cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ingars Gusāns
Beidzs Rēznis 5 vydsškolu i Latvejis Universiteta Filologejis fakuļtetu. 2007 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju "Kalimaha himnu poetika". Da 2009 godam bejs vuiceituojs Latvejis Universitetā. Nu 2010 gods nūtaļ dzeivoj Rēznē, dora Rēznis augstškolā par docentu, vuica senejūs greku i latiņu volūdu. Tāmātuojs Regionalistikys institutā Rēznē.
Juknova
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Ingars Gusāns
Dāls Mareks, dzims 2007 godā. Kavieklis – spininguošona
Nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Vilkinis pogosts
Vilkinis pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Vilkine.
Surinams
Surinams (nīderlandšu: Surinam) irā vaļsteiba Latiņamerikā. Surinama golvysmīsts irā Paramaribo. Vaļsteibys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju, i ite 91 pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Azars Kimzī
Kimzī iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā 20 kilometrus nu Austrejis rūbežys i 70 kilometrus nu nūvoda golvmīsta Minhenis. Iz vīnys nu azara solom acarūn Herenkimzī piļs, kura tyka calta Bavārejis karaļa Ļudviga II laikā i tei iraid populars turisma objekts.
Rašonuos viesture
Kai daudzi nūvoda azari, Kimzī roduos Ladslaiku laikā, aptuveni pyrms 10 000 godim, kod tī kusa miļzeigi laduoji. Interesanti, ka suokūtnieji azara plateiba beja treis reizys ļeluoka, bet godsymtu laikā tei samozynovuos dieļ tou, ka azarā ītakūšuos upus pīnas smiļts i akmeņus, kuri po druskai turpinoj samazynuot azara plateibu. Piec prognozem, Kimzī azars varātu piļneibā izzust piec 7—8 tyukstužim godu.
Azara solys
Iz azara iraid treis golvonuos solys — Hereninzeļe, Frauenkimzī i Krautinzeļe. Iz azara ļeluokuos solys Hereninzeļis acarūn Herenkimzī piļs, kura iraid populars turisma objekts. Karaļs Ļudvigs II beja ļels Praņcejis karaļa Ļudviga XIV cīneituojs i piļs beja dūmuota, kai Versaļis piļs mozuokuo bavārīšu verseja. Dieļ karaļa nuovis 1886 godā i ļelojom izmoksom, piļs ceļtnīceiba natyka pabeigta ļeidz golam.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja
Kalimahs
Kalimahs (* ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) –  vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.
Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.
Kategoreja:Senejūs greku ailinīki
Anmary
Linda Amantova (pīdzyma 1980 goda pavasara mieneša 3 d.), pazeistama taipoš kai Anmary, — Latvejis dzīduotuoja.
Kategoreja:Latvejis dzīduotuoji
Akneišys pogosts
Nūruodis
Kategoreja:Akneišys pogosts
Lītovys Ļelgercogiste
Lītovys Ļelgercogiste beja lītaunīku dybynuota vaļsteiba myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1237 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys. Lītovys zemju apvīnuošona suokuos 13 godu simtenī, kod lītaunīku karaļs Mindaugs pījēme katuoļu ticeibu i tyka krūnāts por Lītovys karali 1253 godā. Sovā plaukumā, 15 godu simtenī, ļelgercogiste beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. 1569 godā, piec Ļubļinys ūnejis paraksteišonys, Lītovys Ļelgercogiste kļuva por daļu nu Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys kūpā ar Puolejis Karaļisti.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Lītova Kategoreja:Lītovys viesture
Iļzenis pogosts
Iļzenis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Jaunzemi.
Valdis Dombrovskis
right|200px|thumb|Valdis Dombrovskis 2011 godā Valdis Dombrovskis (dzims 1971 goda labeibys m. 5 d.) — Latvejis ministru prezidents nu 2009 goda. Aiz laika jis beja Seimys deputats, finanšu ministris i Europarlamenta deputats. Piec vuiceibys fiziks i ekonomists.
Praņcīšu Gviāna
Praņcīšu Gviāna — Praņcejis regions i aizjiures departaments  Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kajeņa. Praņcīšu Gviānys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Alsviķa pogosts
Alsviķa pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Alsvikis.
Nūruodis
Kategoreja:Alsviķa pogosts
Rokoko
Rokoko tai že saukts por vālū Baroku, beja arhitekturys stiļs 18 godu simteņa vydā. Tys beja atškireigs nu citim arhitekturys stiļim ar cīši kruošņim, sarežgeitim i kruosainim dekora elementim. Rokoko stiļs roduos Praņcejā, karaļa Ļudviķa XV laikā, bet dreiži tys izplatejuos iz citom Europys vaļsteibom. Por rokoko stiļa glaznuošonys aizsuocieju tīk uzskateits praņču glaznuotuojs Žaņs-Antuans Vato.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Arhitektura Kategoreja:Muoksla
Leluo zeile
thumb|Parus major Leluo zeile — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Aproksts
thumb|left|200px|Zeilis dzīsme Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Gārsinis pogosts
Gārsinis pogosts irā Akneišys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Gārsine.
Nūruodis
Kategoreja:Gārsinis pogosts
Sarja
Sarja (latvīšu: Sarjanka, boltkrīvu: Сар’янка) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu. Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).
Boltuos dasys
Boltuos dasys irā latgaļu iedīņs.
Sarja
Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.
Fransua de Nome
thumb|260x260px|Muokslinīka 1622.goda glazna "Les Enfers" Fransua de Nome (pīdzims 1590 godā, nūmyrs piec 1623 goda) beja pranču baroka perioda muokslinīks.
Sarja
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys upis
Boltuos dasys
Sataiseišonys parāds
Izvard putruomus ar smalkai sagrīztim galis kimūsenim. Suoļa, lauru lopu i pypyru damat pa garžai. Pylda dasys na cīši styngrai. Cap ceplī, cikom gotovys. Pyrma cepšonys var apvirt i paturēt zam slūga.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Fransua de Nome
Dzeive
De Nome pīdzima pranču mīstā Mecā, bet ļeluokū daļu sovys dzeivis muokslinīks pavadeja italejis mīstā Neapoļī. Tur jis radeja sovus muokslys dorbus kūpā ar citu pranču muokslinīku Didjē Barrā. Jī obi struodova zem pseidonima Monsu Deziderio.
Dorbi
Neapoļī de Nome struodova kūpā ar itaļīšu i holandīšu muokslinīkim. Juo naporostuos glaznys īdvasmova 20 godsimta sireaļistu muokslinīkus. Pranču muokslinīks beja vīns nu pirmajiem, kas radeja apokaliptiskys i fantazejis pilnys glaznys. Juo dorbūs var īraudzeit griustūšys ceļtnys i vysaidus vāsturis īdvasmuotus motivus.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Muokslinīki
Žagareni
thumb|250px|Žagareni
Žagareni — olejā vyrti capumi, tradicionals latgaļu soldonums.
Sataseišonys parāds
Bļūdā īsyt ūlu, damat cukra i dalej citrona sulys. Datarkavoj citrona mizeņu i sakuļ. Dalīk 1/2 l kriejuma i samaisa. Daber 400 gr myltu, sodu i pa mozam suoc kuļcinēt meikli. Ka jei par meiksta, pa drupeitei daber vēļ myltu, cikom meikle vaira nalypst pi rūku i jū var ruļavuot. Vajag vērtīs, kab myltu nadasabārtu par daudzi, tūlaik žagareni byus pacīti. Lobuok, kab meikle drupeit meikstuoka, a na par cīta. Iz golda pabuorsta myltu, izlīk meikli i ruļavoj. Ka meikle meiksta i lypst pi golda, zamoškā pakaisa myltu. Izviļuotū meikli sagrīž apmāram 5 cm plotom slūksneitem, a juos sagrīž rombenim. Ar nazi sevkura rombeņa vyducī sataisa apmāram 1 cm garu īgrīzumu. Vardpūdā īlej oleja i sakarsej da tam, kab, īlasynojūt iudiņa lasi, olejs čierkstātu. Oleja vajag dasavērt, kab napuorkorstu. Kod olejs sakarss, līk vydā žagareņus i cap iz lelys guņs. Žagareņus apcap nu vīnys pusis, apgrīž ūtraiži i apcap ūtru pusi, cikom žagareni zeļteitai bryuni. Ar putu lizeiku žagareņus salīk traukā. Kod jī drupeit atsoluši, puorkaisa ar cukrapudru.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Deivids Vudards
Deivids Džeimss Vudards (dzims 1964. goda 6. aprelī Santa Barbarā, Kalifornejā, ASV) ir amerikaņu orkestra diriģents i rakstnīks.
Teiklavītys
Kategoreja:Muzyka Kategoreja:Kultura
Krīvejis Impēreja
Krīvejis Impēreja (krīvu: Российская Империя) beja krīvu vaļsteiba nu 1721 ļeidz 1917 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec imperatora Nikolaja II atkuopšonuos nu vorys, dažys dīnys piec Pebreļa revoļucejis. Krīvejis Impēreja beja trešuo ļeluokuo impēreja ciļvēcis viesturē plateibys ziņā piec Britu Impērejis i Mongoļu Impērejis. Piec 1897 goda tautys skaiteišonys, ar 125.6 miļjonim īdzeivuotuoju tei tai že beja trešuo ļeluokuo pasauļa vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita.
Krīveja tyka pasludynuota por impēreju 1721 godā piec Ništadys mīra paraksteišonys, cara Pītera I laikā, kod tei guva panuokumus Ļelajā Zīmeļu Korā pret Švedeju i īkarova jaunys teritorejis.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Krīveja Kategoreja:Krīvejis viesture
Osyuna pogosts
Osyuna pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Osyuna pamatškola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i pīcys puordūtuvis - vīna Račevā i četrys Osyunā. Osyuna pamatškolā īstateits muzejs K. Raudivem. Lelums pogosta ļauds katuoļi i pīdar Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis parapejai.
Konstaņtinovys pogosts
Konstaņtinovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. Konstaņtinovā dora pamatškola, a Aleksandrovā specialuo internatškola.
Osyuna pogosts
Rūbeži
Osyuna pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Osyuna pogostā dzeivoj 595 ļauds, nu jū 64,2% latvīšu, 14,5% krīvu, 13,6% boltkrīvi, 9% puoļu.
Solys
Osyuna pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos. Pošu leluos solys - Osyuns (pogosta centrys), Račeva.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Osyuna pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Osyuns" (LV-5676).
Nūruodis
Kategoreja:Osyuna pogosts
Kurjers iz reitim (filma, 1991)
"Kurjers iz reitim" (krīvu: "Курьер на восток") - padūmu muokslys filma, uzjimta 1991 godā.
Sižets
Padūmu Savīņeibys piedeigī godi. Divi bierneibys draugi īsaistuos mafejā i pīkreit puorvoduot narkotikys. Alans tīk siuteits uz Vidusazeju, kur jū apcītinoj miļiceja. Jis tīk nūteisuots par narkotiku puorvoduošonu uz 8 godim.
Cītumā Alans otrūd divus drūsmeigus bīdrus - Vovčiku i Soslanu (īsauka Onkuļs) ar kurim jī bāg nu cītuma, lai vysi kūpā varātu atrībt par Alanu i juo draugu Arturu, kuru nūgaļieja mafeja.
Konstaņtinovys pogosts
Doba
Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru. Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys irā sorgojamuo dobys teritoreja.
Kurjers iz reitim (filma, 1991)
Teiklavītys
Kategoreja:Filmys Kategoreja:Padūmu Filmys
Konstaņtinovys pogosts
Iudini
Upis:
Iudiņtveris:
Zeimeigu pūru i peisu pogostā navā.
Dzeivuotuoji
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 62,2% latvīšu, 23,6% krīvu i 8,3% cytu tauteibu (boltkrīvu, puoļu i cytu). Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli. Dora napalela katuoļu parapeja, tok ļauds pīdartaipoš i Dagdys ci Kruoslovys katuoļu bazneicom.
Solys
Konstaņtinovys pogosta ļauds dzeivoj 31 soluos. Pošu leluos solys - Konstaņtinova, Aleksandrova, Eisaki, Sivergols, Nartiši.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Konstaņtinovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kriumuoji" Konstaņtinovys solā (LV-5680).
Osoris pogosts
Osoris pogosts — Akneišys nūvoda teritoriskais dalejums Sielejā. Pogosta centrys — Osore.
Nūruodis
Kategoreja:Osoris pogosts
Aglyuna
Aglyuna — sola Aglyunys nūvodā, Latvejā. Aglyunā atsarūn 1780. godā caltā Aglyunys bazilika, golvonuo katuoļu svietņeica Baļtejis vaļsteibuos. Kotru godu tū apmekļej vairuoki simti tyukstuši cilvāku. Aglyunu divys reizis apmekļiejuši Rūmys puovasti — 1993. godā Juoņs Puovuls II i 2018. godā Fraņcs.
Nūruodis
Kategoreja:Aglyunys nūvods
Jaunlaicinis pogosts
Jaunlaicinis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Jaunlaicine.
Škilbānu pogosts
Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.
Viesture
Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži
Škilbānu pogosts tur rūbežu ar:
Doba
Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.
Iudini
Upis:
Dīnavydu Afrikys Republika
Dīnavydu Afrikys Republika irā vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Pretorija, Blumfonteina, i Keiptauna. Dīnavydu Afrikys 1 221 037 km² pluotā dzeivoj vaira kai 50 milijoni dzeivuotuoju, i ite 25-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Škilbānu pogosts
Iudini
Iudiņtveris:
Tatarvans
Tatarvans aba molozejs - jauna gūvs pīna (tatarvana) sacapums ar vystys ūlom, tradicionals latgaļu iedīņs.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Paneju peirāgi
Paneju peirāgi - latgaļu nacionalais iedīņs.
Vaclaicinis pogosts
Vaclaicinis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys irā Korneti.
Paneju keisieļs
Sataiseišonys parāds
Panejis aizvard, damat citrona mizeņu, satarkavuotys sabrīdušys malnuos maizis, stērkelis, cukra i aizvard vēļ reizi.
Paneju peirāgi
Sataiseišonys parāds
Jam 1 litri paneju, damat 2 gluozis cukra i aizvard. Iz peteļnis pagrudynoj vēļ ½ gluozis cukra i īlej korstajuos panejuos. Atsaļdej i īber leidz vajadzeibai myltu. Cap opoluos ci četrustyureiguos pormeitēs.
Krapaunīks
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Paneju peirāgi
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Ruļads
Sataiseišonys parāds
Jam cyukys suonkauļu gali, dalīk ūlys, škēlem sagrīztus zaļus būrkuonus, damat pypyru, suoļa, sasmolcynuotu casnāgu. Vysu izruļavoj i aptyn ar dīgu. Saveistej drēbē i sašyun, tūlaik līk vyrtu. Vajag virt tai ilgai, cikom ruļadā var īdūrt ar sokumenim. Piec viršonys ruļadu līk iz vyds diveju goldskaleišu i slūdzej zam akmiņa.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Škilbānu pogosts
Dzeivuotuoji
Škilbānu pogostā dzeivoj 1268 ļauds, nu jū 83% latvīšu, 16% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.
Solys
Škilbānu pogosta ļauds dzeivoj 64 soluos. Pošu leluos solys - Rekova (pogosta centrys), Škilbāni, Upeite.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceli Vileks-Kuorsova (P45) i Dubļova-Cierpīne (P46), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Škilbānu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škilbani" Rekovys solā (LV-4587).
Svareņu pogosts
Svareņu pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts. Pogosta vīneiguo skūla Labīšu pamatskūla aizdareita.
Viesture
Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys padūmu saimisteibys „Ceiņa” teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži
Svareņu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.
Solys
Svareņu pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos. Pošu leluos solys — Svareni, Bunčova, Kairiši, Luoci, Panova.
Transports i saiteibys
Svareņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Dabra” Svareņu solā (LV-5698).
Nūruodis
Kategoreja:Svareņu pogosts
Botsvana
Botsvana irā vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Gaborone. Puolejis 581 730 km² pluotā dzeivoj vaira kai 1.8 milijoni dzeivuotuoju, i ite 47-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Jaunannys pogosts
Jaunannys pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Jaunanna.
Burtinīka pogosts
Burtinīka pogosts irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Burtinīks.
Teiklavītys
Kategoreja:Burtinīka pogosts
Ingrida Tārauda
Ingrida Tārauda (dzymuse 1971 goda juņa 30 dīnā Rēznis rajona (niule — Rēznis nūvods) Drycānu pogosta Kuzmu solā) — latgalīšu ailineica, lirike. Davuse zeimeigu īlicīni latgalīšu lirikys raisteibā, siņtezādama latgalīšu literarū tradiceju ar myuslaiceigom izsaceibys formom.
Biografeja
Vuicejusēs Drycānu vydškolā, studiejuse Daugpiļs Universitetā filologeju. Darejuse Vacstrūžānu pamatškolā, Cyskodu vydsškolā, Cyskodu bārnunomā, Gaujīnis vydsškolā. Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts, Valentins Lukaševics i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdre nu 2007 gods.
Literaruo darbeiba
Pyrmuo publikaceja – dzeivuļs baļtīšu volūdā laikrokstā Latvijas Jaunatne 1987 godā. Pyrmuo leluokuo publikaceja (latgalīšu volūdā) — jaunūs autoru kūplasīnī Pagrauda (1999). Ailis taipoš publicātys laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts, aļmanahūs Rēzekne i Luna, latgalīšu poezejis antologejuos (Latgalīšu dzejas antologija (2001, sast. V. Valeinis), i Susātivs (2008, sast. I. Šuplinska), škārsteikla laikrokstā LaKuGa i cytur. Sovi lirikys lasīni - Vīgla byušonys ironeja (2000) i Izdadzynuota sirds (2001).
Poezejai soveigi pasauļa dazinis paradoksi, iņtimūs puordzeivuojumu atspeidīni. Izsaceiba dobyska i breiva, liriskuo varūne pasamona dūt i jimt vīnulaik - atsaļaudama runuot ap sovu dobyskū sīvīteibu.
Kepovys pogosts
Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.
Viesture
Viesturiskai Kepovys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Osyuna pogostā. 1945 godā Osyuna pogostā īstateja Kepovys solys padūmi. 1954 godā Kepovys solai daškiera likvidātū Apaļu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Dzeivuotuoji
Kepovys pogostā dzeivoj 261 ļauds, nu jū 67,1% latvīšu, 13,3% krīvu i 10,4% boltkrīvu.
Solys
Kepovys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos. Pošu leluos solys - Apali, Neikšāni (pogosta centrys), Lukšova.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Kepovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kepova" Neikšānu solā (LV-5677).
Nūruodis
Kategoreja:Kepovys pogosts
Zimbabve
Zimbabve (anglīšu volūda: Zimbabwe) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Harare. Zimbabvis 390 757 km² pluotā dzeivoj vaira kai 12 milijoni dzeivuotuoju, i ite 60-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Jaunolyuksnys pogosts
Jaunolyuksnys pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Kolbergis.
Nūruodis
Kategoreja:Jaunolyuksnys pogosts
The Rolling Stones
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Līpnys pogosts
Līpnys pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Līpnā.
Šiprage
Šiprage (bosnīšu, horvatu: Šiprage; serbu: Шипраге) irā steiba Bosneja i Hercegovina, Europā.
Angola
Angola, oficialai Angolys Republika (República de Angola) irā vaļsteiba Afrikā. Angolys golvysmīsts irā Luanda. Angolys 1 246 700 km² pluotā dzeivoj vaira kai 25 milijoni dzeivuotuoju, i ite 23-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Šiprage
Verīs taipoš
Kategoreja:Bosneja i Hercegovina
Valeņtins Lukaševičs
Biografeja
Beidzs Rēznis 5 vydsškolu (1986), Daugpiļs Universitetu (bakalaura grads 1993, magistra grads 1996). Nu 1993 gods dora Daugpiļs Universitetā par vuiceituoju. 2008 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju Latgalīšu 20 godusymta proza Latgolys literariskajā pluotā. Niule Daugpiļs Universiteta docents, vuica literaturu.
Premeja (filma, 1974)
"Premeja" (krīvu: "Премия") irā padūmu muokslys filma, uzjimta 1974 godā.
Valeņtins Lukaševičs
Literaruo darbeiba
Pyrmuo publikaceja – Rēznis rajona laikrokstā Darba Karogs 1989 g. Dzeivuli publicāti laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, laikrokstā Mōras Zeme, žurnalā Jaunuo Dzeive, almanahā Luna, latgalīšu jaunūs literatu kūplasīnī Pagrauda (1999) i ct. Caur sovu pyrmū gruomotu Seppuku iz saulis vādara (1995, kūpā ar Oskaru Seikstu) devs kvalitativai jaunu pagrīzīni latgalīšu poezejā – i tematikys, i muokslyskuos izsaceibys, i auteņtiskuos volūdys vierteibu lītuojuma zinē. Pīrakstejs pyrmū postmodernizma romanu latgalīšu literaturā Valerjana dzeive i redzīni (1996, kūpā ar Oskaru Seikstu)
Premeja (filma, 1974)
Sižets
Filmys darbeiba nūteik Padūmu Savīneibā, septeņdesmitojūs godūs. Pirms kuortejuos partejis komitejis sanuoksmys biuvnīceibys trestā, filmys golvonais varūņs brigadīrs Vasiļs Potapovs paziņoj, ka jou brigāde otsokuos nu premejis par izdareitū dorbu. Taids lāmums roda naizpratni nu partejis komitejis pusis. Rūdas streids i filma paruoda brigadīra i partejis bīdru osu diskisiju por tū, vai biuvnīceibys objektā vyss tīk dareits gūdeigi i piec lobuokuos sirdsapziņys.
Valeņtins Lukaševičs
Literaruo darbeiba
Latgalīšu rokmuzykants Sovvaļnīks 2009 i 2011 godā izlaids ar Valeņtina Lukaševiča vuordim komponātys dzīsmis.
Premeja (filma, 1974)
Fiļmiešona
Tai kai golvonuos lūmys atveiduotuojs Jevğēnijs Ļeonovs filmys uzjimšonys procesā struodova pi citym projektim Reigā, vyss fiļmiešonys process tyka puorcalts nu dīnvidu reģionim iz Baļteju.
Valeņtins Lukaševičs
Literaruo darbeiba
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Premeja (filma, 1974)
Teiklavītys
Kategoreja:Filmys Kategoreja:Padūmu Filmys
Oskars Seiksts
Oskars Seiksts (dzims 1973 g. novembra 15 d. Rēznē) – latgalīšu ailinīks, rakstinīks, literaturys kritiks, latgalīšu postmodernuos literaturys aizsuociejs. Darejs lelu ītaku cytim myuslaiku latgalīšu autorim – Ingridai Tāraudai, Valeņtinam Lukaševičam, Līgai Rundānei, Juoņam Ryučānam, Līgai Gagainei-Deksnei (Leigai Seikstai) i ct.
Biografeja
Beidzs Rēznis 5 vydsškolu, vuicejīs Rēznis Augstškolā. Dzeivoj Rēznē i Rēznis nūvodā. Latvejis rakstinīku savīneibys bīdris nu 1998 gods.
Literaruo darbeiba
Dzeivuļus jiems raksteit vydsškolys laikā. Pyrmuos publikacejis – Rēznis rajona laikrokstā Darba Karogs (1990) i Mōras Zeme (1991). Dzeivuli, eisproza, rakstīni ap latgalīšu volūdu i literaturu nūdrukavuoti laikrokstūs Latgolas Bolss, Zemturs, žurnalā Jaunuo Dzeive, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars i cytur.
Caur sovu pyrmū gruomotu Seppuku iz saulis vādara (1995, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču) devs kvalitativai jaunu pagrīzīni latgalīšu poezejā – i tematikys, i muokslyskuos izsaceibys, i auteņtiskuos volūdys vierteibu lītuojuma zinē. Pīrakstejs pyrmū postmodernizma romanu latgalīšu literaturā Valerjana dzeive i redzīni (1996, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču). Kūplasīnī Pagrauda (1999) publiciejs vierteigys esejis, pasūleidams novatorisku, myuslaiceigu pasavierīni iz latgalīšu literaturys viesturis.
Ar Oskara Seiksta vuordim komponātys dzīsmis 2009 i 2011 godā izlaids Latgalīšu rokmuzykants Sovvaļnīks (īguoja albumūs Sūpluok i Bolts susātivs).
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Ievilis pogosts
Teiklavītys
Kategoreja:Ievilis pogosts
Malīnis pogosts
Malīnis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Brenci.
Studiņs
Studiņs aba studzine, aba steivineica - sakreciejs, sasteivynuots galis voi zivs izvyrums ar pīdavom, tradicionals latgaļu iedīņs. Parostai Latgolā studini taisa nu cyukys, teļa i vuškys kuoju i golvys dalis, tok, pīvadumam, pa Daugovys molai dzeivojūšī latgali tradicionalai vard studini i nu soma (Silurus glanis).
Soma studiņs
Studiņam vysuluobuokī mozī somi, kurī sver ni vaira kai 1 kg. Somu sagrīž gobolim, pamat ar vysu uodu i mugorkauli, nu golvys izgrīž viņ žaunys. Vysu līk vardpūdeņā mozā iudinī, damat suoļa, pypyru, garžu. Kod zivs meiksta, salīk mozūs trauceņūs, puorlej ar puorkuostu buļjonu. Kod buļjons sasteiviejs, studiņs gotovs.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Gjodollo Piļs
Gjodollo piļs (vengru: Gödöllői Királyi Kastély, vuocīšu: Schloss Gödöllő) iraid piļs Gjodollo mīstā, Vengrejā. Calta 1740 godā i saukta por Vengrejis Versaļu, tei beja Austrejis imperatoris Eļizabetis īcīneituokuo piļs.
Viesture
Piļs ceļtnīceiba beja suokta 1733 godā piec vengru aristokrata Antaļa Grasalkoviča (1694–1771) pasiutejuma. Piec septeņim godim piļs ceļtnīceiba tyka pabeigta i tei pīdarēje Grasalkoviču dzymtai ļeidz 1841 godam. 1867 godā piļi sovā eipašumā puorjāme Vengrejis vaļdeiba i tei kļuva por rezidenci Vengrejis karaļam i karaļiskajai saimei.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Baroka piļs Kategoreja:Vengreja
Kaunota
Kaunota irā sola Rēzeknis nūvodā, Kaunotys pogosta centrs. Izvītuota storp Kaunotys azaru i Pārtovys upi natuoļi nu autoceļa P55 28 km nu nūvoda centra Rēzeknis i 274 km nu Reigis.
Apdzeivuoto vīta izaveidojuse ap bejušū Kaunotys muižis centru. 1925. godā Kaunotai pīškeirts bīzi apdzeivuotis vītys (solys) statuss. Kaunotā darbojās pogosta puorvalde, vydskūla, bārnuduorzs, tautys noms, bibļioteka, ambulance, divi veikali.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Kaunatys pogosts
Iron Maiden
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Coldplay
thumb|Coldplay (2009) Coldplay — 1996 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Londona.
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Juoņs Ryučāns
Juoņs Ryučāns (pa eistynajam vuordam Ivars Magazeiņs; dzims 1962 g. marta 27 d. Rēznis nūvoda Vīmyna pogostā) – latgalīšu ailinīks, puorvārsuojs, publicists, ļaudyskais dareituojs. Atmūdys laikā aktivai vadynuojs latgalīšu literaruos volūdys i kulturyskuos dzeivis atdzimšonu.
Biografeja
Vuicejīs Maltys vydsškolā, beidzs Latvejis Universiteta Uorzemis volūdu fakuļtetu (1985), Ventspiļs augstškolā dabuojs puorvārsuoja specialiteta. Darejs laikrokstā Daugavpils Vēstnesis, laikroksta Diena Daugpiļs birojā, Daugpiļs mīsta pošvoldā. Dorbuojīs žurnalā Jaunuo dzeive, laikrokstā Latgolas Bolss. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris nu 2006 gods. Div dāli (dveini).
Literaruo darbeiba
Publikacejis - suocūt nu 20 gs. 80-tūs godu beigu laidīņūs Katōļu Dzeive, Mōras Zeme, Jaunuo Dzeive, Latgolas Bolss, Daugavpils Vēstnesis, Latgales Laiks, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts i cytur.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Pūstinis pogosts
Pūstinis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts Pūstinis solā, klubs, feļčeru punkts, pansionats i dīnys centrys Skuku solā i biblioteka Joninu solā. 1999 godā Pūstinis poamatškolai daškiera Skuku suokuškolu, partū tān pogostā tik vīns vuiceibu īstots.
Viesture
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži
Pūstinis pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Pūstinis pogostā dzeivoj 1030 ļauds, nu jū 25,4% latvīšu, 46,7% boltkrīvu i 19,2% krīvu.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pūstinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pūstine" (LV-5666).
Nūruodis
Kategoreja:Pūstinis pogosts
Jevğēnijs Ļeonovs
thumb|2001 goda postmorka ar Jevģēnija Ļeonova portretu. Jevğēnijs Ļeonovs (krīvu: Евгений Павлович Леонов; pīdzims 1926 goda rudiņa m. 2.d, nūmyrs 1994 goda jaunagoda m. 29.d) beja padūmu kina i teatra aktīrs.
Dzeive
Dzimis Moskovā, Jevğēnijs Ļeonovs Ūtruo Pasauļa Kora laikā ar vysu saimi struodova īrūču i aviacejis ryupneicā. Piec kora beiguom, jis suoka vuiceitīs Moskovys Muokslys Teatra skūlā.
Dorbs
Ļeonovs suoka sovu teatra darbeibu ar lūmom vītiejo mārūga teatrūs. Nu 1948 ļeidz 1968 godam jis uzastuoja Konstantina Staņislavska teatrī. Tod jis sešus godus beja Moskovys Vladimira Majakovska teatra aktīrs ļeidz 1974 godā, Ļeonovs puorguoja uz teatri Ļenkom. Tur jis struodova vysu sovu atļikušū teatra karjeru.
Aktīra karjera kinā beja cīši darbeiga. Jis jāme daļeibu vaira nakai 100 filmuos, gon kai aktīrs, gon kai lūmu īrunuotuojs. Ļeonova zinuomuokū filmu storpā iraid taidys filmys, kai - "Veiksmys dženteļmeni", "Rudiņa maratons", "Boltkrīvejis staceja", "Kin-dza-dza!, "Premeja" i "Afoņa". Aktīra talants ļuove Ļeonovam veiksmeigi īzajust gon vīnkuoršu i jautru tālu lūmuos, gon paruodeit sevi drāmys pilnuos filmuos.
Teiklavītys
Kategoreja:Aktīri
Jevģenijs Urbanskis
Jevğēnijs Urbanskis (krīvu: Евгений Яковлевич Урбанский) (pīdzims 1932 goda svacainis m. 27.d - nūmyrs 1965 goda solnys m. 5.d) - beja padūmu kina i teatra aktīrs, labi zinuoms piec sovys lūmys filmā "Komunists".
Dzeive
Dzimis Moskovā, partejis darbinīka Jakova Urbanska (1904—1958) i teļefonistis Poļinys Urbanskys (1906—1991) saimī, Jevģēnijs Urbanskis kļuva por aktīri vuiceibu laikā Školā-studejā MHAT, kuru jis pabeidze 1957 godā. Juo tāvs beja represāts 1938 godā i kaidu laiku Urbansku saime dzeivova mīstā Inta, Komi republikā.
Dorbs
Urbanska karjerai beja cīši veiksmeigs suokums. Jis beja golvonais varūņs 1957 goda filmā "Komunists", kura piec goda sajēme gūda diplomu Venecejis kinofestivalā. Filma cīši patika padūmu skateituojim i tys paļeidzieja Urbanskim īmantuot skateituoju ļūbesteibu. Piec veiksmeiguos debijys, Urbanskis turpinova aktīvi struoduot pi teatra lūmom ļeidz 1958 godā jam tyka pīduovuota golvonuo lūma Gregora Čuhraja filmā "Balāde por karaveiru". 1960 godā Urbanskis nūspēļēje golvonū lūmu veļ vīnā Čuhraja filmā "Teiruos debess". Filma beja cīši populāra Padūmu Savīneibā i ļeidz myusu dīnom tei iraid vīna nu skateituokojom padūmu filmom ar 41,3 miļjonim skateituoju.
Urbanska aktīra karjera beja veiksmeiga, tūmār eisa i apruovuos jei traģiski 33 godu vacumā, kod jis pīsadaļeja filmys "Direktors" uzjimšonā. Vīnā nu epizodem jam beja juobrauc krovys mašinē i juoizpiļdej griuts triks, kod mašinei beja juopalac virs smiļšu paugurim. Ūtruo dubļa laikā mašiņe avareja i aktīrs nūmyra pa ceļam uz sļimneicu.
Teiklavītys
Kategoreja:Aktīri
Vacatis pogosts
Vacatis pogosts irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Vacate.
Metallica
thumb|Metallica (2017) Metallica — 1981 godā dybynuota Amerikys grupa.
Pink Floyd
thumb|Pink Floyd Pink Floyd — 1965 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Rancānu pogosts
Rancānu pogosts irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Rancāni.
Kolnacempu pogosts
Kolnacempu pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Kolnacempi.
Deep Purple
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Danīšu volūda
Danīšu volūda (dansk) irā vīna nu germanu volūdim, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Danejis, daniski runojūšuos Grenlandejis i Fareru Solu, kai i mozumgrupys Šlezvigā-Holšteinā, Vuocejā. Jei irā dzymtuo volūda 5,5 milijonim cylvāku.
Mozambika
Mozambika ( portugāļu: Moçambique) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Maputo. Mozambikys 801 590 km² pluotā dzeivoj vaira kai 22 milijoni dzeivuotuoju, i ite 35-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Annys pogosts
Annys pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Anna.
Nūruodis
Kategoreja:Annys pogosts
Madagaskars
Madagaskars (malgašu: Repoblikan'i Madagasikara, ) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Antananarivo. Madagaskara 587 041 km² pluotā dzeivoj vaira kai 21 milijoni dzeivuotuoju, i ite 47-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Nimfenburgys Piļs
thumb|450x450px|￼￼Nimfenburgys piļs fasads Nimfenburgys piļs iraid baroka stila piļs Vuocejā, atsarūn Bavārejis nūvoda golvysmīstā Minhenī.
Grybuli
Grybuli var zeimuot:
Nimfenburgys Piļs
Viesture
Tulkuojumā piļs nūsaukums nūzeimej "Nimfu piļs" i tei iraid vīns nu golvonajim Minhenis turisma objektim. 1664 godā, Bavārejis kūrfirsts Ferdinands Mareja pasiuteja piļs ceļtnīceibu itaļīšu arhitektam Agostam Bareļļi. 1675 godā piļs golvonais paviļjons tyka pabeigts.
Mitologeja
thumb|350x350px|Sanū norvegu mitologejis īdvasmuota Pītera Nikolaja Arbo glazna. Mitologeja (greku: μυθολογία) iraid zinuotne, kura pietej pasauļa tautu mitus, jū legendys i folkloru.
Nimfenburgys Piļs
Piļs parks
thumb|300x300px|￼￼Nimfenburgys piļs parka 1802 goda plans 200 gektaru ļeluo piļs parka dizains i stils tyka maiņeits vairuokys reizys. Īsuokumā, tys beja radeits pranču stilā, tod pourtaiseits piec itaļīšu mūdis i 19 godu simtenī parks tyka pi sova beidzamuo izskota anglīšu stilā.
Mitologeja
Izceļsme
Vourds mitologeja iraid cieļīs nu sangreku volūdys μυθολογία, kas tulkuojumā nūzeimej stuosts, legenda i stouostu stuosteišona. Laikam ajūt, mitologejis termins tyka aizjimts nu greku volūdys i tū suoka izmantuot Sanajā Rūmā. Tamdieļ, rūmīšu mitologejis varūņi i motivi iraid cīši ļeidzeigi sangreku mitologejai. Greku kultura beja īdvasmys olūts deļ jū antīkajim rokstnīkim i jū dorbim.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Mitologeja
Nimfenburgys Piļs
Teiklavītys
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuocīšu piļs Kategoreja:Baroka piļs
Muolupis pogosts
Muolupis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Muolupe.
Rundānu pogosts
Rundānu pogosts — Ludzys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.
Volmīrys pogosts
Volmīrys pogosts irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Vonogi.
Queen
thumb|Queen Queen — 1970 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Muorkaļnis pogosts
Muorkaļnis pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Muorkaļne.
Led Zeppelin
thumb|Led Zeppelin (1975) Led Zeppelin — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Londona.
Zambeja
Zambeja (anglīšu: Republic of Zambia) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Lusaka. Zambejis 752 618 km² pluotā dzeivoj vaira kai 12 milijoni dzeivuotuoju, i ite 39-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Led Zeppelin
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Zeļteņa pogosts
Zeļteņa pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Zeļteņš.
Aluojis pogosts
Aluojis pogosts irā Aluojis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Aluoja.
Teiklavītys
Kategoreja:Aluojis pogosts
Black Sabbath
thumb|Black Sabbath (1999) Black Sabbath — 1962 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Birmingham.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Kūkles
200px|thumb|right|Latvejis posta 2014. goda postmarka, uz kurys paruodeitys 11-steigu Latgolys kūkles thumb|200px|right|Kūklātuoja Laima Jansone
Kūkles (latvīšu: kokles) aba kūkle (kokle) irā vacs latvīšu steigu muzykys instruments ar radneigim instrumentim Baļtejis jiuras dīnavydaustrumu apleicīnē — lītaunīku kanklem (kanklės), igauņu kanneli (kannel), lībīšu kāndlu, suomu kanteli (kantel) i krīvu gusļim (гу́сли). Kūklem irā diveji veidi — Latgolys aba „lelās” kūkles ar 7—11 steiguom (vysbīžuok 9) i „spuornu” — kūklys korpusa pagarinūjomu piec tapeņu linejis — i Kūrzemys aba „mozās” kūkles ar 5—7 steiguom.
Nu 2003. goda par gūdu pazeistomojam latgaļu kūkļu meistaram Donatam Vucynam bīdreiba „Latgaļu sāta” kotru godu Dekšuoru pogosta „Madžuļūs” reikū kūklātuoju saītu, kur īsarūd kūklātuoji i kūkļu entuziasti nu vysys Latvejis.
Uorejuos nūruodis
Kategoreja:Muzykys instrumenti
Braslovys pogosts
Teiklavītys
Kategoreja:Braslovys pogosts
Jeru pogosts
Jeru pogosts irā Rūjīnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Jeri.
Tanzaneja
Tanzaneja (anglīšu: Tanzania) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Dodoma. Tanzanejis 945 203 km² pluotā dzeivoj vaira kai 43 milijoni dzeivuotuoju, i ite 31-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Ipika pogosts
Ipika pogosts irā Rūjīnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Ipiks.
Nūruodis
Kategoreja:Ipika pogosts
Judas Priest
thumb|Judas Priest (2014) Judas Priest — 1969 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Birmingham.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Uriah Heep
thumb|Uriah Heep (1977) Uriah Heep — 1969 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Breivzemnīku pogosts
Breivzemnīku pogosts irā Aluojis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Puikule.
Teiklavītys
Kategoreja:Breivzemnīku pogosts
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsskūla, muzikys i dailis skūla, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts. Indrys pogostā div bazņeicys — Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Viesture
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža. 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos. Pošu leluos solys — Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Puotarnīki (A6). Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs—Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs—Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Indreica” (LV-5664).
Nūruodis
Kategoreja:Indreicys pogosts
Staicelis pogosts
Staicelis pogosts irā Aluojis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Staicele.
Argeņtina
Argeņtina, oficialai Argeņtinys Republika (República Argentina) irā vaļsteiba Latiņamerikā.
Vylpulkys pogosts
Vylpulkys pogosts irā Rūjīnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Vylpulka.
Lūdis pogosts
Lūdis pogosts irā Rūjīnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Lūde.
Cyskuodu staroveru cierkva
250px|thumb|right|Cyskuodu cierkva 2004 goda vosorā Cyskuodu staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Rēzeknis nūvoda Sylmolys pogostā. Atsarūn Cyskuodu solā, natuoli nu Cyskuodu azara. Cierkva irā vīteja māra sorgojamais arhitekturys pīminieklis.
Viesture
Cyskuodu staroveru cierkva pastateita 18 godusymta pyrmajā pusē. 20 godusymta suokuos nomā nūtyka guņsnalaime, tok 1905 godā atjaunynuots, dora i myuslaikūs. Sylmolys pogostā irā vīna nu pošu lelū staroveru parapeju Latgolā. Dūmuot, ka tei bejuse vīna nu pošu vacū staroveru cierkvu Latgolys soluos.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys staroveru cierkvys Kategoreja:Rēzeknis nūvods
Radiohead
thumb|Radiohead Radiohead — 1985 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Oxfordshire.
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Pantera
thumb|Pantera Pantera — 1981 godā dybynuota Amerikys grupa.
Linderhofys piļs
thumb|260x260px|Linderhofys piļs fasads Linderhofys piļs (vuocu: Schloss Linderhof) - rokoko stila piļs Vuocejā, Bavārejis nūvodā. Calta Bavārejis karaļa Ļudviga II vaļdeišonys laikā.
Viesture
Piļs tyka calta nu 1870 goda ļeidz 1874 godam piec Bavārejis karaļa vēļmis, bet tuos īkšdorbi tyka pabeigti 1886 godā. Karaļs Ļudvigs II, Bavārejis Karaļs smēļe īdvasmu nu pranču karaļa Ļudviga XIV, saukts iraid por Sauļis karaļi. Linderhofys piļī var īraudzeit vairuokus elementus, kuri atguodynoi Versaļis piļi. Sauļa, kai pranču absoļutisma simbols iraid bīži izmantuots piļs ustubu dekoracejuos.
Interjers
thumb|260x260px|Karaļa Ļudviga II guļamustuba Lai gon piļs plateiba nav ļela, tuos interjers iraid cīši boguoteigs. Daudzi nu graznū ustubu elementim tyka veiduoti godim iļgi Eiropys lubuokū meistaru rūkom. Karaļa guļamustubys sīnu kūka dekoraceju radeišona aizjēme meistarim pīcus godus. Vairuokuos ustubuos iraid attāluota pranču golma dzeive i pi sīnom var īraudzet golma dāmu portretus.
Teiklavītys
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Vuocīšu piļs
Malaveja
Malaveja (anglīšu:Malawi)  - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Malavejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 14.9 milijoni dzeivuotuoju, i ite 99-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Konga Demokratiskuo Republika
Konga Demokratiskuo Republika (, kituba: Repubilika ya Kongo Demokratik, svahili: Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo, lingala:  Republiki ya Kongó Demokratiki, tshiluba: Ditunga día Kongu wa Mungalaata)  - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Puolejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 71.7 milijoni dzeivuotuoju, i ite 11-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Dignuojis pogosts
Dignuojis pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Dignuoja.
Nūruodis
Kategoreja:Dignuojis pogosts
R.E.M.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Dunovys pogosts
Dunovys pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Dunova.
Nūruodis
Kategoreja:Dunovys pogosts
Brazileja
Brazileja irā vaļsteiba Dīnavydu Amerika.
Genesis
thumb|Genesis Genesis — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Godalming.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Kolna pogosts
Kolna pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Vydssola.
Leimaņu pogosts
Leimaņu pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Mežagaļs.
UFO
thumb|UFO UFO — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Namibeja
Namibeja (anglīšu i vuocīšu: Namibia, afrikandu: Namibië) irā vaļsteiba Afrikā. Namibejis golvysmīsts irā Vindhuka. Namibejis 825 418 km² pluotā dzeivoj vaira kai 2 milijoni dzeivuotuoju, i ite 34-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Cream
thumb|Cream Cream — 1966 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.
Diskografeja
Kategoreja:Muzyka
Uobeļu pogosts
Uobeļu pogosts irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Brodi.