cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Latgolys ļauds
Latgolys ļauds
Sasauksme
Sasauksme irā process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar Control Bus.
Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Kategoreja:Tehnologeja
Eisynuojumu saroksts
P
Kategoreja:Saroksti
Latgolys ļutaru bazneicys i kapleicys
V
Kategoreja:Religeja Latgolā Kategoreja:Saroksti
Aviaceja
Skrīnmašiņu viesture
Kategoreja:Aviaceja
Senejūs latgaļu svietneicys
Senejūs latgaļu svietneicys pa pasaukai
S
Kategoreja:Religeja Latgolā
Pīters Strods
Pīters Strods (sagvuords Latgalāns, 1892—1960) — lingvists, literats, bazneicnīks.
Dzims Varakļuonu pog. Lelūs Strodu solā. Pīrakstejs pjesys Aizdzereibys (1924), Dzeivis viļņūs (1926), taipoš religiska i filosofiska turīņa gruomotys (Sv. Augustins i sv. Akvinys Toms (1936 i ct.). Bejs latgaļu ortografejis komisejis vadeituojs, daudzi rakstejs ap latgaļu ortografeju. Gruomotys Pareizraksteibys vuordineica (1933) autors.
Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Krytuli
Krytuli aba atmosferys krytuli (anglīšu: precipitation, atmospheric precipitation; krīvu: осадки, атмосферные осадки; latvīšu: nokrišņi; atmosfēras nokrišņi) — sevkurys formys iudiņs, kreitūšs nu dabasu (nu muokuļu) iz zemi kai gaisalaika daļa. Krytuļūs īīt leits (vysaids - styprys, myrgojūšs i t.t.), snīgs, druobli, krusa. Krytuli irā Zemis iudiņa cykla svareiga sadordaļa.
Datorzineiba
Datorzineiba
Serbeja
Serbeja (serb.: Република Србија) — vaļsteiba Europā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Azerbaidžans
Azerbaidžana Republika (azerbaidžanu: Azərbaycan Respublikası) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Armeneja
Armeneja, oficialai Armenejis Republika (armeņu: Հայաստանի Հանրապետություն; Hayastani Hanrapetut’yun) irā vaļsteiba Europā.
Barūkle
thumb|[[Sīns|Sīna rituļs]]
Barūkle — puortyka dzeivinīkim, parostai — sātys dzeivinīkim.
18 godu symts
Nūruodis
Kategoreja:Godu symti
Barūkle
Kategoreja:Barūkle
Vikipedeja latgaļu volūdā
thumb|135px|Logotips Vikipedejai latgaļu volūdā. Vikipedeja latgaļu volūdā — Vikipedejis padaļa latgaļu volūdā.
Viesture
thumb|135px|Pyrmais logotips Vikipedejai latgaļu volūdā.
Nūruodis
Kategoreja:Vikipedeja Vikipedeja
Malmuna
Malmuna — upeite Modyunis, Varakļuonu i Viļānu nūvodūs, tak škārs Varakļuonu, Dekšuoru i Borkovys pogostu, ītak Lubuonā, garums 25 km, upis baseina pluots 205,6 kv. km.
Kategoreja:Latgolys upis
Pavalis industreja
Pavalis industreja (anglīšu: entertainment industry; krīvu: индустрия развлечений; latvīšu: izklaides industrija) — biznesa atzare (ar daudzi zamatzaru), kuramā ļaudim par nūstateitu moksu pasūlomi pavalis sariedīni.
Daļu nu pavalis industrejis zamatzaru - tūs, kurys sasītys ar scenu - sauc taipoš i šovbiznesa.
San Marins
San Marins iraid vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
19 godu symts
19 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūruodis
Kategoreja:Godu symti
Saitys
thumb|Saitys Saitys (anglīšu: communication; krīvu: связь; latvīšu: sakari) — zynuošonuos iz vyds diveju, nazcik ci daudzeju subjektu voi objektu i tam izlītojamī leidziekli.
Šauruokā zeimeibā ar "saitom" saprūt zynuošonuos tehniskuos vareibys (pīv., telefonsaitys, radejsaita, iņterneta saitys i leidz).
Konstaņce Daugule-Kempe
Konstaņce Daugule-Kempe (1891 — 1947) — latgaļu rakstineica. Dzymuse Sakstygola pog. Garanču solā. Sagvuords Skaidreite.
Atmeja
Atmeja — kaida naviņ subjekta, objekta ci darbeibys vīna nu varamūs formu. Pīvadumi: darbeibys atmeja, transporta atmeja, runys atmeja, daslāguma atmeja, guoduošonys atmeja, atsacejuma syuteišonys atmeja, augļu atmejis, pasaruodeit vysaiduios atmejuos, izalaseit cytu darbeibys atmeju.
Konstaņce Daugule-Kempe
Stuoški:
Fraņča Kempa lauluotine.
Italeja
Italeja irā vaļsteiba Europā.
Kategorejis:Italeja
Augškaļnis katuoļu bazneica
Augškaļnis svātuos Saimis katuoļu bazneica irā katuoļu svietneica Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogosta Augškaļnis solā, vīna nu diveju katuoļu bazneicu Ombumuižys pogostā.
Napatuoļ nu bazneicys irā senejuos plebanejis pamati i Augškaļnis kopi.
Kategoreja:Latgolys katuoļu bazneicys
Eireja
Eireja (eiru: Éire; ) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Sariedīņs
Sariedīņs (anglīšu: event; krīvu: мероприятие; latvīšu: pasākums, sarīkojums) — organizāta nūtikšona, kura salosa lelu voi mozu ļaužu grupu iz samārā nagaru laiku ar kultururysku voi socialu snāgu. Sariedīņs var byut, pīvadumam: i leidz.
Seimaņu akmiņs
Seimaņu akmiņs — lelakmiņs Cyblys nūvodā, vīns nu pošu lelūs akmiņu Latgolā.
Akmiņs atsaguļs iz Seimaņu kolna, ~0,5 km iz D nu Seimaņu solys. Juo leluo daļa īgrymuse zemē. Akmiņs naregularys formys, cīši saškailuojs, gryudons.
Kategoreja:Latgolys lelakmini
Seimani
Seimani — sola Cyblys nūvodā. Apleicīnē lelakmiņs — Seimaņu akmiņs.
Kategoreja:Leidumnīku pogosts Kategoreja:Cyblys nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys
Konstaņtins Strods-Pleņcinīks
Konstaņtins Strods-Pleņcinīks (eistyn. vuordā: Konstaņtins Strods, 1908—1999) — poets, rakstinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.
Dzims Varakļuonu pog. Kokaru solā. Nu 1944 g. dzeivuojs ASV. Rakstineicys Marejis Andžānis lauluotiņs. Zeimeiguokī dorbi latgaliskai - poezejis lasejumi Sevī (1931) i Sirds (1934), eisprozys lasejums Atmūda (1943).
Olūts: Janīna Kursīte, Anna Stafecka „Latgale: valoda, literatūra, folklora” Rēzne, 2003.
Europa
thumb|250px|Europa thumb|250px|Europys paceļnīkatvaigs Europa irā vīns nu septeņu pasauļa koņtinentu. Geologiskai i geografiskai ite pussola, kura sataisa Eurazejis vokoru daļu.
Seimaņu kolns
Seimaņu kolns — kaupris Cyblys nūvodā, natuoļ da Seimaņu solys.
Iz kolna lelakmiņs — Seimaņu akmiņs.
Vuocīšu volūda
Vuocīšu volūda (deutsch) irā germanu grupys volūda.
Kategoreja:Germanu volūdys Kategoreja:Vuoceja
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: протокол передачи данных; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam: i leidz.
Aglyunys nūvods
Aglyunys nūvods — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, sasadorūšs nu četru pogostu — Aglyunys, Gruoveru, Kastulinys i Škeļtovys pogosta.
Aļņu saime
200px|thumb|Vysaidi aļņu saimis [[dzeivinīki]]
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols nūstota: i leidz.
Rasnupli
Apleicīnē irā Opinku piliskolns i Opinku Valna ola.
Datu puorlaidis protokols
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.
Aļņu saime
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Arvīds Aizsils
Arvīds Aizsils — latvīšu kulturys dareituojs, latgaļu folklora aizraksteituojs i tāmātuojs, latgaļu leksikys laseituojs.
Ilona Staprāne
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Rasnupli
Kategoreja:Nautrānu pogosts Kategoreja:Rēzeknis nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys
Augškaļnis kopi
Augškaļnis kopi irā katuoļu kopi Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogosta Augškaļnis solā, sūpluok Augškaļnis bazneicys.
Arvīds Aizsils
Pīrakstejs latgaļu folkloristikā vierteigu monografeju Senejuos kuozys Daugpiļs apleicinī („Senās kāzas Daugavpils apriņķī”) (1941).
Augškaļnis kopi
Kategoreja:Kopi
Arvīds Aizsils
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Austreja
Austrejis Republika irā vaļsteiba Europā. Ledzīvotāju Austrejas - 8,9 mil., joma 83 871 km².
SK Blāzma
SK „Blāzma” — Latvejis futbola klubs nu Rēzeknis. Da 2007. godam jei beja pazeistama ar pasauku BSK „Dižvanagi”. Komanda Viersligā debiteja 2006. godā, partū ka aizagreigā sezonā „Dižvanagi” īveice 1. ligā. Nu suoku „Dižvanagi” beja bārnu futbola komanda, tok, jaunīšim izaugūt, kliva par saaugušū komandu. Sovā pyrmajā sezonā Viersligā „Dižvanagi” naīveice nivīnā kaitā, palyka 8. vītā i atsagrīze 1. ligā. 2008. godā, pasaplatūt Viersligas komandu skaitam, „Blāzma” atsagrīze Viersligā.
Augškaļne
Augškaļne aba Nadvyški (Nadviški) — sola Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostā, iz vyds Kondaunīku i Putānu solu. Augškaļnē irā katuoļu bazneica, sūpluok juos – kopi.
Slovakeja
Slovakeja (slovak.: Slovensko) — iraid vaļsteiba Europā.
Datorzineibys termini
Datorzineibys termini — dūti kai anglīšu terminu alfabetiskys saparāds; nazcik latgaļu vuordim dūtys i definicejis - ira nūruodis iz rakstīnim. Datorzineibys terminu sarokstā sevkurs viersvuords suocās ar tabeleiti, kuramā jis puorvārsts anglīšu, latvīšu, latgaļu i lītaunīku volūduos. Paļdis latgola.lv vuordineicys sastateituojim !
Austreja
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Europys Savīneibys dalinīkvaļsteibys
Igaunejis mīsti
thumb|right|160px|[[Talins]] thumb|right|160px|[[Tarbata]] thumb|right|160px|[[Narva]] thumb|right|160px|[[Kohtla Jerve]] thumb|right|160px|[[Pernova]] thumb|right|160px|[[Veilands]] thumb|right|160px|[[Rakvere]] thumb|right|160px|[[Mārda]]
Kategoreja:Saroksti
Baļtinovys nūvods
Baļtinovys nūvods — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā.
20 godu symts
20 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Augusts Egluojs
Dzims Bieržpiļs pogosta Leidumnīku solā. Latgaliskai — poezejis lasejums Dzīsmis rudiņa saulei (1936).
Baļtejis vaļsteibys
Baļtejis vaļsteibya irā Latveja, Lītova i Igauneja. Nazkod 20 godusymta suokuos pi vaļsteibom pīskaiteja taipoš i Suomeju.
Slovakeja
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Vikiteka
thumb|150px|Škārsvaļsteigais Vikitekys logotips Vikiteka (taipoš Commons ci Wikicommons) — breivai dabojamu atvaigu, skonu failu i cytu failu kūplasejums. Vikiviesteitivu Fonda projekts, kimā sevkurs var nūsasyuteit failus i itī faili izlītuojami vysūs Vikiviesteitivu Fonda projektūs vysuos volūduos. Vysuvaira Wikimedia Commons failus izlītoj breivajā eņciklopedejā Vikipedejā.
20 godu symts
Nūtikšonys
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata Fraņca Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu („pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna”) balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.
Augusts Egluojs
Kategoreja:Ailinīki Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Baļtejis vaļsteibys
Leluoki mīsti
Leluokī mīsti pa dzeivuotuoju skaitam (2009)
20 godu symts
Nūtikšonys
Kategoreja:Godu symti
Baļtejis vaļsteibys
Leluoki mīsti
1 2008. goda statistika. 2 2007. goda statistika.
Aluviskuos nūsādys
thumb|Aluviskuos nūsādys [[Dīnavydu Afrikys Republika|Dīnavydu Afrikys Republikā]]
Augškaļne
Kategoreja:Ombumuižys pogosts Kategoreja:Daugpiļs nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys
Sielejis augstaine
Pošaugstuo viersyune Sielejis augstainē — Egļukolns (220,0 m augšuok jiuru leidzīņa). Taipoš skaisti vierīni acim pasaruoda nu Skrudalīnis kolna (201 m a. j. leidz.) i nu Ryču azara (dziļums 38 m) apleicīnis.
Vikiteka
Nūruodis
Kategoreja:Vikipedeja
Sloveneja
Sloveneja (sloven.: Republika Slovenija) — vaļsteiba Europā.
Aleksejs Apīnis
Gruomotuos Latvīšu gruomateiba ("Latviešu grāmatniecība", 1977) i Naprosūt atļuovis ("Neprasot atļauju", 1987) svuorstejs latgaļu 18-19 gs. rūkroksta literaturu.
Sloveneja
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Aleksejs Apīnis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Datorzineibys termini
Taipat var vērtīs Vikipedejis terminu vuordineicā.
Sielejis augstaine
Kategoreja:Latgolys doba
Datorzineibys termini
M
2) viestaiļa (e-posta viestuļu kūpums, kurs apjam škārsteikla dūmubīdru saraksteibu ap nūstateitu tematiku)
W
Kategoreja:Datorzineiba
Raisteiba
thumb|right|300px|Persika raisteiba Raisteiba — process, kura īmā subjekts, objekts ci pasaruodīņs teik leluoks, iņteņsivuoks, lobuoks, izsaceiguoks, a voi damāruotuoks jaunim apstuoklim.
Raisteiba var byut, pīvadumam: i leidz.
Cylvāka raisteibys procesu var padaleit trejuos sadordaļuos:
Verīs taipoš
Kategoreja:Filosofeja Kategoreja:Sociologeja Kategoreja:Ekonomika
Aluviskuos nūsādys
Aluviskuos nūsādys aba aluvejs (nu latiņu alluvius < alluere — 'skoluot, skoluotīs';, alūvijs) — upmolu nūsādys, kurys sataisa i puornosoj nūtalejis voi laiceigys iudiņa straujis upu lejuos.
Kategoreja:Geologeja
Eura
thumb|upright=1.2|Eurys zona 2023 godā thumb|200px|left|Eurys simbols thumb|200px|left|Eurys monetis i banknotis Eura (, eira; ) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2023 goda janvara mienesī — 20 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos. Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Valutys
Eistynuo Jezus bazneica
thumbnail|235px|Eistynuos Jezus Bazneicys kuorms [[Malaizeja|Malaizejis golvysmīstā Kualalumpūrā.]]
Desmit doktrinys
Kategoreja:Kristīteiba
Benedikts Zazerskis
Benedikts Zazerskis (1867–1917) — sakstagalīts, Krimys gubernators nu 1912 da 1917 godam, ir dabuojis generala pakuopi. Uzturiejs sakarus ar dzymtū pusi i rakstejs Vitebskys, Krimys i latgaļu gazetom. Bāgdams nu boļševiku, 1917 goda zīmys mienesa 19 dīnā Benedikts Zazerskis kūpā ar saimi – sīvu (nu Dagdys pusis) un trejim bārnim – nūsleics Malnajā jiurā.
Baļtejis jiura
thumb|200px|Baļtejis jiurys zemislopa Baļtejis jiura irā Atlaņtejis okeana baseina jiura Europys pūstumreitūs. Nu vīnys pusis atškir Skaņdinavejis pussola, nu cytys — Centraluos i Reitu Europys daļa i Danejis jiursolys. Leluo Belta (16 km plots), Mozuo Belta (600 m) i Eresuna (3,5 km) jiuru šauri saškir ar Kategata jiuru šauri, a caur Kategata i Skageraka jiuru šauri — ar Pūstumu jiuru. Ar kanalim Baļtejis jiura irā saškierta ar Boltū jiuru (Boltuos i Baļtejis jiuru kanals) i ar Pūstumu jiuru (Kīļa kanals).
Kategoreja:Jiurys
Beļgeja
Beļgeja, oficialai Beļgejis Kieneste (Koninkrijk België; Royaume de Belgique; Königreich Belgien) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys
Latgaļu volūdys olūti
Folklors
Latgaļu pīrunys
Rūkysgruomotys i vuordineicys
Kategoreja:Latgaļu volūda
Ignats Asāns
Ignats Asāns (1874—1918) beja latgaļu gruomotu i viesteitivu laidiejs, rakstinīks i ļaudyskys dareituojs. Dzims Bukmuižys pogosta Bosalygu solā. Nu 19 godu symta beigu dzeivuojs Pīterpilī.
Bejs laikrokstu „Jaunys zinis” (1912—1914) i „Ļaužu bolss” (1917) redaktors. Pīrakstejs gruomotu „Latvīši” (1909), „Kai dzeivoj latvīši Pīterburgā” (1912) i aprakstejumu ap gruomotdruka viesturi „Roksts i gruomota” (1909).
Kategoreja:Rakstinīki Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Kruoslova
Kruoslova — mīsts Latvejā pi Daugovys, catūrtais (ka naskaita Jākubmīsta, trešais) pa lelumam mīsts Latgolā i Kruoslovys nūvoda administrativais centrys. Daļa mīsta (Prīdaine) irā Sielejā.
Mīsta pasauka
Pasauka cytuos volūduos:
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Auguoji
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.
Kategoreja:Auguoji
Tygrys
thumb thumb|250px|Tygra paplateiba pasaulī Tygrys irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Tygrys dzeivoj Dīnavydpustum Azejā.
Andora
Andora (katalaņu: Principat d’Andorra,, ), oficialai Andorys Principalitets (Principat d'Andorra, Principado de Andorra, Principauté d'Andorre) irā vaļsteiba Europā.
Tygrys
Daudzatmejeiba
Irā zamškiru :
Snāgs
Snāgs irā cylvāka ci organizacejis grybamais zynoma dorba golapunkts aba tys rezultats, kuruo grybams dasnēgt, garuoku laiku dorūt vīnu nūteiktu darbeibu ci daudzeju darbeibu vērtini (pīv., projekta snāgs, organizacejis darbeibys snāgs, cylvāka snāgs dabuot loba dorba, izsprīst problemu, nūskrīt iz Antarktidu).
Tygrys
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Andora
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Ontons Dzeņs
Ontons Dzeņs (1890 — 1974) — latgaļu kulturviersturnīks, rakstinīks.
Snāgs
Parostai da snāga raugoms daīt zynomuos laika ramuos, nūstotūt golalaiku.
Ontons Dzeņs
Dzims Vuorkovys pogosts Piliškuos. Nu 1951 g. dzeivuojs ASV.
Snāgs
Kategoreja:Motivaceja Kategoreja:Vadeibys zineiba
Ontons Dzeņs
Memuaru gruomota Muna dzeive (1 - 3 dalis), kura dūs plotu īsavierīni XIX i XX gs. meitovu Latgolys kulturā.
Kumbuļa kļovs
Kumbuļa kļovs — lelkļovs Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā, Latgolā pats rasnuokais sudabriņs kļovs (Acer saccharinum).
Solsaimesteiba
thumb|250px|[[Aramine]]
Kumbuļa kļovs
Augšonys vīta — Kumbuļa muižys parkā, 60 m iz DV nu aplaistuos muižys piļs. Koordinatys: N 55°58'46,1" E 27°10'21,7".
Solsaimesteiba
Solsaimesteiba — puortykys, barūklis, škīznu, daguļa i cytu lobumu pīgatave, sistematiskai audzejūt auguojus i dzeivinīkus.
Kumbuļa kļovs
Māri:
Solsaimesteiba
Kategoreja:Solsaimesteiba
Kumbuļa kļovs
Kategoreja:Latgolys doba
Aloizs Broks
Aloizs Broks (1898—1943) beja latgaļu religiskais i ļaudyskais dareituojs, pedagogs, puorvārsuojs, redaktors. Puorvierss iz latgaļu volūdu Jaunū Īstuodejumu.
Dzims Varakļuonu pogostā, studejs teologeju Vienā, tī dabuojs teologejis doktora cylys. Bejs Aglyunys gimnazejis inspektors i direktors. Izlaids pedagogisku žurnalu „Draugs” (1928—1931), bejs žurnala „Zīdūņs” (1931—1939) redaktors.
1942 godā pajimts navaļā, nūvasts da Štuthofa koņcentracejis nūmetnes. Juo tuoluokais nūlicīņs nazynoms.
Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka „Latgola: volūda, literatura, folklors” („Latgale: valoda, literatūra, folklora”) Rēzne, 2003
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
SUNSAT
SUNSAT (Stellenbosch UNiversity SATellite) — pyrmais Afrikā padarynuotais Zemis muoksleigais paceļnīks. Jis palaists kosmosā nu raketys Delta II, kura pasacēle Vandenberga gaisa spāku bazā 1999. g. febraļa 23 d. Paceļnīku SUNSAT pastateja Stelenboša universiteta universiteta inženerejis doktoranti.
Saulis kolni
Saulis kolni irā kaupru puors Latgolys dīnavydūs, Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā, Kruoslovys—Dagdys ceļa reitu pusē, pi Dreidža azara. Vīna nu pošsvareiguokūs senejūs latgaļu svātvītu. Nūmīļuots turizma objekts (tok padūmu laikā panycynuots i itamā šaļtī aplaists).
Augstuokuos nu diveju viersyuņu vyscaureigais augstums — 211 m augšuok jiuru leidzīņa, samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) — 60 m. Nu Saulis kolnu viersyuņu var īsavērt vaira kai 20 apleicejūs azaru (Dreidzs, Jūdazars, Guļbeits, Aulejis azars, Gauslis, Plauds, Zosna, Sivers, Kaušs, Pūrs, Dybyns, Lejs, Cārmyns, Iļzeits, Zyrga azars, Uordavs i ct.).
Pasauka
Saulis kolnu apleicīnis vacūs audžu dzeivuotuoji runoj ap "Saulis kolnim" (divejim) i dobā radzamys obadivejis viersyunis, tok oficialajā literaturā latvīšu volūdā klaideigai īsaguojuse pasauka vīnskaitā (Sauleskalns).
Saulis kolni kai vīna nu golvonūs senejūs latgaļu svātvītu īīt objektu kompleksā ar vērtini poguoniskai kulta vītai soveigu pasauku — Saulis kolni, Dīva duorzs, Jūdazars, Valnazars, Saulis azars i ct.
Kategoreja:Latgolys kaupri
Albaneja
Albaneja (albaņu: Shqipëria), oficiali zinuoma kai Albanejis Republika (albaņu: Republika e Shqipërisë) iraid vaļsteiba Europys dīnavydreitūs pi Adrejis i Jonejis jiurom, rūbežoj ar Kosovu, Malnkalneju, Grekeju i Zīmeļmakedoneju.
Kategoreja:Albaneja
Ombumuižys pogosts
Ombumuižys pogosts aba Ambeļu pogosts — pošvolds, administrativuo teritoreja Daugpiļs nūvoda pūstumreitūs. Pogosta centrys — Ombumuiža (Ambeli).
Rūbeži
Ombumuižys pogosts tur rūbežu ar:
Iudini
Upis:
Iudiņtveris:
Solys
Ombumuižys pogosta solys:
Slavvītys
Piliskolni:
Meža koza
thumb|250px|Meža koza Meža koza irā nelela augstuma dzeivinīks. Paplateits vysuo Latvejā.
Ombumuižys pogosts
Slavvītys
Seņkopi:
Meža koza
Izavierīņs
Auguma garums: 90—135 cm Astes garums: 2—3 cm Placu augstums: 65—75 cm Svors: 20—30 kg
Ombumuižys pogosts
Slavvītys
Vydslaiku kopi:
Meža koza
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ombumuižys pogosts
Slavvītys
Šudinejī kopi:
Bazneicys:
Ceļamolu krysti:
Muižys:
Parki:
Lelkūki:
Igauņu volūda
Igauņu volūda (eesti keel) irā vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, leivu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.
Kategoreja:Igauņu volūda
Eliezers Ben-Jehuda
thumb|150px|Eliezers Ben-Jehuda. Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה, ; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs skūlā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja
Piec Daugpiļs skūlys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.
Egļukolns
thumb|Egļukolna vierīņtūrņs Egļukolns irā kaupris Daugpiļs nūvoda Sveņtis pogostā, poša augstuo viersyune Sielejis augstainē. Kaupra samiereigais augstums — ap 45 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Egļukolna viersyunis, iz kurys 2004 godā pastateits 24,6 m augsts vierīņtūrņs, acim pasaruoda skaisti vierīni iz tuoleimys apleicīnis. Redzīs Daugpiļs mīsts. Saulis dīnuos redzīs net tiveimī Lītovys nūvodi. Apleicejū kaupruotū Daugpiļs nūvoda zemisvierīni rudiņ pastreipoj lelais kļovu skaits meža mozaikā.
Sūpluok vierīņtūrņa stīpās Bruno Jansona īriedeituo Egļukolna dazinis styga ar nazcik vierīņpunktim i atpyutys vītom (dazinis stygys garums — 1,2 km). Napatuoļ irā vysudzydruokais Latvejis azars — Sveņtis azars.
2014 godā iz Egļukolna atdareita sleižuošonys baza ar sleižu i cytys pastotys randu, 200 m garu slaloma trasu, 100 m garu saimis trasu i snīgrypuļuošonys (braukšonys ar snīgrypulim) trasu.
Kategoreja:Daugpiļs nūvods Kaupri
Iudiņa cyklys
thumb|250px Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: круговорот воды, гидрологический круговорот, влагооборот; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.
Kategoreja:Apleiczineiba Kategoreja:Geografeja Kategoreja:Iudiņs
Vileks
Vileks aba Viļaka irā mozinkys mīsts pūstumu Latgolā, Vileks nūvoda centrys. Mīsta tīseibys nu 1945. goda. 1293. godā, kab davastu ļauds katuoļu ticeibai i aizsorguotu zemi nu Novgorodys viersumguojumim, Vileks azarā iz azarsolys īstateja kleštoru Marienhausen.
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Daugova
Daugova irā vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī. Kūpeigais upis garums — 1020 km.
Eva Mārtuža
right|300px|thumb|Eva Mārtuža Eva Mārtuža — dzymuse 1954 gods zīmys (dekabra) mieneša 15 dīnā Gaigalovā, niulenejuo Rēznis nūvodā. Roksta latvīšu literariskajuo volūdā. Precējusēs, treis bārnu muote. Dzeivoj Reigā.
Daugova
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Eva Mārtuža
Literarais dorbs
Rakstineica Linda Šmite par Evys Mārtužis romanu „Pētera zvērests” irā sacejuse, ka tys ir viesturiskys romans ap baltīšim, kuramā autore paleidz skaiteituojim ītēmēt cytu eistyneibu gareigajuo, politiskajuo i religiski ideologiskajuo atzarē. Romans jau asūt pasaukts kai latvīšu da Vinči kods, par latvīšu pošatmanis mūdynuotuoju. Gruomota puorsteidz ar autoris pylneigajom zynuošonom na tik ap viesturi i kulturys viesturi, a taipoš vysaidu olūtu i autoru pīminiešonā, byunūt par sovu sakņu tāmātuoju.
Daugova
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom — Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo — Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota 20 godu symta 80 godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Eva Mārtuža
Atsaucis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Daugova
Datakys
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:
Spaneja
Spaneja (spanīšu: España), oficialai Spanejis Kieneste (spanīšu: Reino de España) irā vaļsteiba Europā.
Biznesa analitika
Biznesa analitika — procesu, tehnologeju, pajiemīņu i leidziekļu kūpums, kurs ļaun pasajāmumam pīlaseit i izanalizēt informaceju ap sovu saimestiskū darbeibu, kab lobuok saprostu vysaidu faktoru ītaku iz uzjiemiejdarbeibys rezultatim i pījimtu pareizus sasprīdumus ap uzjiemiejdarbeibys tuoluoku raisteišonu.
Biznesa analitika irā vīna nu biznesa rāda zamatzaru.
Kategoreja:Uzjiemiejdarbeiba
Iudiņs
Iudiņs — pasaulī vysucīšuok pasaplatejušuo lītne. Pasauļa iudiņa apvolks aba Zemis hidrosfera aizjam 71 % Zemis viersa.
Boltkrīveja
Boltkrīvejis Republika irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Boltkrīveja
Kuorms
thumb|Dzeivojamī kuormi [[Daugpiļs|Daugpiļī]] Kuorms — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai. Vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
Kategoreja:Stateiba
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Elementi i jūs atributi
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments: malns<span style="color:red"><strong>R</strong> sorkons</font> irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
Versejis
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Nūruodis
Kategoreja:Škārsteiklys Kategoreja:Failu formati Kategoreja:Volūdys
Krīveja
Krīvejis Federaceja irā federativa vaļsteiba Europā i Azejā. Krīveja irā pyrmā piec leluma un deveitajā piec dzeivuotuoju skaita vaļsteiba pasaulī. Golvysmīsts - Moskova.
Krīveja tur rūbežu ar 16 pasauļa vaļsteibām: Norvegeju, Suomeju, Igauneju, Latveju, Lītovu, Puoleju, Boltkrīveju, Ukrainu, Gruzeju, Azerbaidžanu, Kazaheju, Mongoleju, Ķīnu, Pūstumu Koreju pa sausīnys rūbežu un Japoneju ar ASV pa jiurys rūbežu.
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: водохранилище) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
Kategoreja:Geografeja
Ontons Breidaks
Ontons Breidaks (1932 — 2002) — vysuzeimeiguokais latgaļu volūdzininīks, vīns nu pošu zeimeigūs baltu leidzynojamuos viesturiskuos volūdzineibys specialistu, ceikstinīks par latgaļu literaruos volūdys tīseibom, latgaļu ortografejis raisteituojs.
Dzims 1932 g. janvara 25 d. Pyldys pogostā. Beidzs Ludzys vydškolu (1951), ar cyldonumu beidzs Latvejis vaļstiskū universitetu (niule Latvejis universitets) filologejis specialitetā. Piec 11 godu Darejs Aglyunys vydškolā, sūpluok pedagoga dorba tuoļuodams studeju laikā aizsuoktū ziniskū dorbu. Nu 1967 g. darejs Zineibu akademejis Volūdys i literaturys instituta Folklora sektorā par ziniskū leidzadari. Tiemiejs latgaļu tautysdzīšmu volūdu. 1970 aizastuojs disertaceju ap latgaļu leksiku i juos viesturiskajom saitom, dabuojs filologejis zineibu kaņdidata cylys. Nu 1970 g. dociejs Latvejis universiteta Pedagogejis fakuļtetā. 1981 –1983 darejs laistivē "Zinātne" (Zineiba). Nu 1983 gods bejs docātuojs Daugpiļs pedagogiskajā institutā (niu Daugpiļs universitets), Rēznis augstškolā, Latvejis vaļstiskuo univeristeta Pedagogejis fakuļtetā. Dociejs viesturiskū gramatiku, baltu voūdzineibys īvodu, baltu etniskū vēsturi i latiņu volūdu.
1990 Viļnē aizastuojs ūtrū disertaceju - ap latgaliskūs vītrunu fonetikys diahroneju i sinhroneju. Dabuojs filologejis doktora cylys (1992 godā damāruota Latvejis Republikys habilitātajai doktora cylai (Dr. habil. philol.).
Nu 1994 gods darejs Latvīšu volūdys institutā pi latgaliskuos leksikys i fonetikys materialu. Pīrakstejs monografejis Latgaliskūs vītrunu fonetikys atlass ("Augšzemnieku dialekta latgalisko izlokšņu fonētikas atlants" (1996), Baltu volūdzineibys īvods("Ievads baltu valodniecībā", 1 daļa 1998), 2 daļa 1999). Publiciejs ap 200 ziniskūs rakstīņu, tymā vydā, vydtautyskai pīzeitūs laidīņūs Baltistica (Lītovā), Linguistica Baltica (Puolejā), Lingua Posnaniensis (Puolejā), Acta Baltico-Slavica (Puolejā), Linguistic and Oriental Studies from Poznan (Puolejā), Linguistique Balkanique (Bulgarejā), Балто-славянские исследования (Krīvejā). O. Breidaks taipoš beja laidīņu Linguistica Baltica i Балто-славянские исследования vydtautyskuos redkolegejis bīdrys.
O. Breidaka tiemiejumi pa lelumam latgaļu lingvistikā, toponimikā, etnolingvistikā (vaira vēļ ap baltu i Baļtejis suomu volūdu saitom, taipoš ap baltu i slavu volūdu saitom) i kūpeigajā volūdzineibā. Lelu īlicīni O. Breidaks devs Latgolys vītrunu i vītvuordu aptikšonā i puortēmē, vuordu ciļmis skaidriešonā. O. Breidaks bejs vīns nu latgaliskuos raksteibys atdzimšonys vadynuotuoju piec 1988 gods, i ar sovim tiemiejumim jis ziniskai pamatuojs latgaļu volūdys viesturiskuos tīseibys.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Andris Viejāns
Andris Viejāns (pa eistyn. vuordam Donats Kalnačs, 1927—2005) beja latgaļu ailinīks i publicists. Rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos. Latgaliskai — aprakstīņu lasejums Latgolys mozaika (1992). Poezeja drukavuota publicistikā.
Kategoreja:Ailinīki Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Latveja
Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā ESAO.
Viesture
thumb|left Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.
Geografeja
Latvejai irā 5 viesturiskī nūvodi: Latgola, Vydzeme, Zemgola, Sieleja i Kūrzeme.
Demografeja
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.
Felis bieti
thumb|250px|Felis bieti paplateiba pasaulī Felis bieti, Milne-Edwards, 1892 () irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Felis bieti dzeivoj pūstum Kīnā.
Dzeivinīki
thumb|200px|Dzeivinīku vysaideiba
Dzeivinīki irā lela daudzišyunu organizmu grupa, kura reagej iz apleicejū apleici, puordzeivuojūt nu cytim organizmim. Dzeivinīku biologiskuo vysaideiba irā lela (ap 2 milijoni škiru), tok škira ratai irā vīndabeiga vysā paplateibys apgabalī. Cieški jei sasadola zamškiruos.
Felis bieti
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Lopsys
thumb|250px|Vulpes velox Lopsys (Frisch, 1775; ) irā plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (Canidae).
Škiras
14 škiru irā Vulpes giņtī :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Viļs Dziervinīks
Viļs Dziervinīks (1959) — latgaļu ailinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.
Poezejis lasejumi latgaliskai:
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Malnkalneja
Malnkalneja (malnkalnīšu: Crna Gora) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Beringa šauris
thumb|250px|right|Beringa šauris nu kosmosa Beringa šauris irā jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums — ap 85 km, dziļums — tik 30—50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.
Kategoreja:Jiuru šauri
Iudiņtvere
thumb|Iudiņtvere Iudiņtvere (anglīšu: body of water; krīvu: водоём; latvīšu: ūdenstilpe) — nūtalejs voi laiceigs iudiņa pīsalasejums dobyskūs voi muoksleigūs zemisviersa īleikumūs, kurymā iudiņs stuovūšs voi ar napalelu nūteciejumu. Iudiņtveris irā azari, iudiņturis, muorki, jiurys, okeani.
Kategoreja:Geografeja
Bolvu nūvods
Bolvu nūvods — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, kas sasadora nu Bolvu mīsta i 10 pogostim.
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: досуг, развлечения; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.: i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.
Verīs taipoš
Kategoreja:Pavaļa
Sovvaļnīks
Sovvaļnīks (pa eistynajam vuordam Ingars Gusāns, dzims 1974 gods febraļa 17 dīnā Rēznē) — latgalīšu rokmuzykants, vokalists, gitarists, komponists i muzykys leidzaproducents. Melanholiskuo roka pīstuovs. Muzykā aktivuok dorbojās nu 2003 gods, plotuok izslivs nu 2005 goda kai grupys Borowa MC dalinīks ar vārtuvis vuordu Sedmenc, a nu 2009 goda pazeistams kai solo dzīšmu autors Sovvaļnīks. Muzykā dzierdīs melanholiskuo roka i gryutuo roka stiļs, virtuozi gitarys spieļuojumi. Dzīšmu teksti — filosofiski latgalīšu ailinīku (Līgys Rundānis, Valeņtina Lukaševiča, Marejis Andžānis, Oskara Seiksta) dzeivuli ar dziļu, auteņtisku latgaliskū leksiku.
Nu 2003 goda spieļuojs grupā Slieksnis. 2006 godā kūpā ar grupu Bez PVN īraksteits radejsinglys Vosoruošona — veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums Sūpluok — veļtejums Ontonam Kūkojam.
Nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Kūku pogosts
thumb|260px|Kūku pogosta padūme 2012 gods pavasara mienesī Kūku pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.
Viesture
Viesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži
Kūku pogosts tur rūbežu ar:
Doba
thumb|260px|Laukazars zynoms kai vīns nu pošu gīdrūs azaru Latvejā. Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".
Iudini
Upis:
Iudiņtveris:
Septeni pasauļa breinumi
thumb|Aņtikys Septeni pasauļa breinumi 16 godusymta olaņdīšu muokslinīka [[Mārtens van Hēmskerks|Mārtena van Hēmskerka (Maarten van Heemskerck) atvaiguojumā (nu kairuos iz lobū, nu viersa iz zamošku): Heopsa piramida, Gaisa suodi, Dzeusa skulptura, Artemidys svietneica, Halikarnasa mauzolejs, Roda koloss, Aleksandrejis speidyns]] Septeni pasauļa breinumi — pošys izslyvušuokuos antikuo pasauļa statnis, kuru sarokstu sataiseja Aņtipatris nu Sidona II godusymtā pyrma Krystus. Vāluok, plotūtīs oikumenai i raistūtīs pasauļa pazeišonai, saroksts na reizi paplatynuots, apjamūt taipoš i dobys breinumus. Tok tradiceigais aņtikuo pasauļa breinumu saroksts irā itaids:
Kūku pogosts
Iudini
Pūri i peisi:
Pūstumaļņs
thumb|250px|Pūstumaļņs Pūstumaļņs irā lela augstuma aļņu saimes dzeivinīks.
Kūku pogosts
Dzeivuotuoji
Kūku pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 73,6% latvīšu, 18,1% krīvu, 3,3% boltkrīvu, 2,7% puoļu, 1% lītaunīku.
Pūstumaļņs
Izavierīņs
Auguma garums: tāvaiņs 180—214 cm; muotaine 162—205 cm ; Astes garums: 14—20 cm ; Placu augstums: 180—210 cm ; Svors: tāvaiņs 92—210 kg; muotaine 79–120 kg.
Kūku pogosts
Solys
Kūku pogosta ļauds dzeivoj 61 solā.
Pūstumaļņs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Kūku pogosts
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".
Felis chaus
thumb|250px|Felis chaus affinis zamškira Felis chaus ira naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Felis chaus dzeivoj dīnavydu Azejā i pūstum Afrikā.
Kūku pogosts
Transports i saiteibys
Kūku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kūki (LV-5222).
Felis chaus
Izavierīņs
Auguma garums: nu 55 da 94 ; Astes garums: nu 20 da 31; Svors: 3—12 kg.
Vileks nūvods
Vileks nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Vileks mīsta i 6 pogostim (Kuprovys pogosta, Medņovys pogosta, Susāju pogosta, Škilbānu pogosta, Vacumu pogosta i Žeiguru pogosta).
Felis chaus
Daudzatmejeiba
Ira zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Reitulatvejis zamaine
Reitulatvejis zamaine sasadora nu nazkodejuos laduoju vogys. Zemisvierss ite pa lelumam lāvs, iz Daugovys i Lubuona pusi laižās lāva pīslaite. Tī, kur jei teik vysā guliniska, pasadarejs lels pūru i peisu apvyds ar Teiču, Lelū, Kņovu i. ct. pūrim.
Kategoreja:Latgolys geografeja Kategoreja:Latgolys doba
Peirāgs
Peirāgs, pasūlu lītuot glabiņs — "tys, kurs pats irā nūglobuots i kurymā globojās cytai reizei pamastuo informaceja". "Peirāgs" par cīši pīdareigs nu koņteksta (deļ tuo latvīši i lītaunīki juo napuorvierš taišni). Bez tuo i koņditorejā "cookie" lobuok puorvērst kai "capums", partū ka "peirāgs" var byut i "cake", i "tart" (t. i. daudzi reižu leluoki darīni kai capums), a myuslaikim itaida daudzizeimeiba par lela.
Felis margarita
thumb|250px| thumb|250px|Felis margarita paplateiba pasaulī Felis margarita, Loche, 1858 irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers.
Izavierīņs
Auguma garums: 39—57 cm; Astes garums: 23—31 cm; Svors: 1.4—3.4 kg.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Madsolys Juoņs
Madsolys Juoņs (eistyn. vuords Juoņs Ludbuoržs, 1913 — 1975) — poets, rakstinīks, vīns nu pošu pazeistamūs latgaļu liriku.
Dzims 1975 g. oktobra 13 d. Nautrānu (niule Mežvydu) pogosta Gryudinīšu solā. Vuicejīs Mežvydu pamatškolā, beidzs Aglyunys gimnazejā, Jelgovys školuotuoju institutā. Studiejs Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets) filologejis specialitetā. Darejs nazcik Latgolys i Zemgalis školuos.
Rakstejs dzeivuļus, stuoškus, pjesys, baladis, fabulys. Radē golvonī motivi - tāvaine i mīleiba. Poezejis lasejums Lynu zīdi (1943, ūtrais laidīņs 1993), stuošku lasejums Austrys zemē ("Ausmas zemē", 1944). Daudzi poezejis drukavuots rakstīņu lasejumā Olūts, latgaļu periodikā.
Mežvydūs zynoms pīstuoškys ap poeta sagvuorda ciļmi. Napatuoļ nu juo dzymtuos sātys asūte vīta, pasaukta par "Madsolu" deļ tuo, ka J. Ludbuorža vaciukam tī vadūt nu rotu izsleidiejuse i sasatrīkšuse mads buca.
Mirs Aucis nūvoda Ukru pogostā 1975 februara 26 d., paglobuots Ukru pogosta Nesaulis kopūs.
Bolvi
Bolvi — mīsts pūstumu Latgolā, Bolvu nūvoda centrys. Mīsts atsarūn Bolvu i Pārkuņu azara malē, obejus azarus saškir Bolupe, autoceļu P35 i P47 krystā. Atostums da Rēzeknei — 80 km, da Reigai — 219 km.
Mīsta centrā irā pīminieklis Latgolys partizanu pulka karaveirim, tautys pasaukā „Stanislavs”.
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Kuorsova
Kuorsova — mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēzeknis—Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763. godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs—Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds
Kuorsovā dzymuši:
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
Solu lopsa
thumb|250px|Solu lopsa (Urocyon littoralis) Solu lopsa ; irā plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (Canidae).
Škiras
Palāko lopsu giņtī irā 2 škiras :
Datu puorlaida
Datu puorlaida (data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam: i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
Datu puorlaidys atmejis
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu параллельная передача, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida
Asinhroniskuo puorlaida  (anglīšu asynchronous transmission, krīvu асинхронная передача, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.