cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siejamais lyns
Lynu kultura Latgolā
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Ņukšu pogosts
Ņukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.
Siejamais lyns
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Auguoji
Ņukšu pogosts
Rūbeži
Ņukšu pogosts tur rūbežu ar:
Buļbu dasys
Buļbu dasys irā tradicionals latgaļu iedīņs.
Poļarrots
thumb|Pūstumu poļarrats Poļarrots irā paraleļs sevkurā nu planetys pusrutuļu, aiz kuruo iz geografisku poļa pusi irā taida teritoreja, kur koč div reizis par godu nanūteik dīnnakts gaišuo i tymsuo laika meitovys. Apgabaļūs aiz poļarrota saule koč vinu reizi zīm naizlāc (t. i., nasabeidz poļaruo nakts) i koč vinu reizi vosor nanūsalaiž (t. i., nasabeidz poļaruo dīna). Kū tyvuok da poļam, tū poļaruo nakts i poļaruo dīna garuoka.
Buļbu dasys
Sataiseišonys parāds
Buļbis nūskut i sagrīž voi satarkavoj iz rupys tarkys, smolkai sagrīž cyukys gali i cybuli. Damat suoļa i pypyru. Vysu cīši samaisa i pylda brangai izteireituos cyukys zornuos i pasirdī. Cap kū tik izkurynuotā ceplī iz pluocis apmāram 45 mynoti. Vys par šaļti sadūrsta ar sokumenim, kab dasys napleisuotu. Svareigai naizjimt uorē par agri! Vajag izjimt viņ tūlaik, kod pasadarejuse eistyn bryuna gorūzeņa. Da goldam padūd korstys ar kriejumu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Poļarrots
Zemis poļarroti
Zemis poļarrotu geografiskuos koordinatys (plotums):
Aleits
Kategoreja:Lītovys mīsti
Poļarrots
Zemis poļarroti
Pūstumu poļarrots īt caur Krīveju, Aļasku (ASV), Kanadu, Grenlaņdeju (Daneja, Suomeju, Norvegeju, Zvīdreju, i cīši mozu jiursolu pa pūstumu pusei nu Islaņdejis.
Dīnavydu poļarrots īt caur Antarktidu.
Medņovys pogosts
Medņovys pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys "Sauliszīds" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.
Latgolys rysa
Latgolys rysa - pīna virīņs ar buļbu skaideņom, tradicionals latgaļu iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Galis mašinē samaļ navyrtys buļbis (pa 2 buļbys sevkuram āduojam) i nūskoloj nu jūs stērkeli: aplej ar soltu iudini i jū nūlej, i tai nazcik reižu. Samoltuos buļbis ber korstā pasuoleitā iudinī i pavards mynoti pīci, dasaverūt, kab naizškeistu. Tūlaik dalej pīna, i virīņs gotovs.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Medņovys pogosts
Viesture
1945 godā Abrinis apleiciņa Vileks pogostā īstateja Medņovys solys padūmi. Medņovys sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1959) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). 1954 godā Medņovai davīnova likvidātū Vyduču solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži
Medņovys pogosts tur rūbežu ar:
Zacerka
Zacerka aba zacirka - pīna virīņs ar mozom kļockeņom, tradicionals latgaļu iedīņs, pazeistams taipoš Lītovā, Boltkrīvejā, Ukrainā i Puolejā.
The Beatles
Albumi
Kategoreja:Muzyka
UNS
UNS (ukr.:Український Національний Союз) — Ukrainys nacionalestu oganizaceja.
Miļtinīks
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
UNS
Teiklavītys
Kategoreja:Politika
Jezuiti
right|175px|thumb|Jezuitu gerbs. Jezuiti aba Jezus bīdreiba irā katuoļu bazneicys ordyns, kas īstateits 1534 godā. Ordyna dybynuotuojs beja spanīšu brūniskungs Ignacejs nu Lojolys. Golvonais snāgs — katuoļu ticeibys izplateišona i nūstyprynuošona. Latvejā ordyns apsamete 16 godusymtā.
Olūti
Kategoreja:Religeja
Ņukšu pogosts
Iudini
Upis:
Ezs
Ezs, parostais ezs  irā kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys — boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši — tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā. Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli — pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Ņukšu pogosts
Iudini
Pogosta teritorejā 13 azaru. Pošleluos Iudiņtveris:
Ezs
Izavierīņs
Augums 230—280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800—1200 g. Dzymdynoj 3—8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Ņukšu pogosts
Iudini
Pūri i peisi:
Ezs
Dzeivisvītys
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā — suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Ņukšu pogosts
Dzeivuotuoji
Ņukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).
Ezs
Paplateiba
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Ņukšu pogosts
Solys
Ņukšu pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos. Pošu leluos solys - Belomoiki, Gaveiki, Juzefinova, Ņukši, Pylda.
Ezs
Paplateiba
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.
Ņukšu pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Ezs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ņukšu pogosts
Transports i saiteibys
Ņukšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Ņukši" pogosta centrā (LV-5730).
Nūruodis
Kategoreja:Ņukšu pogosts
Medņovys pogosts
Doba
Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.
Iudini
Iudiņtveris:
Solys
Medņovys pogosta ļauds dzeivoj 31 solā. Pošu leluos solys - Semanova (pogosta centrys), Rači, Vyduči.
Auzu keisieļs
300px|thumb|right|Bļūdeņa auzu keisieļa ar burku [[pīns|pīna]]
Auzu keisieļs — latgaļu iedīņs, cīši vīglai i liešai sataisoms iedīņs. tok aizprosa laiku.
Sataiseišonys parāds
Treis dīnys aiz agra traukā samārc auzys — aplej ar iudini i pastota syltā vītā, kab aizskuobtu. Kod atsarūn putys, tūlaik auzys līk vardpūdā i sasylda, piec caur sīteņu voi marli puorkuoš. Dabuotū bīzumu karsej i nūtaļ maisa, cikom keisieļs sabīzej. Dreiži salej korstu bļūdeņuos, pamat, kab sasteivātu. Izīt keisieļs ar skuobonu garžu. Ād atsaldātu, dadzer pīna.
Medņovys pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Auzu keisieļs
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Medņovys pogosts
Transports i saiteibys
Medņovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Medņova" Semanovys solā (LV-4586).
Mārsrogs
Mārsrogs irā sola Latvejā, Kūrzemē, Talsu nūvodā, Mārsroga pogosta centrys.
Kategoreja:Mārsroga pogosts Kategoreja:Talsu nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys Kategoreja:Latvejis pogostu centri
Zacerka
Sataiseišonys parāds
Myltus sajauc ar ūlu, suoli i cukru. Nu dabuotuos meiklis, viļojūt pierstūs, taisa mozys slūksneitis i līk vyrtu pūdā ar nadaudzi iudiņa, piec dalej kluot pīna. Var likt par reizi pīnā, viņ tūlaik vajag nūtaļ maiseit. Zacerku da goldam padūd ar svīstu.
Vytrūps
thumb| Veirīša vytrūps Vytrūps — cylvāka voi dzeivinīka auguma vydyskuo (nu biologejis redzīņa) daļa, kuramā naīīt golva, koklys, lūcekli i (dzeivīnīku gadīnī) aste.
Vytrūpa dalis
Vytrūps sasadola iz četru daļu:
Lelumam ļaužu vydtrūpa vysušauruokuo daļa irā jūzmiņs.
Kategoreja:Anatomeja Kategoreja:Zoologeja
Kukuleiši
Kukuleiši - myltu rutuleiši ar saldynuotu iudini. Tradicionals latgaļu Zīmyssvātku iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Izvard iudiņa, jū saldynoj ar madu ci cukru i atsaļdej. Nu myltu saveļ rutuleišus i ād kūpā ar saldynuotū iudini.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Alšvangys nūvods
Alšvangys nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē, sasadorūšs nu vīna pogosta — Alšvangys pogosta.
Brīžucīma pogosts
Brīžucīma pogosts — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Brīžucīma pamatskūla, biblioteka, tautys noms i feļčeru punkts.
Rūbeži
Brīžucīma pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Brīžucīma pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys
Brīžucīma pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos. Pošu leluos solys — Gryušļova (pogosta centrys), Augstasyls, Aussola, Bielini, Brieksīne, Cierpīne, Čilipīne, Dambergi, Pyušļova, Ploskīne, Stabļova, Štykunova,.
Luksemburgīšu volūda
Luksemburgīšu volūda (lëtzebuergesch Sprooch) irā germanu grupys volūda, Luksemburgis vaļsteibys volūda.
Kategoreja:Germanu volūdys
Iz ūgļu capta siļče
Iz ūgļu capta siļče irā tradicionals latgaļu iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Ka grib, izcaptū siļči var īlaist bļūdeņā ar ryugušnīku. Buļbis padūd pa sevim.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Dundaga
Dundaga irā sola Latvejā, Kūrzemē, Talsu nūvodā, Dundagys pogosta centrys.
Kategoreja:Dundagys pogosts Kategoreja:Talsu nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys Kategoreja:Latvejis pogostu centri
Sīvīts
thumb|400px| Kurys nakurys nu pasaulī vysucīšuok izslyvušūs sīvīšu Sīvīts  (anglīšu woman, latvīšu sieviete, krīvu женщина) – cylvāku (Homo sapiens ) škirys sīviškuos kuortys pīstuove. Termins sīvīte zeimoj saaugušu cylvāku, cikom meitine – sīviškuos kuortys bārnu. Folklorā i runysvolūdā sīvīts sauc taipat i par sīvu, buobu.
Kategoreja:Medicina
Borkovys katuoļu bazneica
thumb|right|Bazneica 2008 gods zīmā Borkovas Svāto Stanislava Romas katōļu bazneica ir katōļu dīvnoms Modyunis nūvoda Borkovas pogostā, Borkovas cīma centrā. Borkovas bazneica pīdar pi Romas katōļu Reigas metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Dīvanoms valsts ir aizsorgojams kulturys pīminieklis.
Draudzy voda pravests Viktors Petrovskis. Lelokī ticeigū svātki ir Lēldinis, Svāto Stanislava dīna o Svātos Annis dīna.
Viesture
Pyrmū katōļu kūka dīvanomu Borkovā pastateja 1793 godā Mikeļs Borhs Svāto Mikeļa Erceņgeļa gūdam. Bazneicā vadeja Varakļuonu jezuitu miseja i kūka dīvanoms beja atdareits 89 godus.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys katuoļu bazneicys
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) irā romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%). Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75 leidz 110 milijonim i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku. Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Romanīšu volūdys Kategoreja:Praņceja
Mežavydu pogosts
Mežavydu pogosts — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta dora taytys noms, Mežavydu i Raņču biblioteka, Mežavydu 1. pamatskūla Mežavydu solā i Mežavydu 2. pamatskūla Raņču solā. Katuoli pīdar Mežavydu Romys katuoļu parapejai.
Viesture
Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznekis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945. godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945. godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977. i Raņču solu. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži
Mežavydu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Mežavydu pogostā dzeivoj 1012 ļauds, nu jū 94,6% latvīšu, 3,3% krīvu i 0,6% boltkrīvu.
Solys
Mežavydu pogosta ļauds dzeivoj 72 soluos. Pošu leluos solys — Mežavydi (pogosta centrys), Mežavydu muiža (Ūtrī Mežavydi), Annysmuiža.
Nūruodis
Kategoreja:Mežavydu pogosts
Škeļtovys pravoslavu cierkva
250px|right|thumb|Svātuo Nikolaja cierkva 2011. goda rudinī Škeļtovys Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva — pravoslavu dīvanoms Aglyunys nūvoda Škeļtovys pogostā, Škeļtovys solys centrā. Cierkva pastateita 1836. godā ampira stilī — kvadrata forma ar četrim portikim, kas skaistyunuoti ar boltom kolonom i zamu, sferisku kupolu. Sovu originalū vierīni pagluobuse da myuslaikim. Vaļsteibys sorgojamais arhitekturys pīminieklis. 1996. goda zīmys mieneša 19. dīnā, 160 godu jubilejī, cierkva īstyprynuota. Tān Škeļtovys parapejai (i vēl četrom cytom) kolpoj Tāvs Mihails.
Škeļtovys parapejā 35 godus darejs Tāvs Vasiiļs Nazarevskais. Jis ar sovu asketizmu i lelu padīveibu īdvāsmuojs na tik pravoslavu, a i staroveru i katuoļu ļauds. Jis nūmyrs 1909. goda jaunagoda mieneša 6. dīnā (19. dīnā pa myuslaikim) pa iudiņa svieteišonai cierkvā dīvakolpuošonys drēbuos, sūpluok nazcik pravoslavu i staroveru ļaudim. Taida padīveiga nuove ļauds cīši īdvāsmuojuse. Tāvs Vasiļs paglobuots tīpat cierkvā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys pravoslavu cierkvys Kategoreja:Škeļtovys pogosts
Jūzmiņs
thumb| Cylvāka jūzmiņs Jūzmiņs  — cylvāka vādara daļa iz vyds kryuteždūba i bļūdkauļu. Lelumam ļaužu jūzmiņs irā vytrūpa vysušauruokuo daļa.
Sīvīts jūzmiņs parostai šauruoks kai veirīša, bez tuo, sīvītem jūzmiņa vīta parostai 2—3 cm augšuok puponys. Veirīšu vydā byun leluokys izškireibys: vīnim jūzmiņs augšuok, a cytim — zamuok puponys. Sīvītem jūzmiņs cik nacik plotuoks na veirīšim, vysa pyrma deļtuo, ka sīvītem plotuoki bļūdkauli. Kab jūzmiņs izavārtu tīvuoks, daudzejis sīvīts XVIII i XIX godusymtūs nosuoja korsetus i korsažus.
Jūzmiņa i gūrņu samāru saprūt kai jūzmiņa apleikmāru, saleidzynojūt ar gūrņu apleikmāru (apjamūt ūksta muskuļu vysuleluokū opolumu). Deļ veseliška auguma lobs jūzmiņa i gūrnu samārs skaituos <1,0 veirīšim i <0,85 sīvītem.
Kategoreja:Anatomeja
Stakaņs
Stakaņs aba stoks irā latgalīšu nacionalais iedīņs nu kaņapu i buļbu, a voi viņ nu grudynuotu kaņapu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Fraņcs Trasuns
right|200px|thumb|Fraņcs Trasuns Fraņcs Trasuns (1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.
Biografeja
Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.
Cikom Latgola bejuse Vitebskys guberņā, cīši ceikstiejīs par tīseibom izdūt gazetys latgalīšu volūdā ar lateiņu, a na kirelicys literim.
Jiems daļeibu 1917 goda lopu m. 9 i 10 d. Latgolys kongresa organiziešonā, kur sakstiejs dasaškieršonu cytim Latvejis kulturviesturiskim nūvodim, ībolsuots nu kongresa Latgolys Tamlaiceiguo Zemis Padūmē. Vīnulaik dorbuojīs Nacionaluos Tamlaiceiguos Padūmis komitetā, kas sastota Satversmis projektu.
1918 goda solnys m. 18 d. kai Tautys Padūmis bīdrys pīsadoluos Latvejis Republikys napavaļdeibys pasludynuošonā.
Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei.
Ruoja
Ruoja irā sola Latvejā, Kūrzemē, Talsu nūvodā, Ruojis pogosta centrys.
Fraņcs Trasuns
Biografeja
Pretivējīs Latgolys rusifikacejis i polonizacejis centīnīm, par kū arī ītics konfliktā ar cīši puolskuos katuoleibys vadeibu, 1926 godā piec papeiža Pija IX bullis atstateits nu katuoļu bazneicys. Mierst Reigā tai pošā godā ar sirdstrīku piec tam, kod tūp prodzeits nu Leldīnu dīvakolpuošonys Reigys Jākoba bazneicā.
Ruoja
Kategoreja:Ruojis pogosts Kategoreja:Talsu nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys Kategoreja:Latvejis pogostu centri
Fraņcs Trasuns
Biografeja
Juoņs Čakste par jū saciejs: „Fraņcs Trasuns īlyka Latvejis ģerbā trešū zvaigzni — Latgolu”.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Žurnals
Žurnali latgaļu volūdā
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals „Katōļu Dzeive”, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši „Dzeive”, „Zīdūņs”, „Sauleite”, „Latgolys Zemkūps”, „Ceinis Karūgs”. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja „Austra” (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).
Kategoreja:Viesteitivi
Livonejis korš
Livonejis korš (1558-1583) — beja korš por myusdīnu Igaunejis i Latvejis teritorejom Livonejā, kod Krīvejis Cariste īsaistejuos ceiņā pret Danejis-Norvegejis, Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys i Zvīdrejis Karaļistis savīneibu. Korš beidzuos ar ituos savīneibys uzvoru i Krīvejis Caristei nuocuos zaudēt dažys nu sovom teritorejom.
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste (latvīšu: Kurzemes un Zemgales Hercogiste, puoļu: Księstwo Kurlandii i Semigalii) — beja gercogiste myusdīnu Latvejis teritorejā nu 1561 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā. Tei beja Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys vasaļvaļsteiba.
Daugpiļs styprūtne
thumb|250px|Styprūtne nu putna skriejīņa Daugpiļs styprūtne, seņuok Dynaburga styprūtne , irā stilistiskai monumentals kara apsardzeibai paradzātu statņu komplekss Daugpilī, pa obejom pusem Daugovys upei. Klasicizma stiļa ansamblis, vaļstiskuos zeimeibys mīstustateibys i arhitekturys pīminieklis, vīneigais nu 19 godu symta bez zeimeigu puormeju izaglobuojs ituo tipa kara apcītynuojums Zīmeļu Europā. Daugpiļs styprūtne nomināta UNESCO Pasauļa puormaņtīņa objekta statusam dabuot.
Niccolò Cusano universitets
thumb|250px|Niccolò Cusano universitets - Roma Niccolò Cusano universitets (ital. Università degli Studi Niccolò Cusano - UniCusano) — vydtautyskai pīzeits universitets Roma, Italeja.
Basshunter
thumb|Basshunter (2008) Basshunter, Jonas Erik Altberg (dzims 1984 gods decembra 22 d. Halmstad) irā švedu muzykys producents i DJ.
Teiklavītys
Kategoreja:Muzykanti Kategoreja:Švedeja
Niccolò Cusano universitets
Īstateišonys gods 2006, Studentu skaits 10 225.
Daugpiļs styprūtne
Kategoreja:Daugpiļs Kategoreja:Militaruo arhitektura
Niccolò Cusano universitets
Teiklavīta
Kategorejis:Italeja universitets
Biblioteka
Biblioteka (nu (biblīos) – 'gruomota' i θήκη (tēke) – 'pagluobe') irā privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīvadumam, Skūlnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).
Raugeņa
Raugeņa - latgaļu nacionalais iedīņs (dzierīņs) nu rudzu myltu ar pīdavom. Sateikams Latgolā i seņuok latgaļu apdzeivuotuos zemēs Boltkrīvejā. Raugeņu var i dzert kai dzierīni.
Biblioteka
Kategoreja:Rokstineiba
Raugeņa
Skuobuo raugeņa
Vīnu litri rudzu myltu īrauga izškeidynoj vīnā litrī iudiņa. Smolkai sagrīztu lašini sacap ar cybulim. Pa sevim izvard pupys, juos meikstys izgolda i īlīk iudiņa i īrauga maisīnī, dabuotū masu izvard i dalīk ar cybulim sacaptuo lašiņa. Padūd da goldam ar buļbem.
Soldonuo raugeņa
Vīnu litri rudzu myltu īrauga izškeidynoj vīnā litrī iudiņa. Dalīk kaltātu uobeļu, mads voi cukra. Ād kai soldonū iedīni.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latveja Kategoreja:Latvejis viesture
Purynu pogosts
Purynu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Kiudolovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts. Pogosta vīneigais vuiceibu īstots - Purynu suokuškola - 2008 godā aizdareits.
Viesture
Viesturiskai Purynu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Kaunotys pogostā. 1945 godā Kaunotys pogostā īstateja Gaveikys solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Gaveikys sola bejus Rēznis rajonā, a nu 1962 gods Ludzys rajonā. 1962 godā solai davīnova Stolerovys solys kolkoza "Zarja" teritoreju. 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Ņukšu solu, deļtuo centrys Gaveiki nūguoja cytā pošvoldā. Gaveiku solu puorsauce par Purynu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži
Purynu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 431 ļauds.
Solys
Purynu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos. Pošu leluos solys - Auzeni, Kiudolova, Železnīki.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Purynu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Strumpe" Kiudolovys solā (LV-5745).
Nūruodis
Kategoreja:Purynu pogosts
Lobuoržu azars
Lobuoržu azars — azars Latgolys reitu daļā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā. Azarmalē pa lelumam solsaimisteibys zemis. Gar dīnavydu azarmali īt Rundānu-Kaunatys ceļš, a reitu i pūstumu azarmalē iudinim dasalaiž mežs. Nu azara iztak ryucs iz Sarju, partū azara iudini īīt Daugovys lelbaseinā.
Azarmalē div dzeivuojamuos vītys - Lobuorži (4 dzeivuotuoji) i Nalogi (12 dzeivuotuoju).
Nūruodis
Kategoreja:Rundānu pogosts Kategoreja:Latgolys azari
Prūdis pogosts
Prūdis pogosts irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Subatā.
Ramans
Ramans - paraudzāta maizis īrauga putra, latgaļu tradicionalais iedīņs.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Cureite
Cureite, ubogaine aba ubagine — tradicionals latgaļu iedīņs nu satrupynuotys maizis saldynuotā iudinī.
Suomu leics
right|300x300px Suomu leics jeb Suomu jiurys leics (suom: Suomenlahti; ; ) irā Baļtejis jiurys leics iz vyds Suomeju, Krīveju i Igauneju.
Kategoreja:Leici Kategoreja:Krīvejis geografeja Kategoreja:Suomejis geografeja Kategoreja:Igaunejis geografeja
Stoks
Stoks, aba štoks, aba stakaņs, aba štokons - latgaļu nacionalais iedīņs nu kanepu sāklu.
Puļvierņs
Puļvierņs — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, Kimejis mīstadaļā. Ap azaru ītaiseits Puļvierņa parks, nu juo pusis azarmalē īriedeits myuds.
Stoks
Sataiseišonys parāds
Kanepu sāklys sakolta (var apgrudynuot) i baļgeitē sastokoj (saštokoj), aplej ar iudini i satryn ar lizeiku. Dalīk cybuļu i suoļa. Dabuotū masu līk iz maizis, a voi ād kūpā ar buļbem.
Puļvierņs
Puļvierņs pa mozam aizaug. XX gs. 60-tūs godu beiguos — 70-tūs godu suokuos Puļvierni beja paradzāts izteireit, pyrma tuo atsyucūt iudini. Deļ tuo pi puļvierņa beja pastateiti vareigi syuktivi, dorūši bez nūstuojis. Izsyuktū iudini lēja sūpluok asūšajā mežā. Raudzejums beja nalūbeigs, Puļvierņa iudiņa leidzīņs zamuoks natyka. Nu jauna azara leidzīni jēmēs pazamynot XIX godusymtā, itūreiz tys īsadeve, dūmuotīs deļ jaunstateituo iudiņjimtiva. Puļvierņa leidzīņs niule pasazamynuojs.
Kategoreja:Latgolys azari Kategoreja:Daugpiļs
Stoks
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Šederis pogosts
Šederis pogosts irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Šedere.
Bygucs
Bygucs irā latgaļu tradicionalais gavieņa laika iedīņs nu sadukurātu buļbu, pupu i lynsāklu oleja.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Edirne
Edirne irā Turcejis mīsts.
Puļvierņa parks
Puļvierņa parks — parks Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, Kimejis mīstadaļā apleik Puļvierņa azaram. Vierīniska vīta ar vacim sādynuojumim. Azarmalē īriedeits myuds, parkā bārnu kaitu laukumeņš. 2016 godā suokta parka rekonstrukceja.
Limbažu pogosts
Limbažu pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Limbažūs.
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Katuoļu svātū dīnys
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Augsburga
Augsburga iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis trešais ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita ar 300 000 dzeivuotuojim. Mīstā iraid vairuokys universitatis.
Pavasara mieneša 7 dīna
Vuorda dīnys
Ella - Elmira
Augsburga
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja
ABBA
thumb|ABBA (1974) ABBA irā 1972 godā dybynuota Švedejys muzykys grupa.
Albumi
Kategoreja:Muzyka Kategoreja:Švedeja
Buļbis ar katuku
Buļbis ar katuku irā tradicionalais latgaļu iedīņs — naskustys, ar vysu myzu iz ūgļu captys buļbis, a voi ar vysu myzu izvyrtys buļbis.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Ļudvigs II, Bavārejis Karaļs
Ļudvigs II (pīdzims 1845 goda labeibys m. 25.d - nūmyrs 1886 goda vosorys m. 13.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1864 ļeidz 1886 godam, kod jys myra. Jū tai že sauce por Posoku Karaļi i Mieness Karaļi.
Ļudvigs kļuva por karaļi 18 godu vacumā piec sova tāva nuovys. Juo vaļdeišonys laikā Bavāreja kļuva por daļu nu Vuocejis Impērejis. Jis beja ļels muokslys i muzykys cīņeituojs, i piec juo pasiutejuma Bavārejā tyka uzcaltys vairuokys piļs, kurys myusdīnuos iraid svareigi turisma objekti Bavārejā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavārejis Karaļi Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuocejis viesture
Dzjupka
Dzjupka aba cjupka — tradicionals latgaļu iedīņs nu malnuos maizis gabaleņu lynsāklu olejā ci pīnā, a voi nu bīzapīna gabaleņu pīnā. Var damest suoļa, dagrīzt cybuļu, īdrabēt vyrtys buļbis (a voi ādūt juos dakūst).
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Napoļeons Bonaparts
Napoļeons Bonaparts (pīdzims 1769 goda labeibys m. 15.d - nūmyrs 1821 goda vosorys m. 5.d) beja Praņcīšu miļitarists i imperators nu 1804 ļeidz 1814 godam i 1815 godā, kod jys iz 100 dīnom otguve sovu voru. Napoļeons kļuva ītekmeigs Pranču revoļucejis laikā, kod juo vadeibā tyka nūstyprinuota repubļika i apspīsta rojaļistu saceļšonuos. Napoļeona koru laikā, praņču armeja svinēje daudzys nūzeimeigys uzvorys i tamdieļ Napoļeons tīk uzskateits por vīnu nu lobuokojim koravodūņim ciļvēcis viesturē.
Jauneibys godi
Napoļeons Bonaparts pīdzima Korsikā, Karlo Bonaparta i Letīcejis Romaļino saimī. Napoļeons beja caturtais bārns i trešais dāls saimī. Jys tyka kristeits katuoļu ticeibā. Pi dzimšonys, juo vuords beja Napoleone di Buonaparte, kas iraid vaira itaļīšu nakai pranču vuords. Deļ juo itaļīšu izceļsmis i korsikys akcenta, Napoļeonu bīžai apsmēje juo skūlys i armejis bīdri. Tamdieļ, piec pirmojom preceibom jis nūmaneja vuordu i uzvuordu iz Napoleon Bonaparte, lai tys skanātu kai pranču vuords.
Nazaverūt iz tū, ka Napoļeons sovys dzeivis laikā kļuva por Praņcejis imperatoru, sovys jauneibys godūs jys beja Korsikys patriots i nacionaļists. Napoļeona tāvs ar muoti ilgus godus ceinejuos, lai Korsika byutu naatkareiga nu Praņcejis vaļsteibys.
1779 goda jaunagoda mienesī, 9 godu vacumā, Napoļeons suoka vuiceitīs Otunys kristeigojā školā, bet dreiži jys tyka pourcalts iz miļitarū akademeju Briennā-ļe-Šato. Tur Napoļeons vuicejuos ļeidz 1784 godam. Deļ tuo, ka Korsikā jys beja pīrads runuot korsikaņu i itaļīšu volūduos, školā jam beja griuteibys ar praņcīšu volūdu. Napoļeons kļuva nūslāgts i daudz laika veļteja gruomotom. Jys beja cīši ļels matematikys entuziasts.
Piec vuicebu beigom Briennā-ļe-Šato 1784 godā, Napoļeons suoka vuiceitīs Parīzis miļitarajā akademejā, kur jys kļuva por artiļerejis virsnīku. Jys beja pirmais korsikaņs, kas absoļvēje itū akademeju.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Praņceja Kategoreja:Praņcejis viesture
Kieniskais lelspuorņs
thumb|250px|Kieniskais lelspuorņs thumb|Exuvie Kieniskais lelspuorņs irā pošlelais spuorņs Latgolā. Īraksteits Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā.
Kuopuri pliesieji, raistuos 1—2 godu, dzeivoj iudiņtverēs iudiņauguoju vydā. Saaugušī skrīn sulu mienesī — rudiņa mienesī.
Latvejā itei spuorņu škira pyrmū reizi aptykta 1939 godā Latgolys azarūs — Dreidzī, Siverī, Cārmynā i Ojatā. Škira sateikama teirūs, eutrofūs azarūs. Piec 1962 gods škira vaira navā maneita.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Sutnis
Sutiņs aba sutnis - iedīņs nu samolta vysaidu gryudu mistra, nūmīļuots Latgolā i Vydzemē.
Sataiseišonys parāds
Jam rudzu, kvīšu, mīžu, auzu, zierņu i pupu pa vīnai daļai nu sevkura, saber kūpā i pūdā apvard. Piec saber iz teirys drēbis i saulē voi ceplī izkaļtej (var i drupeit apgrudynuot), tūlaik samaļ i puorsejoj. Itai sataiseitūs myltus saber soldonā pīnā voi ryugulī i ād kai škeistu putru. Var damest suoļa ci dalikt kriejuma.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Oknu sīrs
Oknu sīrs - latgaļu nacionalais iedīņs nu samoltu i zam slūga samīgtu oknu.
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Katvaru pogosts
Katvaru pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Puocīms.
Skuobuļs
Skuobuļs - maizis īrauga putra ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Ķīnīšu volūda
Ķīnīšu volūda (汉语) irā kūpeiga pasauka vairuokim sinotibetīšu volūdim, kurys irā dzymtuos apmāram 1,3 miljardim cylvāku, vysuvaira Ķīnā.
Kategoreja:Volūdys
Golvys sīrs
200px|thumb|right|Golvys sīrs
Golvys sīrs — iedīņs nu gabalenim sagrīztys, sasteivynuotys i zam slūga samīgtys vyrtys cyukys golvys. Cyukys golvu izvard labi meikstu, sagrīž smolkim gabalenim. Saber sagrīztū gali sīra kulē, līk zam akmiņa i nūmīdz. Da goldam padūd sagrīztu škēlem.
Pūstumu jiura
Kategoreja:Jiurys
Bavārejis Karaļiste
Karaļistis izveide
Bavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.
Kod 1812 godā praņču koraspāks cīte sakuovi korā pret Krīveju, Bavāreja zaudieja 30 000 koraveiru i 1813 godā tei izastuoja nu Reinys Konfederacejis i pījāme Austrejis Impērejis pusi. Por sovu paļeidzeibu ceiņā pret Napoļeonu, Bavārejai tyka garantāta naatkareiba. Piec Napoļeona sakuovis, karaļiste tyka pi jaunom teritorejom - Vurcburgys Ļelgercogistis, Maincys Arhiveiskupejis i daļis nu Hesis Ļelgercogistis. 1816 godā, Bavāreja pīvīnova Falcys nūvodu i nūstiprinova sovys pozīcejis vuoucu zemīs.
Ļudvigs I i revoluceju laiki
Kod 1825 godā pi vorys nuoce Ļudvigs I, Bavāreja pīdzeivova uzplaukuma periodu. Jis beja ļels muokslys cīneituojs i juo laikā, karaļistī tyka uzcalti vairuoki īvārajomi arhitekturys pīminekļi. Ļudvigs I ar ļelu entuziasmu vērēs iz Minhenis apbiuvi i 1830 godā tī tyka atvārts pirmais pubļiskais muzejs Europā. Juo laikā por tradiceju kļuva i Oktobrafests - tys i myusu dīnuos iraid turistu īcīņeits pasuocīņs. 1835 godā Bavārejā tyka uzcalta pirmuo dzelzceļa ļineja vuocu zemīs, kura savīnova Fjurtys i Njurnbergys mīstus.
Ļudvigs I zaudieja sovu popularitāti piec 1848 goda revoļucejom i lai juo dzymta nazaudātu voru, jis otsocejuos nu sova karaļa titula i nūdeve tū sovam dālam Maksimiļianam II. Jis tai že beja spīsts pīdzeivuot saceļšonuos sovuos zemīs, bet ar Prūsejis koraspāka otbolstu, saceļšonuos tyka apspīsta i Maksimiļians turpinova sovu vaļdeišonu ļeidz sovai nuovei 1864 godā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuocejis viesture
Andora la Velja
Andora la Velja (katalaņu: Andorra la Vella) irā Andorys golvysmīsts.
Pālis pogosts
Pālis pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Pāle.
Kopenhaga
Kopenhaga irā Danejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Teiklavītys
Kategoreja:Daneja Kategoreja:Golvysmīsti
Nūka
Nūka (grenlandīšu: Nuuk) aba Gothoba irā Grenlandejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Teiklavītys
Kategoreja:Daneja Kategoreja:Grenlandeja Kategoreja:Golvysmīsti
Venecuela
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Pīdrujis pogosts
Pīdrujis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.
Viesture
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds. 1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži
Pīdrujis pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Pīdrujis pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 13,5% latvīšu, 58,6% boltkrīvu i 17,6% krīvu.
Solys
Pīdrujis pogosta ļauds dzeivoj 23 soluos. Pošu leluos solys - Pīdruja (pogosta centrys), Aleksandrova, Lupandi, Berjozki, Dvorčani.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i treis vītejuos zeimeibys celi. Iz autoceļa A6 rūbežkontrolis punkts. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā. Ar Boltkrīvejis mīstu Druju par Daugovu dora upu puorvozu sative, pi kurys rūbežkontrolis punkts.
Pīdrujis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Daugovīši" (LV-5662).
Nūruodis
Kategoreja:Pīdrujis pogosts
Pluociņs
Pluociņs — nūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumreitu pusē, Vydsguļānu mīstadaļā. Nu azara iztak Šyuneica, tuoļuok takūša da Šyuņam. Azarmalē nazcik myudu.
Kategoreja:Latgolys azari Kategoreja:Daugpiļs
Gubaiņs
Gubaiņs — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, sūpluok Jaunstatis i Kimejis mīstadaļu. Sasadora nu diveju storu: vokoru storys pluots 14,0 ha, pošleluo dzilīne 2 m; reitu storys pluots 4,5 ha, pošleluo dzilīne 1 m. Obejis storys saškir kanals. Gubaiņa vokoru daļā div azarsolys, kuru kūpeigais pluots 3,8 ha. Dybyns dyuņojs, molys lāvys. Azarmalē ītaiseits nazcik myudu.
Iz Gubaiņa pūstumu molys pastateits daudzistuoviņu rajons Kimeja, iz dīnavydreitu molys pa lelumam mozstuovinis dzeivojamuos sātys. Iz Gubaiņa reitu azarmalis Daugpiļs ļutaru kopi.
Kategoreja:Latgolys azari Kategoreja:Daugpiļs
Saladuks
Saladuks aba saladuka — latgaļu gavieņa laika iedīņs. Iedīņa pasauka sīnama ar vuordim "soldons" i "salynōt". Pādejū lītoj, dorūt olu, i jis zeimoj 'aplīt īsolu ar vardušu iudini kubulā'. Iudinī izškeist īsolā asūšuos cukra lītnis, i nu tuo škeistums teik soldons.
Sataiseišonys parāds
Vasalus rudzu gryudus sadīdzej, izkaļtej i rupai samaļ. Piečuok itūs myltus vard iudinī, cikom izīt pabīzs vyrums, leidzeigs keiseļam voi marmeladam. Jam labi vīņ soldona garža. Ād vīnu pošu voi kūpā ar rupu maizi. Var ēst ar pīnu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Tirana
Tirana (albaņu: Tirona) iraid Albanejis golvysmīsts i ļeluokais vaļsteibys mīsts ar 375 000 īdzeivuotuojim. Mīsts iraid vaļsteibys golvonais ekonomiskais i kulturys centrs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Albaneja Kategoreja:Europys golvysmīsti
Zemnīka Taisneiba
Zemnīka Taisneiba – 1862–1863 godu zamgreidys tuoļuokizdavums latgaļu volūdā, drukavuots Vilekī. Ite beja zemnīkim guoduota saukumu iz buntim sereja, kurei formēja ļaudyskū redzīni. Partū jei īskaitoma par latgaļu laikraksteibys prīškaudzi, varama līta – par pyrmū laikrokstu latgaļu volūdā.
Peru
280px|border|right| Peru
Peru - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Līma (Lima). Peru 1 285 216 km² pluotā dzeivoj vaira kai 32 milijoni dzeivuotuoju, i ite 20-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Teiklavītys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Katuoļu ticeiba
Katuoļu ticeiba, tai že zinoma, Katuoļu Bazneica vai Rūmys Katuoļu Bazneica iraid pasauļa golvanuo i ļeluokuo kristeiguo konfeseja ar 1.3 miļjardim ticeigū. Viesturiski, katuoļu bazneicai iraid bejuse ļela ītekme iz vokoru Europys kulturu, muokslu i filosofeju. Katuoļu bazneicys administraceja i puovasta rezidence acarūn Vatikanā, kas iraid Italejis golvysmīsta Rūmys centrā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Vatikans Kategoreja:Religeja Kategoreja:Katuolicisms
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba beja puoļu-lītaunīku apvīnuotuo vaļsteiba myusdīnu Centrāluos i Reiteuropys daļā nu 1569 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys. Puor tū vaļdeja valdnīks, kuram tai že pīderēje Puolejis Karaļa i Lītovys Ļelgercoga tituli. Periodā nu 16 ļeidz 17 godusimteņa suokumam, Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba piec teritorejis beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. Tei beja multinacionala vaļsteiba, kurā dzeivova daudzu tauteibu i ticeibu puorstuovi.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Lītova Kategoreja:Lītovys viesture
Ferdinands Markoss
Ferdinands Emanuels Edralins Markoss (Ferdinand Emmanuel Edralin Marcos; 1917—1989) beja politiks, 10. Filipinu Saškierstū Vaļsteibu prezidents.
Kategoreja:Vaļsteibys prezidenti Kategoreja:Politiki
Monteagjla
Monteagjla irā mīsts i komuna Čilē.
Komys
Komys — lelys, ar gali piļdeitys kļockys, latgaļu nacionalais iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Nu smolkai samoltu myltu taisa deļ komu bīzu meikli, jū meica pīnā. Sataisa taidus kai blīneņus, izplikšynoj, līk vydā sagrīztu tuklū voi līsū gali. Savylynoj komys opolys kai buļbeitis i līk vardušā iudinī. Izvyrtys komys izjam nu iudiņa i apcap iz peteļnis ar svīkstu. Var ēst i bez apcepšonys, ar tū pošu škeistumu, kurymā komys vyra.
Komu piļdejums var byut voi viņ gale, a voi gale kūpā ar duorzuojim.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Bierzpiļs pogosts
Bierzpiļs pogosts — Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bierzpiļs vydsskūla, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.
Viesture
Domopolis pogosts īstateits ap 1840. godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925. godā pasaukts par Bierzpiļs pogostu. 1935. godā Jaunlatgolys apleiciņa Bierzpiļs pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds. Nu jū 98,5% beja latvīšu. 1945. godā pogostā īstateja Benislovys, Bierzpiļs, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949. godā likvidieja. Padūmu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bierzpiļs pogostu. 1951. godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954. godā likvidātū Golvoru solu. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži
Bierzpiļs pogosts tur rūbežu ar:
Stuļčs
Stuļčs aba stuļčuks — latgaļu nacionalais iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Smolkai samoltus voi gleizdynuotus zierņu myltus pa mozam ber vardūšā iudinī i nūtaļ maisa, cikom sabīzēs. Tūlaik lej bļūdōs voi škeivūs i atsaļdej, sagrīž škēlem i ād, aplejūt ar lynsāklu oleju. Škēlis gona styngrys, juos var pajimt rūkā. Stuļči var ēst i syltu, i soltu.
Pa cytam recepta variantam, stuļčuks irā vyrtys i atsaldātys, škēlem sagrīztys buļbis, kurys sagryuž ar dukuri i samaisa ar lynsāklu oleju i svīžu cybuļu gabalenim.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Šyuņs
Kategoreja:Daugpiļs azari Kategoreja:Latgolys azari
Oļegs Goltvjanskis
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Politiki
Pyldys pogosts
Pyldys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts, pamatškola i pyrmaškolys īstots. Brodaižūs dora katuoļu i pravoslavu parapejis.
Viesture
Viesturiskai Pyldys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 188,1 km² i tymā dzeivova 7527 ļauds. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Brodaižu, Egluoju, Ņukšu, Ostrovys, Pyldys i Purynu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1956 godā Ludzys rajona Pyldys solai davīnova likvidātū Brodaižu solu i dali Sīnuojis rajona sovetu saimisteibys "Komunars" teritorejis. 1958 godā sovetu saimisteibis "Komunars" 5 i 6 atdali davīnova Egluoju solai. 1975 godā davīnova dali likvidātuos Lūrupu solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži
Pyldys pogosts tur rūbežu ar:
Solys
Pyldys pogosta ļauds dzeivoj 77 soluos. Pošu leluos solys - Boldyuni, Brodaiži, Gajova, Pylda, Tjapši.
Skultys pogosts
Skultys pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Mandegys.
Pyldys pogosts
Nūruodis
Kategoreja:Pyldys pogosts
Umurgys pogosts
Umurgys pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Umurgā.
Kryšānu pogosts
Kryšānu pogosts — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Bierzpiļs vydsskūlys Kryšānu filials, feļčeru punkts, tautys noms i biblioteka.
Viesture
Viesturiskai Kryšānu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945. godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšānu solys padūmi. Kryšānu sola bejuse Vileks apleicinī (1945—1949), Kuorsovys apleicinī (1949—1962), a nu 1962. goda Bolvu rajonā. 1954. godā Kryšānim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955. godā davīnova Beļovys solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži
Kryšānu pogosts tur rūbežu ar:
Gajana
Gajana irā vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Džordžtauns. Gajanys 214 970 km² pluotā dzeivoj vaira kai 752 940 dzeivuotuoju, i ite 84-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Cymuss
Cymuss irā latgaļu iedīņs — būrkuonu sutynuojums ar svīkstu (i ar cytom pīdavom voi bez jūs).
Sataiseišonys parāds
Būrkuonus salīk vardpūdā, izlīk viersā svīkstu i ilgai sutynoj. Var sutynuot viņ būrkuonus ar svīkstu, a voi dalikt vēļ buļbis i gali.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Bogota
Bogota irā Kolumbejas golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Kategoreja:Kolumbeja Kategoreja:Golvysmīsti
Izraeļs
Izraeļs (žydu: יִשְׂרָאֵל) irā vaļsteiba Azejā. Izraeļa golvysmīsts irā Jeruzaleme.
Kategoreja:Azejys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Virtiņs
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Boliveja
Boliveja (, kečūa: Bulivya, aimara: Wuliwya Suyu), oficialai Bolivejis Republika (Estado Plurinacional de Bolivia, Bulibya Mama llaqt, Wuliwya Suyu) irā vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsti — Sukre (Sucre) i Lapasa (La Paz). Bolivejis 1 098 581 km² pluotā dzeivoj vaira kai 11 milijoni dzeivuotuoju, i ite 28-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Gryuslis
Gryuslis irā tradicionals latgaļu iedīņs nu sagryustu buļbu, zierņu, pupu i kanepu. Kurūs nakurūs Latgolys apvydūs ar vuordu „gryuslis” apzeimoj buļbu meicekni.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Trombelis
Trombelis - latgaļu tradicionalais iedīņs nu vyrtu buļbu, tauku i cybuļu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Vydryžu pogosts
Vydryžu pogosts irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Vydryžūs.
Kanepīns
Kanepīns - kanepu pīns, latgaļu tradicionalais dzierīņs. Nazkurymūs apvydūs kanepīnu taiseja soldonu, a cytur jū gatavēja nasoldonu i maiseja ar gūvs pīnu i kuopustim.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Kims Irseņs
Kategoreja:Politiki
Karseknis
Karseknis — putra nu myltu i ūlu, tradicionals latgaļu iedīņs.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Nierzys pogosts
Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.
Viesture
Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži
Nierzys pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Nierzys pogostā dzeivoj 497 ļauds, nu jū 76,1% latvīšu, 17,8% krīvu i 2,6% ukraiņu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli.
Solys
Nierzys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos. Pošu leluos solys - Kušneri, Marlina, Nierza, Raipole, Vonogi.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".
Nierzys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Nierza" Nierzys solā (LV-5729).
Nūruodis
Kategoreja:Nierzys pogosts
Buļbu meiceknis
Buļbu meiceknis aba styumīņs - sagryustys buļbis, tradicionals latgaļu iedīņs. Kur nakur Latgolā buļbu meicekņa sauc par gryusli.
Ingars Gusāns
Ingars Gusāns (dzims 1974 gada februara 17 dienā Rēznē) – latgalīšu zininīks, Rēznis Augstškolys docents, latgalīšu rokmuzykants (vokalists i gitarists). Muzykā pazeistams ar vārtuvis vuordim Sovvaļnīks i (agruok) Sedmenc.
Buļbu meiceknis
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve