cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Latgola
Geografeja
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Raudonā vuovere
Raudonā vuovere aba vuovere pīder vuoveru saimei (Sciuridae). Raudonā vuovere dzeivoj Europā i Azejā.
Svahili volūda
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bantu volūdys
Latgola
Geografeja
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Raudonā vuovere
Izavierīņs
Auguma garums: nazkur 19—23 cm. Astis garums: nazkur 15—20 cm. Svors: 250—340 g.
Latgola
Geografeja
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Raudonā vuovere
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Grauzači
Latgola
Geografeja
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēzeknis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
Administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.
Ciļviece
Ciļviece — pasauļa ļaužu vysums aba vysu Homo sapiens atmejis iņdividu vysums.
Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
Latgola
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis kulturviesturiskī nūvodi
Ciļviece
Ciļviece sasadola rasēs, tautuos, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (veirīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.
Verīs taipoš
Kategoreja:Ļaudeiba Kategoreja:Filosofeja Kategoreja:Politika
Jurs Cybuļs
Jurs Cybuļs (1951) irā latgaļu ļaudyskais dareituojs, publicists, volūdzininīks, ceikstinīks par latgaļu volūdys i kulturys tīseibom.
Dzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Bolvu nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).
Atdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.
Kūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu Vasals (2003). Pīrakstejs gruomotu "Latgaliešu ābeces" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.
Apduovanāts ar III ailis Treju Zvaigžņu ordini (2000).
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Jānis Apals
Jānis Apals (dz. 1930.g.) — latvīšu arheologs, kurs nūsadorboj ar Latvejis hidroarheologiskūs pīminekļu pieteišonu. Vadejs izrokumus Uoraišūs 10 sezonu laikā (1965.—1969.g.; 1975.—1979.g.). Izpietejs Uoraišu piļs dzeivuotuoju kopulauku Līpeņūs. Voda azara piļs rekonstrukceju.
Zemisvierīņs
thumb|250px|[[Argeņtina|Argeņtinis zemisvierīņs]] Zemisvierīņs — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Kareiba
Kareiba (anglīšu: military affairs; krīvu: военное дело; latvīšu: kara lietas) — vaļsteibys politikys i ļaudeibys dzeivis atzare, sasīta ar karu, karuošonu i vaļsteibys apsardzeibu.
Zemisvierīņs
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 godu symta.
Kareiba
Kareiba apjam:
Zemisvierīņs
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.
Kareiba
Kategoreja:Kareiba
Zemisvierīņs
Kategoreja:Geografeja
Ludza
Ludza irā senejs mīsts reitu Latvejā, Latgolā Lelā Ludzys azara azarmalē. Ludza irā Ludzys nūvoda centrys, pi Latvejis rūbežys ar Krīveju. Tei irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys sajima jau 1777 godā, a pyrmū reizi pīminēta beja 1173 voi 1177 godā. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs — Sīnuoja. 2021 godā Ludzā dzeivova 7 473 dzeivuotuoju.
Demografeja
2021 godā Ludzā dzeivova 7 473 dzeivuotuoju. Dzeivuotuoju bīzeiba 814,1 dz./km².
2011. godā 57,94% (5175 cylv.) Ludzys dzeivuotuoju beja latvīši (īskaitūt latgaļus), 36,49% (3259 cylv.) krīvi, 2,15% (192 cylv.) boltkrīvi, 1,15% (103 cylv.) ukraini, 1,06% (95 cylv.) lītauniki i 0,94% (84 cylv.) puoli.
Da Ūtrīm pasauļa vaidim ite 65,8% (1784 cylv.) dzeivuotuoju beja žydi
Zeimeigi ļauds
Ludzā dzymuši:
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Zemisvierīņzineiba
Zemisvierīņzineiba irā fiziskuos geografejis atzare, kura tiemej dobys i antropogeniskūs (cylvāka radeitūs) zemisvierīņu soveibu, sadora, ciļmis i dinamikys.
Kategoreja:Geografeja
Portugaleja
Portugaleja (Portugāļu: Portugal) — vaļsteiba Europā. Golvysmīsts i pats leluokais mīsts — Lisbon.
Demografeja
96,87%% — portugalīši, 3,13% cyti.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys Kategoreja:Portugaleja
Brīds
thumb|250px|Brīds
Brīds irā lela augstuma dzeivinīks, kas apdzeivuo pūstuma pusrutuļa mežus. Paplateits vysā Latvejā.
Izavierīņs
Auguma garums: 300 cm ; Astes garums: 20—38 cm ; Placu augstums: 180—210 cm ; Svors: tāvaiņs 380—720 kg; muotaine 270–360 kg.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Meikuls Apeļs
Meikuls Apeļs (1901 — 1941) (slapynvuords: M.-P.) — latgaļu literaturviesturnīks, rakstinīks. „Latgaļu literaturys viesturis” (1935) autors.
Stuošku lasejums „Latgolys sātuos” (1932) - ap Latgolys solom i ļaudim 20 gs. suokuos.
Liriskuos prozys lasejums „Jauneiba i mīla” (1938)
Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Latgolys karūgs
thumb|200px|Oficials Latgolys karūgs thumb|200px|Latgalīšu karūgs (apstyprynuots "Latgolys Saeimā" 2010 g.)
Latgolys karūgs aba latgaļu karūgs, aba latgalīšu karūgs (, latgaliešu karogs, latgaļu karogs) irā nu 16 godusymta zynomuo Latgolys gerba (bolts grifs iz sorkona fona) myuslaiceigs izpiļdejums iz Latvejis vaļstiskuo karūga samārā izlykalātu latgalīšim soveiguos tymsai zyluos i boltuos kruosys streipu fona.
Karūgā radzamais gerbs ar boltu grifu iz sorkona fona kai Latgolys (Infļaņtejis) gerbs lītuots nu 16 godusymta da 1921 godam, cikom Reigā oficialai naapstyprynuoja cytaida Latgolys gerba, kurs izaškir nu viesturiskuo. Zyluo kruosa latgalīšu karūgā simbolizej senejūs latgalīšu muokslu (mieļu vylnainis), Latgolys azarus i upis, naktineicu zīdus i lynazīdus. Kruosu streipu samārs izlītuots taids pat kai Latvejis vaļsteibys karūgā, līvu karūgā i Sielejis karūgā, tai simbolizejūt Latvejis regionalūs kulturu vīneibu. Pa heraļdikys princypim, praktikā varams lītuot i zylai-boltai-zyluo latgalīšu karūga variaceju bez grifa.
2023. goda 21. aprelī beja oficialai apstyprynuots karūgs bez gerba kai Latgolys oficials karūgs.
Uorejuos nūruodis
Karūgs
Rubyns
Rubyns irā vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs
Muzeja pyrmaguojieja beja Latvejis vaļstiskuo viesturis muzeja Daugpiļs atdaļa. Juos organizātuojs — tapātuojs, Daugpiļs vaļstiskuo školuotuoju instituta docātuojs Oskars Kalējs. 1938 godā atdaļa tyka par sovrūču muzeju, i O. Kalējs beja juos pyrmais direktors (1938—1941).
Rubyns
Izavierīņs
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49—58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys — spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs
Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms irā arhitekturys pīminieklis — stateits 1883 godā jugendstilī.
Kategoreja:Daugpiļs
Rubyns
Latgolā
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.
Palākuo lopsa
thumb|250px|Solu lopsa (Urocyon littoralis) Palākuo lopsa irā suņu saimis (Canidae) plieseigū zvieru giņts.
Škiras
Palākūs lopsu giņtī irā 2 škirys :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pliesieji
Cylvāks
thumb|Cylvāku tāvaiņs i muotaine|200px Cylvāks, taksonomiskai Homo sapiens (latiņu volūdā: saprateigais cylvāks) irā vīneiguo dzeivuo škira Homo (cylvāku) giņtī.
Kategoreja:Dzeivinīki
Rudiņa mieneša 7 dīna
Rudiņa mieneša 7 dīna irā 250 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 251 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 115 dīnys.
Katuoļu svātū dīnys
Svātuo Regina - jaunive i mūcekle.
Vuorda dīnys
Ermins - Regina
Daugpiļs Universitets
250px|thumb|Daugpiļs Universiteta golvonais kuorms Vīneibys ūļneicā Daugpiļs Universitets irā universitets Daugpilī, pats lelais i vysuzeimeigais vuiceibys īstots Latgolā, vīna nu diveju regiona augstškolu (sūpluok Rēznis Augstškolys), vīneigais sovrūčais universitets Latgolā.
Viesture
Kategoreja:Universiteti
Uralu palāda
thumb|Uralu palāda, video Uralu palāda — peliediņu saimis (Strigidae) palādu ciļts putnys. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.
Aproksts
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom. Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.
Bolss
Pacīši augsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".
Dzeivisvīta
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.
Paplateiba
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Graiži
Graiži — sola Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostā, iz vyds Putānu i Pītreišu solu. Solys centrā irā Graižu kolns, nu kura acim pasaruoda skaists vierīņs i kura viersyunē pastateits krysts.
Kategoreja:Ombumuižys pogosts Kategoreja:Daugpiļs nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys
Leiksnys katuoļu bazneica
thumb|right|Bazneicys prīškys fasads 2000 godā Leiksnys Vysusvātuokuos Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostā. Atsarūn Vaikulīšu solā pi Daugpiļs — Reigys autoceļa, 1 km nu pogosta centra Leiksnys.
Viesture
thumb|left|Leiksnys kapleica (pa lobai) N. Ordys tepiejumā (XIX gs. 70 godi) Leiksna jau nu XVIII gs. bejuse zeimeigs katuoļu centrys. 1749—1789 godūs ite dorbuojuos jezuiti. Pyrmuo Leiksnys bazneica stateita 1748 godā pi Līdinghauzenu-Volfu muižys, bet 1789 godā Juzefs Zibergs jū puortaiseja par kapleicu. XIX gs. 70 godu Napoleona Ordys Leiksnys tepiejumā redzīs, ka jis bejs nalels, kompakts statīņs ar oltorgolā nūšļauptu divsleipu jumtu i barokalu jumta tūrneiti augš īejis fasada trejstyuru zelmiņa.
Kod Leiksna daguoja Zibergu, piečuok — grafu Plateru-Zibergu sovumā, suocēs jaunys lelys bazneicys stateiba, kū dabeidze 1798 i pasvieteja 1801 godā. Kuormu pa daļai nūjauce piec 1913 goda, a materiali tyka izlītuoti plebanejis stateibai. Niulejuo bazneica stateita 1909—1913 godūs piec bazneickunga, piečuok arciveiskupa Ontona Springoviča iniciativys. Bazneica cīte Pyrmuo pasauļa kara laikā, bet pūstejumi tyka likvidēti XX gs. 20 godūs.
Nu vacuos bazneicys irā sasaglobuojuši XVIII gs. biktssūls i 1793 goda klasicizma stiļā darynuota monstrace.
Arhitektura
Leiksnys bazneica irā apmāreigs latiņu krysta formys plana neogotikys stiļa statīņs ar trim garonyskim jūmim, škārsjūmu, poligonalu apsidu i divtūrņu fasadu. Divtūrņu fasads rysynuots izvārstuos proporcejuos: neogotiskū zelmini īramej slaiki, ažuriski tūrņi ar telts formys smaili, a centraluo īeja teik izceļta ar portalu i rūžys lūgu. Jūmu krystpunkts teik īzeimuots ar dekorativu tūrneiti jumta kūrē. Uorsīnu vertikalū dalejumu akcentej kontraforsi. Bazneicys apskaiste i ītaise veidoj vīnuotu ansambli.
Leiksnys bazneica irā zeimeigs historizma laika Latgolys bazneicu arhitekturys pīminieklis i vīns nu izcyluokajim neogotikys pīminieklim Latvejā.
Varganis
Bazneicys varganis darynuotys 1931 godā Vaclava Bernacka Varšovys-Viļnis vargaņu fabrykā. Koņcertinstrumentam irā 27 registri i divi manuali. Jis ir vīns nu leluokajim puoļu vargaņmeistru budavuotim instrumentim Latvejā.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys katuoļu bazneicys Kategoreja:Daugpiļs nūvods Kategoreja:Neogotikys arhitektura
Mejveice
Mejveice — darbeiba, kurā diveji voi vaira subjekti ci objekti tys tū ītakoj (tys tū veic).
Luksemburga
Luksemburga (luksemburg.: Groussherzogtum Lëtzebuerg; ; ) — vaļsteiba Europā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Jākubmīsts
Cytys pasaukys
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
Palīku rāds
thumb|Palīku salaseišonys mašina Palīku rāds irā palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, puorvoduošonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi irā samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Jākubmīsts
Viesture
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Palīku rāds
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā irā tautys lītysvuords rāds, kas cielīs nu laikvuorda riedeit.
Jākubmīsts
Viesture
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreuzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Palīku rāds
Kategoreja:Apleiczineiba
Jākubmīsts
Viesture
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Zeimeigi ļauds
Jākubmīstā dzymuši:
Krystapilī dzymuši:
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Azeja
thumb|Azeja iz pasauļa kartys. Azeja irā poša leluokuo pasauļa daļa, kūpā ar Europu sastota Eurazejis koņtinentu.
Kavieklis
Kavieklis — breivuo laika aizajimšona, kuru regularai dora na kai daguojumu, a sovai patikšonai.
Kaviekli paleidz atsapyust, platynoj puorredzīni, lelynoj draugu rotu i var paleidzēt pošrealizētīs. Kas vīnam cylvākam var byut kavieklis, cytam var byut omots (profeseja). Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis — pavalis — kaviekli parostai sasīti ar regularumu.
Teiceja
Kategoreja:Latgolys upis
Cytu religeju dīvanomi Latgolā
T
Kategoreja:Religeja Latgolā Kategoreja:Saroksti
Teikluošonys termini
Teikluošona (anglīšu: network) — inženerejis diciplina, kura tiemej teiklu taiseišonu i vaļdeišonu iz vyds datoru.
M
Kategoreja:Datu puorlaide
Zvierbulini
thumb|250px|[[Krauklis (Corvus corax)]] thumb|250px|right| Zvierbuļs (Passer domesticus) Zvierbulini irā vīna nu putnu klasis (Aves) ailim.
Saimis
Kategoreja:Putni
Kaviekļu saroksts pa temom
Kaviekļu saroksts pa temom
Grekeja
Grekeja irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
VEF I-11
Kod a/s "Christine Backman" kompaneja bankrotēja, juos golvonais konstruktors Kārlis Irbītis puorguoja dareitu iz VEF. 1935 g. Kārlis Irbītis pasūleja VEF-am taiseit skrīnmašinis. Piec atsagrīzšonys nu Milana skrīnmašiņu paruodis, 1936 godā Irbītis konstruēja monoplanu I-11, kurs puorveice pasauļa rekordu pa dreizumam, bet tys natyka oficialai apstyprynuots (240 km atostumu nu Reigys da Kaunis I-11 īveice par stuņdi i divdesmit mynotu).
Kaupris
250px|thumb|right|Augstuokais [[Latgola|Latgolys kauprs — Lelais Līpkolns ]]
Meikultūrņs
thumb|250px|right|Meikultūrņs
Kaupris
Kaupris irā zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
VEF I-11
1937 gods apreļa 26 d. VEF I–11 dabeidze 1000 km garu skriejīni augš Latvejis. Iz I-11 pamat Irbītis konstruēja vuiceibu iznycynuotivi I-12.
Kaupris
Praktikā vītā gegografiskuo termina „kaupris” cieški lītoj apzeimīni „kolns”. Geografejā raugoms atškiert obadivejus terminus: Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Meikultūrņs
Meikultūrņs aba Pizys speidyns (līvu: Pizā bōjk, latvīšu: Miķeļtornis, Miķeļbāka) — speidyns Pizys solā Līvu jiurmalē, Venstpiļs nūvodā, pats augstais speidyns Baļtejis vaļsteibuos.
Kaupris
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Meikultūrņs
Vīta zemislopā:
Dekters
Dekters (pa eistyn. vuordam Donats Myurinīks, 1901—1963) beja latgaļu bazneicnīks, rakstinīks. Dzims Nautrānu pogosta Dekteru solā. Nu 1944 goda dzeivuojs ASV. Romans „Dorvys cīma ļauds” (1970). Pjesa „Kuozys” (1958).
Kaupris
Latgolys kaupri
Poši augstuokī Latgolys kaupri:
Meikultūrņs
Viesture
Pyrmais speidyns Pizā pastateits 1884 godā. Juo aizdavums beja puorsorguot lellaivys ap sūpluok asūšū Meikula siekli, partū speidynam dūta pasauka Meikultūrņs. Piečuok speidyns bejs 2 reizys nūgrauduots, a niulejais pastateits 1957 godā.
Dekters
Kategoreja:Rakstinīki
Kaupris
Latgolys kaupri
Kategoreja:Latgolys kaupri
Meikultūrņs
Viesture
Kategoreja:Latvejis solys
Lelais Līpkolns
Lelais Līpkolns (Līpkolns, Līpukolns) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Latgolys regiona poša augstuo viersyune. Vyscaureigais augstums – 289,2 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 86 m.
Kategoreja:Latgolys kaupri
Dorūtne
Vacūs formu izglobuošona latgalim dūd parūču vareibu lūkūt škiert nazcik vuordu puoru:
Ontons Rupaiņs
Ontons Rupaiņs (latvīšu: Antons Rupainis) — „dzims 1906. godā 13. septembrī Bieržgalis pogostā, Pūrišķu cīmā. Mirs 1976. goda 20. aprelī Lakrosā, Viskonsinā, ASV, 1976. godā urna ar palnim puorapbedeita Miķeļa kopūs Reigā, 1991. godā puorabedeits Bieržgalis kopūs.”
Dorūtne
Samāram - latv.:
Ontons Rupaiņs
O. Rupaiņs par sevi
(..) Muni pirmī sūļi ir vingrinuoti Latgalys sādžys vacā muojenā iz dūbumainuo klūna, i nīvojamais vuords tryukums maņ sekuoja kai susātivs tik ilgi kamār as tū uzveiču sovym spākim. Tuopiec maņ beja vairuok kū vēlētīs nakai boguotū ļaužu bārnim, bet kod sirds suok trenētīs īkuorēs, tod tuos nikod nav pīpildamis. (..)
Osorom valdzāts muns ceļš guoja iz pamatskūlu, syurā naatlaideibā pabeigts skūluotuoju instituts, ar griuteibom izlamts ceļš leidz augstskūlai i tod – vajadzēje nest upuri jaunuokū bruolu i muosu lobā, lai munys trauksmys piec tī napaliktu pusceļā.
Šķieršļym aizsprūstuotais ceļš jau agrā bierneibā maņ izveiduoja dīzgon spieceigu atzinu: kļiut dereigam. Nadūmuot tikai par izgleiteibys gaitom, bet īgiutuos zinuošonys izmontuot praktiskā dzeivē. (..)
Vel šūboltdīn jyutūs, it kai byutu zvārinuots skūluotuojs. Skūluotuoja orūds maņ ir vysmīļuokuo profeseja. Tanī as atgiustu navin sevi, bet ari sovu bierneibu i jauneibu. (..)
Teatris maņ īpatikās jau nu pusaudža godim. Kod suoku uzastuotīs pamatskūlys sareikuojumūs, bet vysā nūpītneibā suoku tam pīsavērstīs skūluotuoju institutā, kur beja īvasta obligatuo teatra muokslys studeja kai muoceibu prīkšmets. Pirmūs divus godus muocejūs pi vacuos patosa skūlys aktīra V. Segleņa, kurš tanī laikā beja ari Latgalys Teatra režisors Rēzeknē. (..) Bez šytom studejom as tiku ari muocejīs teatra kursūs Reigā gon pi Zaltmota, kurš koriģēje munu dikceju; gon pi E. Feldmaņa, kurš iz Latgalys Teatra direktora liugumu gatavuoja mani režisora amatam Latgalys Teatrī. Šitajā pošā nūliukā as apmeklieju ari slavenū muokslinīku Čehova i Gromova reikuotū teatra seminaru Reigā Latvejys konservatorejā, kur muocejūs cīneit Staņislavska skūlu Moskovā, ar dziļu nūpītneibu analizēt dramatiskūs dorbus i ījustīs lūmuos. (..)
Skūla, Latgalys Teatris, draudzys kūrs, Latgalys skūluotuoju centrālbīdreiba, kūrs i teatris Bārzgalē i cytūs pogostūs, dzīduošonys skūluotuojs Varakļuonu ģimnazejā laikrokstu „Latgales Vārds”, „Zīdūnis” i „Sauleite” redakcejys – tī beja muna dorba golvonī pīturys punkti. I kod kluot nuoce Katūļu Jaunatnys bīdreiba, kas ar puori simtu nūdaļom i 10 000 bīdrym beja plašuokuo organizāceja Latgalē, as izsieju spākus iz vysom pusem. (..) As uzņiemūs vadeit Reigys Katūļu bīdreibys kūri. (..)
Dekteri
Dekteri — sola Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā.
Ontons Rupaiņs
O. Rupaiņs par sevi
Lai īgiutu liluoku popularitati tautā, as mudinuoju Katūļu Jaunatnys organizāceju reikuot Dzīšmu svātkus Agliunē. (..) 15. augustā Agliunē beja svātki. Iz estrādys stuovēje 2000 dzīduotuoju – lauku jaunatne ar suleigom balsim. (..)
Dekteri
Koordinatys: 56° 45' 0" N, 27° 27' 0" E.
Daugpiļs
Daugpiļs irā mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys, Latvejā. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru.
Ontons Rupaiņs
Literaruo darbeiba
Nu 1927. goda O. Rupaiņs regulari publicēja dzejūļus, tāluojumus, skicis latgalīšu periodiskajūs izdavumūs. Pyrmuo publikaceja – roksts „Kai apspīž Latgolas skolas” laikrokstā „Latgolas Vōrds” (1922, Nr. 40). Pyrmī īspīstī dzejūli – „Mōkūneits” i „Piec godim” – žurnalā "Zīdūnis" (1927, Nr. 1). O. Rupaiņs raksteja cīši daudz gon latgalīšu, gon puornūvoda literārajā volūdā. Sadzeivis luga „Laikmetu maiņā” („Zīdūnis”, 1930, 2-8) i komedejis „Dzymtuo zeme” (1936) i „Jaunuo audze” (1939) ir muokslinīciski samārā naizstruodotys, Latgolā cīš popularys i vairuokkuort īstudātys. Vairuokys 30. godūs Reigā i Latgolā izruodeituos lugys („Teātris bez teātra”, „Lels cylvāks un sovs pat latgalīts” u.c.) nav sasaglobuojušuos. 1937. žurnalā „Atpūta” publicāts nūzeimeigs O. Rupaiņa dorbs, plašs viesturiskais romans par viduslaikim Latgolā, par dominikaņu klūstera dybynuošonu Aglyunā „Baltie tēvi” (1 - 2, 1963 – 64). Ūtruo pasauļa kara godūs pazuduši vairuoki humoristiski dorbi.
Dekteri
Nūruodis
Kategoreja:Nautrānu pogosts Kategoreja:Rēzeknis nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys
Daugpiļs
Pasaukys
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku, nazkod - sieļu) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Ontons Rupaiņs
Literaruo darbeiba
1944. godā O. Rupaiņs ar saimi emigrejs iz Vuoceju. Biegļu gaituos vyspyrms nūnuocs Bavārejā, Altetingā. Nūmetnē Neuetingā O. Rupaiņs vadejs pamatskūlis i nūmetnis kulturys dzeivi – bejs dirigents i varganists. 50. godūs Rupaiņa saime puorsaceļ iz ASV. Te autors dabuojs pajumti i dorbu kaidā katoļu muosu klūsterī Sentpolā, Minesotā. Jau pyrmajā emigracejis godā O. Rupaiņs aktivi i ar panuokumim raksteja i publicēja dorbus periodikā i atsevišķūs izdavumūs.
Daugpiļs
Pasaukys
Daugavpils, Daugavpiļs, Daugovpiļs — Reigys iņteligeņcis "kabinetūs" radeita pasauka, kurei darynuota, nasaturūt pi tautys volūdys tradicejis (sal. Daug-piļs i Daug-male, na Daugav-male) i juos vāluokī "latgaliskuotī" varianti.
Ontons Rupaiņs
Literaruo darbeiba
Leluokajā daļā O. Rupaiņa dorbu ir viesturiska tematika. Drukys aizlīguma laiks Latgolā attāluots juo lugā par Pīteri Miglinīku „Kod pyrmī gaili dzīdōja” (1946). Vāluok itys materials izmontuots viesturiskuo romana trilogejā „Māra mostas” („Poļu dumpis”, 1951, „Gaiļi pusnaktī”, 1952, „Pēteris Miglenieks”, 1956) i gruomotā „Pīters Miglinīks” (Minhenē 1953, Latvejā 2000). Par Latgolys atmūdys darbinīkim Pīterburgā 20. gs. suokumā viestej romans „Tauta grib dzeivōt” (1963, Latvejā 1991). Napabeigts palyka viesturiskais romans par Latgolu 14. gs. – „Rēzeknes rekviēms”.
20. gs. 30. godu Latgolys ļauds, jūs dzeive i problemys tāluotys garajā stuostā „Jaunō skūlōtōja” (1951, Latvejā 1991) i romanā „Zemes sōļs” (1953), kas ir ironisks dorbs par Ulmaņlaika Latvejis īkšpolitikys vaicuojumim, rakstnīka personeibys veiduošanūs, muokslinīku tragiskumu i tragikomiku sabīdreibā. Lelu īviereibu zynuotnīku vydā izraiseja O. Rupaiņa pietejums par volūdu atteisteibu „Arheolingvistika” (1967). Vairuoki O. Rupaiņa dzejūli izmontuoti dzīšmu tekstim: „Skaista sirds”, „Myusu ciļts” (E. Melngailis), „Bukmuiža” (I. Reinholde), „Dzīsme Latgolai” (V. Ozoliņš).
Leivuons
Leivuons — mīsts vokoru Latgolā, Daugovys lobajā molā pi Dubnys upis greivys.
Ontons Rupaiņs
Literaruo darbeiba
2000. godā Latvejā iznuocs O. Rupaiņa stuostu kruojums „Pasaules vējos”.
Bieržgalis nūvodpietnīceibys muzejā apskotama pastuoveigo ekspoziceja, veļteita ivāruojamuo Latgolys rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i darbeibai." Pseidonimi: Skolotājs, Stabiņu Kepīts, O. Vīntūļs. Gruomota „Bērzgales novads” veļteita O. Rupaiņa symtgadei.
Atsaucis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Daugpiļs
Pasaukys
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (Двинск), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Leivuons
Mīstā atsarūn Latgolys Muokslys i amateibys centrys.
Daugpiļs
Pasaukys
Borisoglebskys — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Leivuons
Cytys pasaukys
Pasauka cytuos volūduos:
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Daugpiļs
Pasaukys
Pasauka cytuos volūduos:
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Vīta i reļjefs
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
Atostumi nu Daugpiļs:
Daugpiļs azari
Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugpiļs upis
Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Klimats
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Etniskais sadors
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Daugpiļs mīsta dalis
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis: Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Slavvītys
Arhitekturys pīminiekli:
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: трёхмерный; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
Daugpiļs
Slavvītys
Sporta īstatis:
Nūvodnīki
Daugpilī dzymuši:
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Jaguars
thumb|250px| thumb|250px|Panthera onca paplateiba pasaulī Jaguars irā lels kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Jaguars dzeivoj Dīnavydamerikā i Centralamerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 120—185 cm ; Astis garums: 45—75 cm ; Kausu augstums: 68—76 cm, ratai 81 ; Svors: 36—113 kg, ratai 136 kg ;
Praņceja
Praņceja, oficialai Praņcejis Republika irā vaļsteiba Vokoru Europā. Praņcejis golvysmīsts irā Pariža.
Jaguars
Daudzatmejeiba
Irā 11 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Praņceja
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Praņceja
Talins
thumb|260px|Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa Tallins irā Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Tallina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
Galereja
Kategoreja:Igaunejis mīsti Kategoreja:Golvysmīsti
Tiervete
Niule Tiervete vairuok pazeistoma saisteibā ar A.Brigaderi (1861.—1933.) — literaruos puorsokys žanra kūpieju latvīšu literaturā. Te juos memorialuo sāta "Spreideiši", te — meža ainovu parks ar kūktieļnīka Krišjāņa Kugras (1904.—1979.) veiduotajim tālim i dendrarejs. Puori Tiervetis upeitei - Tiervetis piļskolns, vītejū dzeivuotuoju saukts ari par Cukra kolnu (Cukurkalns) — populara zīmys atpyutys vīta.
Zušupeite
Zušupeite — upeite Rēznis nūvodā.
Upeitis lobajā molā Opinku Valna ola, kairajā — Opinku piliskolns.
Marija Andžāne
Marija Andžāne (prec. Strode) (1909—1988) — dzymuse zemnīku saimē 1909. goda 8. septembrī, Ludzys apriņča (myusu dīnuos Dagdys nūvoda) Škaunis pogosta Maču solā kai caturtais bārns solys vacuokuo Leonarda i muojsaimneicys Agnesis Andžānu saimē. (Šķaunē ir arī iekārtota viņas piemiņas istaba) Piec Landskoronys pagastškolys beigšonys īsastuoj Rēzeknis školuotuoju institutā (myusu dīnuos – Rēzeknis Augstškola), kur aktivi pīsavērsuse literarajai darbeibai, publiciejuse instituta literarajā žurnalā ”Daile”.
Instituta absolviešonys godā (1931) literarajā žurnalā „Zīdūns” (Nr.6) pasaruoda juos pyrmais dzejūļs „Caur osoram...” i skice „Orōjdāls”. 1933.godā ir izdūts juos pyrmais i Latvejā vīneigais publicātais dzejis kruojums „Reits”.
Školuotuojis gaitys M. Andžāne uzsuok 1931. goda rudenī Bukmuižis (myusu dīnuos Ezernīku) pogosta Porečjis pamatškolā (myusu dīnuos Bierzeņu pogosta Upmalys pamatškola).
Kara laiku kūpā ar saimi pavoda Varakļuonūs. Aktivi sasadarboj ar rokstu kruojumu „Olūts”, publicej savus darbus avīzēs „Rēzeknes Ziņas” i „Latgolas Bolss”. 1944. godā V. Luoča izdevnīceibys reikoutajā literarūs dorbu konkursā drukys aizlīguma atceļšonys 40 godu atcerei M. Andžānis dzejis kruojums „Dzeiveibai” īgyva ūtrū gūdolgu. Nu 1944.goda dzeivojuse Vuocejā bēgļu nometnē Grēvenē, Langerfeldē. Kopā ar vīru strādājusi par skolotāju izveidotajā latviešu bēgļu nometnes skolā Oberkaselē.
1951.gadā dzejniece no Vācijas izceļo uz ASV, kur viņa pavada savas mūža gaitas līdz pēdējam saules rietam 1988.gada 26. decembrim. 1951. gadā tiek arī publicēts viņas otrais dzejoļu krājums „Namīra vōrtūs”, kas ir papildināts un labots manuskripta „Dzeiveibai” variants.
Literārā darbība
Marija Andžāne mīl dabiskumu, vienkāršību un patiesumu. Viņai tuva ir vienkāršība valodā un formās, tādēļ viņai nav pārāk spilgtu epitetu, nav vārdu spēļu, kā arī sarežģītu ritmu.
Viņas dzejiskā māksla pastāv tuvu tautas mākslas vienkāršībai. Pati dzejniece ir teikusi, ka mazai domai nav vajadzīga liela forma. Arī dzejnieces domas ir vienkāršas tāpat kā pašas tautas domas. Viņa meklē patiesību ikdienišķajā, meklē dzīves jēgu pasaulē un atrod to dzīvībā. Meklē cilvēku sadzīves pamatus un atrod tos sirsnībā, meklē spēku dzīves grūtību pārvarēšanai un atrod to dzīves optimismā. Meklējot mūžīgo patiesību un skaistumu, M.Andžānes skatījums ir gaišs. Viņa redz garu un cēlumu visos dzīves sīkumos. Tādēļ laime aiz trejdeviņām jūrām, pēc kā dzejnieki ilgojas, ir māns. Laime ir tepat, tikai jāmāk to saredzēt. Un M.Andžāne to saredz tāpat, kā to saredzēja mūsu seņči. Rakstniece savā vienkāršībā grib dot visiem baudāmu un saprotamu dzeju, grib un spēj visiem iekustināt skaistuma jūtas.
Tādēļ, līdzīgi tautas poēzijai, M.Andžāne mīl cēlu, izkristalizētu patiesību, mīl dedzīgu sirsnību. Šīs īpašības viņa smeļ no tautas dvēseles un dzejas līdzekļus– no vienkāršās apkārtnes.
Marijas Andžānes dzejā, kura tapusi trimdā, ieskan ilgas pēc dzimtenes. Rakstnieces sirds tomēr grib piederēt tautai, no kuras viņa ir cēlusies. Piederēt zemei, kuru viņas seņči ir kopuši, tāpēc M.Andžānei ir daudz patriotisku motīvu un dzimtenei veltītas degsmes.
Marijas Andžānes stāsti galvenokārt ir veltīti jaunatnei. Tie ir gaiša ideālisma apgaroti, kur vienmēr uzvar labais vai arī labais saņem lasītāju simpātijas. Stāsti ir nelieli, tajos pavīd liriskas noskaņas un tēlojumi.
Rakstniece ir rakstījusi arī kādu plašāku romānu, tomēr tas netika pabeigts. Romāns saturēja autobiogrāfiskus materiālus un labu sava laika sabiedriskās dzīves fonu. Šis darbs daudz būtu devis arī Latgales kultūras vēsturei.
Marija Andžāne rakstījusi arī literatūrteorētiskus apcerējumus, kas publicēti 30.-40.gadu presē. Dzīvojot Latvijā, rakstniece publicējusies tikai latgaliski, trimdā rakstījusi un presē publicējusies gan latgaliski, gan latviešu literārajā valodā.
Marija Andžāne ir viena no retajām sievietēm, kas iekļauta enciklopēdijā "100 nozīmīgākās Latvijas sievietes".
2009.gada 8. septembrī latgaliešu dzejniecei Marijai Andžānei apritētu 100. dzimšanas diena. Dzejnieces simtgades atcerei tika veltīta 2. starptautiskā latgalistikas konference, kā arī Sovvaļnīka debijas disks "Supluok".
Verīs taipoš
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Gruzeja
Gruzeja (gruz.: საქართველო) — vaļsteiba Europā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Turceja
Turceja (turku: Türkiye), oficialai Turcejis Republika (Türkiye Cumhuriyeti) irā vaļsteiba Azejā, i Europā.
Teiklavītys
Kategoreja:Europys vaļsteibys *
DHK Latgale
Hokeja komanda "Latgale" — Daugpiļs hokeja klubs, valeimuo Reigys hokeja sasaveicīņa čempions.
Valeņtina Bruzgule
Valeņtina Bruzgule (1938) — latgaļu kulturys dareituoja, muzejneica, latgaliskuos kulturys atdzimšonys vadynuotuoja.
DHK Latgale
Sātvīta
Kluba sātvīta - Daugpiļs ladshale. Komandas darbeibu atspaidoj Daugpiļs mīsta pošvolds.
Valeņtina Bruzgule
Dzymuse 1938 g. Dagdys nūv. Aņdzeļu pogostā. 20 godu atdarejuse par školuotuoju Latgolys školuos. 1976 - 1984 g. bejuse Rēznis mīsta kulturys pīminiekļu sardzeibys inspektore. Itymā laikavydā tiemiejuse daudzejis nūvodnīku pīminis vītys, arhitekturys pīminiekļus. Suocūtīs atdzimšonai 1998 godā, īsavadynuojuse latgaliskuo kulturys populariziešonys dorbā. Daudzi dasalykuse sataisūt pīminis vītu viesturnīkam B. Brežgai, pyrmuo latgaļu kaleņdera laidiejam G. Maņteufeļam, īstotūt i īriedejūt latgaļu bazneicnīka, literata i politika Fr. Trasuna muzeju Kolnasāta (atdareits 1992 g. augusta 11 d., vaļstiskuos zeimeibys kulturys pīminiekļa statuss nu 1994 g.).
DHK Latgale
Nūruodis
Kategoreja:Daugpiļs
Valeņtina Bruzgule
Par īlicīni Latgolys kulturys raisteibā V. Bruzgulei daškierts Lelais folklora apduovaņs (2001) i Treju Zvaigžņu ordiņa sudabrine Gūda zeime (2003).
Kazaheja
Kazaheja (kazah.: Қазақстан) — vaļsteiba Europā i Azejā. Golvysmīsts irā Astana.
Valeņtina Bruzgule
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Kazaheja
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Kanadys mežakačs
thumb|250px thumb|250px|Kanadys mežakača paplateiba pasaulī Kanadys mežakačs irā naleļs kaču saimis plieseigais zviers. Mežakačs dzeivoj Kanadā i Aļaskā.
Daudzatmejeiba
Irā 3 zamškiru:
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Hermans fon Baļke
Beja daguojumūs nu 1237 gods maja da 1239 gods marta 5 dīnys.
Kategoreja:Livonejis ordyna magistri
Lelbrytaneja
Lelbrytaneja irā vaļsteiba Vokoru Europā. Tei golvysmīsts irā Londona.
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Lelbrytaneja
Ruta Cybule
Aizsuokuse i īdzeivynuojuse vērtini kulturys projektu, vadynojūšu Bolvu nūvoda folklora (tradiceiguos dzīduošonys i īrodumu) tuoluoku nūdūšonu jaunajom audzem.
Mežūtne
Mežūtne — Lelupis kreisajā krostā - bejušuos Upmalis (zemgaļu feodaluo valsteņa) centrs. Piļskolns apdzeivuots 9.-14.gs. Vacuokī arheologiskī atrodumi līcynoj par nazkodejim tierdzeibys sakarim ar slavim. Mežūtnis tagadejā pilī (1797.—1813.) — selekcejys i izmieginuojumu staceja cukra batvinu i sātuos zuolis audziešonā.
Terezeja Broka
right|200px|thumb|Terēze Broka Terezeja Broka (1925—2018) — latgaļu muzike, kordirigeņte, vuiceibu dareituoja.
Dzymuse 1925 godā Rēznis apleiciņa (niu Viļānu nūvoda) Viļānu pogosta Zvidreņu solā zemnīku saimē. Vuicejusēs Rēznis 1 vydškolā i Rēznis muzykys vydškolā. Beiguse Jezupa Veitula Latvejis valsteibys koņservatorejis (niu Latvejis Muzykys akademejis) kordirigentu atdali. Nu 1954 da 2000 godam dareja Daugpiļs muzykys vydškolā (niu koledža), kas bejuse juos vīneiguo pamata dorba vīta. Vadejuse nazcik pošdarbeibys kolektivu, bejuse i pošu zynomuo Daugpiļs kora "Latgale" viersineica. Latgolys nūvoda Dzīšmu svātku, Školuotuoju koru saskrīšonys i VII Školu jaunīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte, taipoš XX, XXI i XXII Vyscaureigū latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte. Daudzu latgaļu tautysdzīšmu muokslyskuo apskaistu korim autore. Lela Latgolys nūvoda i kulturys patriote.
Apduovanāta ar IV ailis Treju Zvaigžņu ordini i Ministru Kabineta apduovani (2005), Gūda daugpilīte (2005).
Kačs
thumb|250px|Sātys kačs Sātys kačs (kakis) aba kačs (kakis) irā sātys dzeivinīks. 10 000 godu guojumā itys beija vērtēts ar cylvāku, ari kū medinīks iz pelēm. Kačs irā kaču saimis (Felidae) plieseigais (Carnivora) zviers.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Rumuneja
Rumuneja (rum.: România) — vaļsteiba Europā. Golvysmīsts - Bukareste.
Politika
Unitara pušprezidentala republika. Nu 2007 g. irā Europys Savīneibys dalinīkvaļsteiba.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Palākais vylks
Palākais vylks aba vylks irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.
Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs. Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6—0,95 metri i svors 30—65 kilogrami (rekords — 79 kilogrami ). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6—9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords — 20 godu).
Vylku paplateiba
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500—600 vylku. Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā — nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai. left|thumb|250px|Palākais vylks guļ zuolē
Gotu roksts
Roksta ISO 15924 kods irā Goth.
Literi
thumb|Pyrmuo Codex Argenteus ci «Sudobra Biblejis» lopa, VI gs. manuskripts ar veiskupa Vulfilas IV gs. Biblejis puorvārsumu gotu volūdā Zamuok teikt izlykta gotu alfabeta tabele.
Kai greku alfabetā, gotu literi tyka lītuoti ari kai skaitli. Itymā gadīnī literi tyka raksteiti voi nu ar divim punktim (•𐌹𐌱• = 12), voi ar augšstreipi ( 𐌹𐌱 = 12). Divim literim — 𐍁 (90) i 𐍊 (900) — navā fotetiskuos vierteibys.
Literu pasaukys irā fiksētys IX godusymta Alkuina manuskriptā Codex Vindobonensis 795.
Nūruodis
Kategoreja:Roksts
Čekeja
Čekejis Republika irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Vuornu saime
thumb|250px|Vuornu saimis paplateiba Vuornu saime irā vīna nu putnu klasis (Aves) zvierbuliņu ailis (Passeriformes) saimem.
Kategoreja:Putni
Paremiologeja
Paremiologeja (latvīšu: paremioloģija) — filologejis i folkloristikys atzare, kura tiemej pīrunu. Termins cielīs nu greku vuordu paroimia (pīruna) i logos (vuords; tiemiešona; vuiceiba).
Mežakačs
thumb|250px|Mežakačs thumb|250px|Mežakača paplateiba pasaulī Mežakačs aba Eurazejis mežakačs irā naleļs kaču saimis plieseigais zviers. Mežakačs dzeivoj Eurazejā.
Paremiologeja
Nu sovys pusis, paremiologejis tiemejamuo materiala dabuošonys — pīrunu aizraksteišonys sauc par paremiografeju.
Kategoreja:Folkloristika Kategoreja:Folklors Kategoreja:Filologeja
Mežakačs
Daudzatmejeiba
Irā 5 zamškiru:
Dadurekrans
250px|thumb|[[Pruottelefons ar dadurekranu]]
Mežakačs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Horvateja
Horvateja (horvatu: Republika Hrvatska) irā vaļsteiba Europā.
Kenotafs
Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.
Kategoreja:Viesture
Dadurekrans
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīvadumam, kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).
Kategoreja:Tehnologeja
Horvateja
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Metatoneja
Metatoneja — pošskaņu puormeja vuorda saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.