzeivoj 25 soluos. Pošys leluos solys — AtašĪne (pogosta centrys), Rejnīki, Truoškys.
Tirzys pogosts
Tirzys pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Tirzā.
Leptailurus serval
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Atašīnis pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts—Rēzne—Terehova (A12) i Kruoslova—Preili—Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Atašīnis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs—Sīnuoja, iz kurys irā staceja „Atašīne”.
Atašīnis pogosta teritoreju apkolpoj posta atdaļa — AtašĪne (LV-5211).
Nūruodis
Kategoreja:Atašīnis pogosts
Lītovys mīsti
Kategoreja:Saroksti
Neofelis nebulosa
thumb|250px| thumb|250px|Neofelis nebulosa paplateiba pasaulī Neofelis nebulosa (Griffith, 1821) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Neofelis nebulosa dzeivoj Denavydpustum Azejā.
Dzeļžalaiki
thumb|250px|right|Dzeļžalaika sātys rekonstrukceja
Neofelis nebulosa
Izavierīņs
Auguma garums: moutīte - 74-91 cm; tāviņš - 81-108 cm ; Astes garums: 61-82 cm ; Placu augstums: 25—40 cm ; Svors: 15—23 kg ;
Daudzatmejeiba
Irā zamškiru :
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7 godu symta). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Neofelis nebulosa
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Dzeļžalaiki
Ap 8—10 godu symtu vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19 godu symtam). Ap 5—9 godu symtu Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom — gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Puortraukt
Puortraukt — transakciju nūzeimoj, kad izdareituos puormainis datubazē programai nasagrib soglobuot, a tei vītā gribīs atsagrīzt tymā situacejā, kas beja pirms puormaiņom. Puortraukt procesu nūzeimoj, kod lītuotuojs voi operaciju sistema nūgalina procesu i naļaun tam normali izapiļdeit i izglobuot rezultatu (Puortraukt programys dorbu var ar UNIX komandeņu "kill -9 12345", kur 12345 ir procesa numurs. Voi ar Windows Task Manager.). termini.lv pīduovoj "procesa pārtrauce"; var ari "procesa pārtraukšana".
Dzeļžalaiki
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku — Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.
Puortraukt
Kategoreja:Datorzineiba
Puorvārstivs
Puorvārstivs (anglīšu: translator, machine translator, translation tool; krīvu: переводчик; latvīšu tulks) — ītaise, programa voi sistema, kura puorvierš (puormej) vīnys volūdys sacīņus voi garuokus tekstus iz cytu volūdu.
Sapratīnī īīt datorpuorviersšonys programys (anglīšu machine translators; translation software), daslēdzis puorvārstivi (anglīšu online translators; on-line translators) i ct.
Latgolys katuoļu bazneicys i kapleicys
V
Kategoreja:Saroksti
Neicgaļa Lelais akmiņs
Neicgaļa Lelais akmiņs aba Neicgaļa Boltais akmiņs — diervakmiņs Neicgaļa pogostā, vysuleluokais akmiņs Latgolā i vysā Latvejis Republikys teritorejā.
Akmiņs atsaguļs Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā, meža ceļu kristcelēs 6 km iz R nu Neicgaļa dzeļžaceļa stacejis. Jis labi īsalej apleicejā zemisvierīnī, papylda jū ar sovu sovpateigū formu. Akmiņa viersā izlauzta lela sproga, suonā īkolti 3 pakuopīni.
Māri:
Akmiņs aptykts Neicgaļa mežu dzilīnē ap 1812 godu, tok itymā vītā stuoviejs godu tyukstūšys. Guodojams, ka jū atness laduojs - akmiņs irā labi saopoluojs, saškailuojs, leļkristaliskys rapakivi granita blučs. Valkūt rūbežu iz vyds Neicgaļa i Kolupa pogostu, akmiņs izlītuots kai rūbeža zeime. Nu 1977 gods jis apsorgojams kai vaļstiskuos zeimeibys dobys pīminieklis.
Daugpiļs apleicinī aizraksteitī pīstuoški viestej, ka Valns saguoduojs aizdambēt Daugovu i atrads cīši lelu akmini. Jis bejs par lels i par gryuts, partū izkrits Valnam nu rūku i palics guļūt tī, kur irā vēļ šudiņ.
Kategoreja:Latgolys lelakmini
Opys pogosts
Opys pogosts irā Opys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Opis mīsts.
Nikolajs Goršenins
Nikolajs Goršenins (1947 — 2000) — Latvejis nacionaluos operys solists.
Dzims Posyunis pogosta Katalovā, 1975 godā beidzs Latvejis vaļstiskuos konservatorejis vokalū klasi i suocs dareit operā. Apjiems nazcik desmišu parteju nu miļzeiguo klasiskuo repertuara. Daudzeju Latvejis i vydtautyskūs konkursu laureats. Mirs Reigā.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Viesture
Viesture
Rakstīni viesturis kategorejā:
Kategoreja:Viesture
Cylvāka bārns
Cylvāka bārns var zeimuot:
Puorvārsuojs
Puorvārsuojs (latvīšu: tulkotājs, tulks) — cylvāks, kurs puorvierš (puormej) vīnys volūdys sacīņus voi garuokus tekstus iz cytu volūdu.
Kategoreja:Profesejis Kategoreja:Volūdys
Nautrānu pogosts
Nautrānu pogosts — Rēzeknis nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998. godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999. godam — Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys — Rogovka.
Viesture
Arheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.
XVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.
XIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, ailinīks Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis puorkrīvuošonys politiku.
XIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā — ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.
Gaujīnys pogosts
Gaujīnys pogosts irā Opys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Gaujīna.
Cylvāka bārns (filma, 1991)
„Cylvāka bārns” — latgaliska muokslys filma piec Juoņa Klīdzēja romana.
Lisine
Lisine — upeite Modyunis nūvodā, iztak nu Liseņa azara Teiču pūrā. Upe 18 km gara, uplejis īleikums 1-2 m. Divdasmytajā godusymtā ar melioracejis dorbim iztaisnuota i padzylynuota, tān ītak Meirānu kanalā. Lisinis moluos atrūnamys aluvialiskuos nūsādys. Upmalis nūaugušys mežim, slapņom pļavom, daudzi peisu i pūru. Daļa Lisinis upmalis mežu īīt dobys nūlīgtinī „Borkovys ūzuluojs”. Nazkod upis ītaka beja Lubuons, div atškiertūs puosmūs izaglobovuse Lisinis vacupe (Vaclisine), kas beidzas pi Iudenis kanala.
Cylvāka bārns (filma, 1991)
Teiklavītys
Kategoreja:Filmys
Lisine
Kategoreja:Latgolys upis
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) irā vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos — Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 milijoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais — Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku.
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratejsku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys Kategoreja:Švedeja
Veremu pogosts
Veremu pogosts — Rēzeknis nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta centrys Sondorūs, 7 km atstotumā nu Rēzeknis mīsta.
Rūbeži
Veremu pogosts tur rūbežu ar:
Solys
Veremu pogosta teritorejā irā 41 sola.
Aušaits
Aušaits — dzīdinuošanys, veseļeibys i naskarteibys dīvs pryušu mitologejā, kurš atvairej sļimeibys i grākus. Vīns nu dīvim, kurš saisteits ar cylvākim, veseļeibu i kulturu. Tys jū atškir nu citim pryušu dobys dīvim. 16—17 godu simteņa rokstūs, Aušaits tyka pīļeidzinuots rūmīšu dīvam Esklēpejam.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Putāni
Putāni — sola Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostā, iz vyds Graižu i Vyšku solu.
Trapinis pogosts
Trapinis pogosts irā Opys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Trapine.
Putāni
Kategoreja:Ombumuižys pogosts Kategoreja:Daugpiļs nūvoda solys
Katōļu Dzeive
Katōļu Dzeive aba Katuoļu Dzeive beja religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA "Katoļu Dzeive" Viļānu mīstā. Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā tyka publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai tyka publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā beja cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.
Viesture
Pyrmais "Katuoļu Dzeivis" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā. Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors. Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.
2010 godā tika atdareita žurnala skaitleiguo verseja. Sevkurs var dasasaceit sajimt "Katōļu Dzeivi" sovā e-postā PDF formatā.
Žurnals puortrauca iznuokt 2014. goda decembrī.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Laikroksti
Latgolys doba
Geografeja
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs.
Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.
Klimats
Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).
Dzeivinīku pasauļs
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Sorgojamī dobys objekti
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.
Verīs taipoš
Kategoreja:Latgolys doba Kategoreja:Latgolys dobys pīminiekli
Vyrešu pogosts
Vyrešu pogosts irā Opys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Vyrešūs.
Ronalds Reigans
Teiklavītys
Kategoreja:ASV ļauds Kategoreja:Politiki
Latgolys lelakmini
Daugpiļs nūvodā
Neicgaļa pogostā Neicgaļa Lelais akmiņs
Cyblys nūvodā
Cyblys pogostā Seimaņu akmiņs
S
Kategoreja:Latgolys lelakmini
Nikodems Rancāns
Nikodems Rancāns (1870—1933) — bazneicnīks, ailinīks, vuiceibnīks, vīns nu pošu zeimeigokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju. Dzims 1870 gods septembra 15 d. Zaļmuižys (piečuok — Nautrānu) pogosta Miglinīku solā. Beidzs Pīterpiļs dvēseliskū seminaru. Nu 1920 da 1929 g. dzeivuojs Preiļūs. Bejs Preiļu parapejis bazneickungs (1920—1929), Aglyunys seminarejis docātuojs (1922—1924), Aglyunys reaļgimnazejis direktors (1923—1929), Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejis direktors (1928—1929), Rēzeknis vaļstiskuo skūluotuoju instituta direktors (1929—1933). Mirs Rēzeknē, paglobuots Rēzeknis Mīra ūļneicys kopūs.
Izlaids religiska tecīņa latgaļu gazetu „Sākla” (1906). Puorvierss latgaliskai tautā nūmīļuotu gruomotu „Genovefa” (1907). Pīrakstejs prozys lasejumu „Ceļuojums pa Latgolu” (1924), kurs pīzineigai viertejams latgaļu literaturā, adaptiejumu „Kungs Tvardovskys” (1929), vuiceibu gruomotu „Latvejis viesture”(1921), latgaļu lementari („Lementars deļ mozim bārnim”, 1923).
Par peļnejumim parapejis aktiviziešonā 1924 godā N. Rancāns dabuojs moņsinjora titeļa, 1927 gadā par peļnejumim ļaudyskajā dorbā jam daškierts Treju zvaigžņu ordiņs.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds Kategoreja:Ailinīki
Pryušu mitologeja
Pryušu mitologeja beja sanū pryušu religeja, kas beja baļsteita iz dažaidom ļegendom. Itei mitologeja beja izplateita Pryusejis nūvodā, kas myusdīnuos iraid vairuoku vaļsteibu teritoreja, Lītovys, Puolejis i Krīvejis. Tei pa mozam suoka izzust kod 13 godu simteņa suokumā, pryušim nuocuos ceineitīs pret Zūbynbruoļu ordini. Ļeidz myusdīnom paļics cīši moz informacejis por pryušu mitologeju. Vairums nu tuos atrūdams vin 16 godu simteņa gruomotā „Sudovu gruomoteņa”, kurā beja sastuodeits pryušu dīvu saroksts i apraksteitys jū tradicejis.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Baltu mitologeja
Anibals Kavaku Silva
Anibals Kavaku Silva (dzims 1939) — portugalīšu politiks, Portugalīšu Republikys prezidents nu 2006 goda.
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: загрязнение, загрязнение среды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys: i ct.
Kategoreja:Apleiczineiba
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Rūbeži
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.
Solys
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos. Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).
Jersikys pogosts
Jersikys pogosts — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.
Rūbeži
Jersikys pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Jersikys pogostā dzeivoj 1066 ļauds.
Solys
Jersikys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos. Pošu leluos solys — Upinīki (pogosta centrys), Bucinīki, Gruoveri, Vucyni.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Puotarnīki (A6) i Leivuons—Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs (pogostā vīna staceja „Jersika”).
Jersikys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Jersika” Upinīku solā (LV-5315).
Nūruodis
Kategoreja:Leivuona nūvods
Latgolys lelkūki
Kruoslovys nūvodā
Kumbuļa pogostā
Mežuoris pogosts
thumb|260px|Mežuoris pogosta padūme 2012 gods pavasara mienesī Mežuoris pogosts — Krystapiļs nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.
Latgolys lelkūki
Kruoslovys nūvodā
Kumbuļa kļovs
Autrimps
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Mežuoris pogosts
Viesture
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941. godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945. godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949. gods da 1962. godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962. goda Jākubmīsta rajonā. 1954. godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza „Molodaja gvardija” teritoreju, 1964. godā Mātrainis solys padūmu saimisteibys „Mežuore” teritoreju, a 1973. godā daļu Kūku solys. 1977. godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašīnis solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži
Mežuoris pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
thumb|260px|Eņdžeļu staroveru cierkva Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.
Solys
Mežuoris pogosta ļauds dzeivoj 41 solā. Pošu leluos solys — Mežuore (pogosta centrys), Eņdželi, Rateitis, Seikstuli.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts—Rēzne—Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs—Sīnuoja, iz kurys vīna staceja „Mežuore”.
Mežuoris pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mežuore (LV-5226).
Nūruodis
Kategoreja:Krystapiļs nūvods
Aivīkstis pogosts
Aivīkstis pogosts irā Pļaveņu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Kryškolni.
Nūruodis
Kategoreja:Aivīkstis pogosts
Latgolys lelkūki
Rēznis nūvodā
Greiškānu pogostā
Janopolis svātveiksna
K
Kategoreja:Latgolys lelkūki Kategoreja:Latgolys doba
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: СМИ, средства массовой информации; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.
Verīs taipoš
Kategoreja:Viesteitivi
Portugalīšu volūda
frameless|right
Kategoreja:Romanīšu volūdys Kategoreja:Volūdys Kategoreja:Portugaleja
Vītolvys pogosts
Vītolvys pogosts irā Pļaveņu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Vītolva.
Puoleja
thumb|300px| Varšova (Warszawa) Puolejis Republika irā napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čekeju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 696 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs — Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socializtiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiskuo parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos. Golvysmīsts — Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka — Lechites (Lehici, ), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.
Administrativais dalejums
thumb|400px|Administrativais dalejums
Rūžupis pogosts
Rūžupis pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puoleja
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys Kategoreja:Puoleja
Rūžupis pogosts
Rūbeži
Rūžupis pogosts tur rūbežu ar:
Solys
Rūžupis pogosta ļauds dzeivoj 69 soluos. Pošu leluos solys - Rūžupe (pogosta centrys), Džercāni, Muktupuovuli, Rušinīki.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tyvuokuo staceja "Leivuons" linejā Reiga-Daugpiļs 14 km nu pogosta centra.
Rūžupis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Rūžupe" (LV-5327).
Klintainis pogosts
Klinatinis pogosts irā Pļaveņu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Štokmani.
Pīgatave
thumb|250px|[[Mašyna|Mašynu pīgatave Ķīnā]]
Pīgatave — saimestisku lobumu voi prīškmatu radeišona (parostai — lelim daudzumim), kab apmīreitu ļaužu vajadzeibys.
Pīvadumi: apovys pīgatave, puortykys pīgatave, drēbu pīgatave, tabāka pīgatave, stykla pīgatave, ītaišu pīgatave, elektroenergejis pīgatave, syltumenergejis pīgatave.
Kategoreja:Pīgatave
Bangpyuts
Bangpyuts — jiurys vieja, vātru i nagaisu dīvs lītaunīku i pryušu mitologejā. Vuocu etnografs Matejs Pretorejs 17 godu symteņa beiguos Bangpyuti nūsauce por vātrys i iudiņa dīvu, kam asūt bejs upurāts, pretnūstatūt tū uguņam. Fiļips Ruiģs 18 godu symteņī nūdēvēje tū por jiurys dīvu i pīļeidzynova Bangpyuti sanū rūmīšu dīvam Neptunam. Tys bīži tyka attāluots, kai engeļs ar ļeļim spuornim i lai jiurā nabyutu vātrys, cylvāki tam parasti upurēje solmus.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Sons Čeki
Sons Čeki (korejīšu: 성재기; 成在基, pīdzima 1967 goda 11 rudiņa mienesī, nūmyra 2013 goda 26 sīna mienesī) beja Dīnavydu Korejas politiks, cylvāktīseibu aktivists i antifeminists, centralais objekts cylvāktīseibas ticeibā.
Dzeive
Kategoreja:Dīnavydu Korejis ļauds
Buordaits
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Moskova
Moskova irā Krīvejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Piec dzeivuotuoju skaita (11,5 milj.) — pats leluokais mīsts Europā.
Teiklavītys
Kategoreja:Golvysmīsti Kategoreja:Krīvejis mīsti
Trojany
<td align=center colspan=2>Trojany paceļnīkatvaigs Dzeivuotuoju (2014) 490 Vaivadeja Mazowsze Trojany irā sola Puolejis reitūs, Mazowsze vaivadejā.
Kategoreja:Puolejis solys
Sutru pogosts
Sutru pogosts — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.
Rūbeži
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.
Solys
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos. Pošu leluos solys — Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons—Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).
Pīruna
Pīruna (latvīšu: paruna) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiskys nūrisis voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi). Pīrunu tiemej paremiologeja.
Z
Kategoreja:Folklors
Pīters Jurceņš
Pīters Jurceņš (, 17.12.1932 — 18.02.2004) beja latgaļu ailinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.
Dzims Nautrānu pogosta Rogoukā.
Latgaliskai — poezejis lasejums Vasala, muos, vasals, bruoļ! (2002). Aiļu golvonuo tematika — mīleiba dzymtajai Latgolai i juos ļaudim. Nazcik P. Jurceņa poemu komponātys.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Babru pogosts
Babru pogosts irā Kūknuoja nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Vacbabri.
Teiklavītys
Kategoreja:Babru pogosts
Pyrmaviesture
thumb Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: предыстория; доисторическая эпоха; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Sadalejums laikavydūs
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
Turku pogosts
Turku pogosts — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.
Praga
Teiklavītys
Kategoreja:Golvysmīsti
Turku pogosts
Rūbeži
Turku pogosts tur rūbežu ar:
Pyrmaviesture
Sadalejums laikavydūs
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Turku pogosts
Solys
Turku pogosta ļauds dzeivoj 48 soluos. Pošu leluos solys — Turki (pogosta centrys), Grugulis, Jaunsylovys, Jaunuo muiža, Zundāni.
Pyrmaviesture
Termina i periodizacejis kritika
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).
Turku pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Puotarnīki (A6) i puors vītejuos zeimeibys celi. Turku pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā).
Turku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Gavartīne” (LV-5312).
Iršu pogosts
Iršu pogosts irā Kūknuoja nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Irši.
Teiklavītys
Kategoreja:Iršu pogosts
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.