cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aglyunys bazilika
Viesture
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700. godā. Kod 1699. godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768. da 1780. godam suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys katuoļu bazneicys Kategoreja:Aglyunys nūvods
Talsu nūvods
Talsu nūvods (līvu: Tālsa mōgõn) irā 2021. goda 1. juļā sataiseits Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē.
Tei rūbežoj ar Ventspiļs nūvodu vakarūs, Kuļdeigys nūvodu dīnavydvakarūs i Tukuma nūvodu dīnavydūs.
Mozais Ludzys azars
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, skaļbi, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Vokoru daļa cīši kruši aizaug, net da 75%. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys. Azarmalē ītaiseits mīsta myuds i laivu nūstuošana.
Preiļu sīrs
A/s „Preiļu sīrs” — leluokais sīra pīgatavātuojs i eksportātuojs Latvejā. Pīna puordaris pasajāmums Preiļūs tyka īstateits 1972. godā i dorbuojuos kai pasajāmuma „Daugpiļs pīna kombinats” filials. Agruok tī taisieja svīstu i sīru. Laika guojumā produkcejis sortiments puormeits iz industrialuo pīna produkceji.
Mozais Ludzys azars
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys azari
Preiļu sīrs
Viesture
1972. goda nojabra m. 30. dīnā tyka dabeigta dareitovys būdaveiba ar pīgatavis veici 2200 t sīra godā.
1978. godā dareitova taisieja vaira kai 3000 t sīra godā.
1980. godā tyka likti pamati Preiļu sīra dareitovys paleigsaimesteibai.
1981. godā tyka rekonstruēts dareitovys sīra ceks. Tyka pastateita dāņu firmys Passilak sīra pīgatavis lineja ar veici 3650 t godā.
1983. godā dareitovys veice ira 5300 t sīra godā.
1986. goda labeibys m. 1. dīnā Preiļu sīra dareitova tyka daškierta agrofirmys „Красный Октябрь” sadorā i produkceji eksportieja iz Krīveju.
Nu 1986. goda pebreļa m. 16 dīnys pastuov sīra dareitovys polklora ansambļs „Mūdernīki” Juoņa Teilāna vierseibā.
1991. goda janvara mienesī dareitova izstuoja nu agrofirmys i palyka kai sovrūčs vaļsts pasajāmums.
1994. goda apreļa m. 14. dīnā iz vaļsts pasajāmuma Preiļu sīra dareitovys buozis tyka īstateita akceju sabīdreiba Preiļu sīrs. Pasajāmums paplata sovu sortimentu. 80% sovys produkcejis eksportej iz Daneju, Holandi, Igauneju, Krīveju.
1999. godā modernizieja autotransportu i sīra „Čedars” pīgatavis lineju ar daņu firmys Damrow paleigu. Lineja taisa 2 t sīra stuņdē. Atdareita jauna puordūtuve Preiļūs i suokta jogurta pīgatave.
Produkceja
Pasajāmuma golvonī produkti:
AS Preiļu sīrs ira vīneigais sīra atmejis „Čedars” pīgatavātuojs na tik Latvejā, bet i Baltejā. Cyta pasajāmuma produkceja ira: sīri „Baltija”, „Preilis” i bīzapīna sīreņi „Mazulis”.
Pededze
Pededze - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.
Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.
Puorzvols
Puorzvols atsarūn, upis straumei navīnaidai skolojūt vogys dybynu i losūtīs nūsādom. Puorzvols cieški sateikams upis vogys pasaplateišonys vītuos, tyvai pi dataku greivu. Upis straume iz puorzvola gaisynoj sovu ognumu. Leikumojuos (daudzi meandru turūšuos) upēs puorzvoli parostai byun puormeiš ar otuorim.
Kategoreja:Geografeja Kategoreja:Geologeja
Germanu volūdys
Ite uzskoiteitys germanu volūdys:
Kategoreja:Germanu volūdys
Anna Dimaņte
Anna Dimaņte (1908—2002) beja latgaļu ailineica, publiciste i ļaudyskuo dareituoja.
Pyrmuos publikacejis — „Čekists” i „Par moz” bāgaleibys latgaļu žurnālā „Dzeive”. Ailis apkūpuots lasejumā „Vālī zīdi” (1995).
Talsi
Talsi irā mīsts Latvejā, Kūrzemē, Talsu nūvoda centrys.
Kategoreja:Talsu nūvods
Varšova
Varšova irā Puolejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Administrativais dalejums
thumb|280px|center
Ješs
Ješa azars aba Ješs – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni.
Nu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā.
Azarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys.
Pa izškireigim saskaitejumim, Ješs tur 33 – 36 eistynuos azarsolys (jūs kūpeigais pluots 77,6 gekteri) i ap 70 azarsalom leidzeigu sataisejumu, puse nu jūs – nīdrom i stībrim apauguši saklumi. Šimanska pussolā īriedeita atpyutys baza. Daudzums eistynūs azarsolu irā azara pūstumreitu daļā, poša leluokuo nu jūs – Leluo Luoča azarsola (pluots 45 ha). Da XX gs. 70-tūs godu iz ituos azarsolys beja apleicīnis vysuvacuokuo vīnsēte ar kūka kuormim, stateitim bez noglu.
Ješā aptyktys 18 – 24 zyvu škirys: leidaka, asars, zuts, leiņs, karušs, keiss, škaunadze i ct. Azars zvejis zinē cīši sūrmeigs.
Ļudvigs I, Bavārejis Karaļs
Ļudvigs I (pīdzims 1786 goda labeibys m. 25.d - nūmyrs 1868 goda svacainis m. 29.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1825 ļeidz 1848 godam, kod Vuocejis zemīs suokuos saceļšonuos. Ļudvigs I beja zinoms kai ļels greku i itaļīšu renesansis laika arhitekturys cīņeituojs i juo laikā Bavārejis golvmīstā Minhenī tyka uzcaltys daudzys jaunys ceļtnys. Juo unuks Ļudvigs II tai že beja ļels muokslys cīneituojs i duosns atbolsteituojs.
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavārejis Karaļi
Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska dzeivis
„Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska dzeivis” iraid padūmu muokslys filma, uzjimta 1981 godā. Golvonuos lūmys atveiduotuojs Anatolejs Soloņicins tyka atzeits por lobuokū aktīri prestižajā Berļina kina festivalā por sovu breineigū Dostojevska attāluošonu.
Sižets
Filmys darbeiba nūteik Krīvejis Impērejā 1866 godā, kod rakstnīks Fjodors Dostojevskis beja dažuodu personeigu gryuteibu vorā. Jis apglobova sīvu, beja poruodūs i eisā laika pūsmā rakstnīkam beja juopabeidz juo jaunuokais dorbs — „Spieļmaņs”.
Vīns nu Dostojevska draugim īsoka jam pījimt dorbā stenografu i dreiži tai ari nūteik. Dostojevskis struodoj pi sova jauno dorba ar Annu Sytkinu, kura itymā gryuteibu pilnajā laikā kļiust por Dostojevska tuvuokū cylvāku.
Teiklavītys
Kategoreja:Filmys
Meandra
thumb|Upe ar meandrom Meandra (anglīšu: meander, krīvu: меандр, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mеjа́ndros (Μαίανδρος).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.
Kategoreja:Geografeja
Bebrinis pogosts
Bebrinis pogosts irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Bebrine.
Teiklavītys
Kategoreja:Bebrinis pogosts
Jezus Krystus
thumb|Jezus Krystus Jezus Krystus aba Jezus nu Nazaretys (pīdzims 7-2 godā pyrma Krystus, nūmyrs 30-33 godā) irā centralais objekts kristeigajuo ticeibā, kur lelums kristeigū bazneicu jū pīlyudz kai Dīva dālu.
Kategoreja:Cylvāki
Maksimiļians I, Bavārejis Karaļs
Maksimiļians I (pīdzims 1756 goda lopu m. 27.d - nūmyrs 1825 goda leita m. 13.d) — beja Bavārejis eļektors nu 1799 ļeidz 1806 godam i Bavārejis karaļs nu 1806 ļeidz 1825 godam. Juo vaļdeišonys laikā Bavāreja nu eļektorata topa por karaļisti.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavārejis Karaļi
Škaunys pogosts
thumb|270px|Škaunys pogosta padūme 2011 gods rudinī Škaunys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka, feļceru punkts i katuoļu bazņeica.
Viesture
Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži
Škaumys pogosts tur rūbežu ar:
Solys
Škaunys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos. Pošu leluos solys - Muižinīki, Krasnopole, Landskorūne, Škauna (pogosta centrys), Zamšoviki.
Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Škaunys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škauna" (LV-5695).
Nūruodis
Kategoreja:Škaunys pogosts
Latvijas Televīzija
Latvijas Televīzija (LTV) ir vaļstij pīderoša televizeja, kas raida nu 1954. goda 6. solnys m.
LTV ir divi kanali: LTV1 i LTV7 (agruok LTV2).
Leidzonaine
thumb|250px|Leidzonaine Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: равнина, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.
Lelais Ludzys azars
Azarmalē Ludzys piļskrytys, Ludzys Romys katuoļu bazneica, Uodukolns i Keišu piliskolns.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys azari
Mīsts
thumb|[[Helsinki, Suomejys golvysmīsts]] Mīsts irā apdzeive ar zeimeigu dzeivuotuoju skaitu, industrejys, tierdzeibys, kulturys y administrativa voi politiska centrisa zeimeibu.
Kategoreja:Mīsti
Andrjus Kubiļs
Andrjus Kubiļs (1956) irā lītaunīku politiks, beja Lītovys ministru prezidents. Puorstov parteju Tāvaines Savīneiba-Lītovys kristīti demokrati.
Kategoreja:Politiki Kategoreja:Lītovys ļauds
Gitanas Nausėda
Gitanas Nausėda (1964 goda) irā lītaunīku politiks, Lītovys prezidents.
Kategoreja:Lītovys politiki
Amerikys Saškierstuos Vaļsteibys
Kategoreja:Amerikys Saškierstuos Vaļsteibys
Aizkraukļa pogosts
Aizkraukļa pogosts irā Aizkraukļa nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Aizkrauklis.
Mažeiki
thumb|right|250px|Mažeiki. Mažeiki irā mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda vakarūs, kilometru iz 294 km zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.
Aizkraukļa pogosts
Nūruodis
Kategoreja:Aizkraukļa pogosts
Mažeiki
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Lītovys mīsti
Rogāļu lelakmiņs
thumb|260px|Rogāļu lelakmiņs pavasarī Rogāļu lelakmiņs - vaļsteibys sorgojamais dobys pīminieklis. Atsarūn Krystapiļs nūvoda Kūku pogosta Rogāļu solā.
Kategoreja:Latgolys dobys pīminiekli Kategoreja:Kūku pogosts
Krupnīks ar buļbem
Krupnīks ar buļbem irā virīņs nu galis, ozbora i buļbu, latgalīšu nacionalais iedīņs.
Sataiseišonys parāds: Cyukys gali ar kaulenim nūskoloj, līk vardpūdā ar soltu iudini. Aizvard, nūsmeļ putys, damat suoļa, īlīk vasalu nūlaupeitu cybuli i iz mozys līsmeitis vard buļjonu. Kod gaļa kuoni meiksta, damat ozbora. Šaļti pavard, tūlaik daber sagrīztys buļbis. Iz gola damat veļ maltus malnūs pypyrus, sokopuotus zaļumus (kropus, pīterzuoli, zaļūs cybuleišus), samaisa i nūceļ nu guņs.
Nu virīņa izjam kauleņus, nu jūs nūskrubynoj gali i sagrīztu īlīk atpakaļ virīnī. Da goldam padūd ar kriejumu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Cāsi
Nūruodis
Kategoreja:Cāsu nūvods
Murcauka
Murce aba murcauka, aba murcaukle - latgaļu gavieņa laika iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Rudzu maizi sagrīž kimūsa leluma gabalenim, dalīk smolkai sakopuotu cybuli, damat suoļa, puorlej ar vyrtu atsaldātu iudini i dalej lynsāklu oleja. Ka gryb skorbonuokys garžys, var dalikt uobeļa gabaleņus.
Cytūs apvydūs murcaukai dalyka sagrīztys korstys buļbis ci soltus skuobātus kuopustus, ci (jaunuokūs laikūs) kriejumu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Aužguļāni
Aužguļāni — sola Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostā.
Pasauka
Aužguļānu vuords (cielīs nu vacuokys formys *Augšguļāni) irā vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Paguļānu i Vydsguļānu pasaukom.
Kategoreja:Leiksnys pogosts Kategoreja:Daugpiļs nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys
Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors
thumb|200px|Svātuo Gora cierkva Jākubmīsta Svātuo Gora veirīšu kleštors i Jākubmīsta Svātuo gora pravoslavu cierkva irā Latvejis pravoslavu svietneica, kleštors i pravoslavu svietceļuojumu golasnāgs. Cierkva i kleštors atsarūn Jākubmīstā, Breiveibys ūļneicā 202. Kleštora teritoreja irā Jākubmīsta viesturiskais centrys. Sūpluok Svātuo Gora cierkvys irā Svātuo Nikolaja Breinumdora cierkva.
Viesture
Pravoslaveibys viesture Jākubmīstā īsasuoce 16 godusymtā, kod nu Krīvejis pa Daugovu ceļuoja daudzi silejnīku. Niulejuo pravoslavu kleštora apleicīnē nu 1670 da 1675 goda pastateja pyrmū kūka Svātuo Gora cierkvi i sūpluok taipat kleštoru. Apleik cierkvys teritorejai pastateja bīzu myurini sīnu ar saujamlūkom, kas izglobuota da myuslaikim. Piec guņsnelaimem tymā pošā vītā 1887 godā pastateja myurini cierkvu Bizantejis stiļā – krystveida cierkvi ar pīcim kupolim i supluok asūšu zvanineicu. Cierkva irā slavanuo Jakobštatis Vysusvātuokuos Dīvadzymdynuotuojis ikona, deļtuo niule itei vitā irā Latvejis zeimeibys pravoslavu svātceļuojuma golasnāgs. Niule otkon dora veirīšu Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors. Tī dzeivoj 10 ticeibys veiri, kuri dūd paleigu Jākubmīsta tryuceigajim i bezdarbnīkim, poši struodoj goldnīceibā i sovā saimisteibā. Dora biblioteka, svātdinis škola, dvēseliskais seminars ticeibys vuiceibys školuotuojim i virīņa vyrtuve. Cierkvā dora i krīvu, i latvīšu pravoslavu parapeja. Sevkura mieneša pyrmejuo svātdinē – dīvakolpuošona latvyskai.
Kategoreja:Religeja Kategoreja:Jākubmīsts
The Carpenters
thumb|The Carpenters (1972) The Carpenters — 1968 godā dybynuota Amerikys poproka grupa.
Singli
Kategoreja:Muzyka
Brenguļu pogosts
Brenguļu pogosts irā Beverinys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Brenguli.
Teiklavītys
Kategoreja:Brenguļu pogosts
Jezups Mots
right|200px|thumb|Jezups Mots. Jezups Mots (1871 gods zīmys m. 29 d. — 1940 gods jaunagods m. 23 d.) beja zeimeigs Šveicarejis vaļsteibys veirs.
Kategoreja:Zeimeigi ļauds
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga irā mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
'''XVII i XVIII gs. meitovuos''' — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai Петроград).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika ("Zvaigzne" 1903 g., "Gaisma" 1905 – 1906 g., "Sākla" 1906 g., "Dryva" 1908 – 1918 g., "Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos "Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
Saladuka
Saladuka - latgalīšu gavieņa laika iedīņs. Sataiseišonys parāds: Vasalus rudzu gryudus sadīdzej, izkaļtej i rupai samaļ. Piečuok itūs myltus vard iudinī, cikom izīt pabīzs vyrums, leidzeigs keiseļam voi marmeladam. Jam labi vīņ soldona garža. Ād vīnu pošu voi kūpā ar rupu maizi. Var ēst ar pīnu. Iedīņa pasauka sīnama ar vuordim "soldons" i "salynōt". Pādejū lītoj, dorūt olu, i jis zeimoj 'aplīt īsolu ar vardušu iudini kubulā'. Iudinī izškeist īsolā asūšuos cukra lītnis, i nu tuo škeistums teik soldons.
Pīterpiļs
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī
1908	g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys "Latvīšu volūdys gramatika" ("Латышская грамматика летгальскаго нарѣчія").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai "Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos "Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
Kauguru pogosts
Kauguru pogosts irā Beverinys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Murmuiža.
Pīterpiļs
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī
1917 g. — Pīterpilī īstateita "Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Krīvejis mīsti
Stuļkis
Stuļčs aba stuļčuks - latgalīšu nacionalais iedīņs. Sataiseišonys parāds: Smolkai samoltus voi gleizdynuotus zierņu myltus pa mozam ber vardūšā iudinī i nūtaļ maisa, cikom sabīzēs. Tūlaik lej bļūdōs voi škeivūs i atsaļdej, sagrīž škēlem i ād, aplejūt ar lynsāklu oleju. Škēlis gona styngrys, juos var pajimt rūkā. Stuļki var ēst i syltu, i soltu.
Pa cytam recepta variantam, stuļčuks irā vyrtys i atsaldātys, škēlem sagrīztys buļbis, kurys sagryuž ar dukuri i samaisa ar lynsāklu oleju i svīžu cybuļu gabalenim.
Trykuotys pogosts
Trykuotys pogosts irā Beverinys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Trykuota.
Buļbešnīki
Buļbešnīki aba guļbešnīki irā latgaļu iedīņs — olejā vyrti buļbu rutuleiši ar vysaidu piļdejumu.
Sataiseišonys parāds
Piļdejumam:
Aizlejam:
Buļbis izvard meikstys. Sameicej ar dukuri voi samaļ galis mašinē. Dalīk ūlys, damat moltūs malnūs pypyru i suoļa, tūlaik samaisa. Nu dabuotuos masys ar rūkom plikšynoj pluocineišus. Jim vyducī līk piļdejumu — stipinenim sagrīztu kapcātu cyukys gali, kurū puorkaisa ar tarkavuotu sīru. Pluocineišu molys sajam kūpā i, viļojūt plaukstēs, formej garonus rutuleišus. Jūs līk vardpūdeņā ar sakarsātu rapšu oleju i vard, cikom rutuleiši teik zeļteitai bryuni i izmaun iz viersu. Gotovūs buļbešnīkus ar putu lizeiku izjam, līk iz sīteņa, kab nūtacātu olejs, tūlaik līk bļūdā i pastota iz plitys molys syltumā.
Da goldam padūd ar sieņu aizleju: suoleitys sieņs iz peteļnis sacap ar cybulim, iz gola dalīk nazcik lizeiku kriejuma.
Buļbešnīku piļdejumam vītā galis var izlītuot sīru, bīzapīnu, kuopustus, sieņs.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Dzeļžaceļš
right|thumb|300x300px|Pasauļa vaļsteibuos vysucīšuok paplateituo dzeļžaceļa slīžu plotuma karta Dzeļžaceļš irā precem i brauciejim voduot paradzāta transporta atmeja, viļcīņu transporta vysums, sasadorūšs nu metala slīžu ceļu, viļcīņu sastotu, staceju i nūstuošonu, paleigpastotys.
Kategoreja:Dzeļžaceļš
Vydsguļāni
thumb|Vydsguļānu vīta [[Daugpiļs|Daugpilī]]
Pasauka
Vydsguļānu vuords vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Aužguļānu i Paguļānu pasaukom.
Viesture
19 godusymta pādejuos godu desmitēs Vydsguļāni raistejuos kai vasarneicu sola leidza ar napatuoli asūšajim Paguļānim. Natuoli nu Vydsguļānu beja nazcik myudu: Trikarta azarūs, Žygra azarā i Pluociņa azarā. Vydsguļānu dzeivuotuojim beja parūči dativēt da Paguļānu kurortam. Ar laiku vydsguļāni platejuos, cīšuok iz Raipolis pusi. Ļaudyskū dzeivi sūpluok asūšajūs Paguļānūs puorruove Pyrmī pasauļa vaidi, tys ītakuoja i Vydsguļānu dzeivi.
20 godusymta 20-tajūs godūs iz vokoru nu Vydsguļānu beja ītaiseita Latvejis armejis vosorys siedeiba „Nometne” i Daugpiļs-Reigys dzeļžaceļa linejis staceja ar taidu pošu pasauku. 30-tūs godu beiguos itamā vītā pastateja stacejis kuormu nu kūka i puorsauce par „Mežciems”. Itei staceja dareja vēļ i pa 20 godusymta ūtrajai pusei. Stacejis kuorms izaglobuojs pa šai dīnai. 30-tajūs godūs Vydsguļānūs nu jauna jēme apsadzeivuot vosoruotuoji, jim nu mīsta da šanei beja parūči sabraukuot ar viļcīni.
Ūtrūs pasauļa vaidu laikā, 1941 gods nojabra mienesī sūpluok Vydsguļānu apleicīnē asūšuos nazkodejuos siedeibys „Nometne” fašisti nūsuove tykstūšom Daugpiļs žydu. Vāluok ite beja atdareits pīminieklis holokausta propuldynuotajim. Piec Ūtrūs pasauļa vaidu Vydsguļānūs jimtys stateit privatsātys: beja aizstateits rajons iz vyds siedeibys „Nometne” i Pluociņa azara, taipoš pa pūstumu tecīņam da Šyuņa azaram i Raipolei. Niule Vydsguļāni lelynojās vēļ cīšuok.
Kategoreja:Daugpiļs
Europys himna
thumb|[[Ļudvigs van Bethovens (Jozefa Štilera tepne)]] thumb|[[Fridrihs Šilers]] thumb|Bethovena originaluo muzykys rūkroksta puslopa|250px Europys himnys aba Europys Savīneibys himnys,  aba „Oda prīcai”  irā Ļudviga van Bethovena „Deveituos simfonejis” finala instrumentalais araņžiejums, kurs apstyprynuots par Europys Savīneibys oficialū himnu 1985 godā i apzeimoj Europys apsorgojamūs breiveibys, mīra i solidaruma idealus. Muzyku Ļ. van Bethovens pīraksteja 1785 godā pa Fridriha Šilera poemai „Oda prīcai”.
Bolss
Oda prīcai
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Europys Savīneiba
Rāznys nacionalais parks
thumb|250px|Rāznys nacionalais parks irā visapleik Rāznys azaram. Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km². i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā. Parka administraceja Rēznē.
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys doba
Asuškys
Asuškys — latgaļu iedīņs, mozi opoli peiriedzeni kriejuma aizlejā.
Sataiseišonys parāds
Jam bīzapīnu, dalīk ūlys i ryuguļa, kurymā jau īlyktys mīlis (voi puse čaja lizeiceinis sodys). Dalīk čipierksneiti suoļa i cukra. Vysu brangai samaisa, i dabuotajai masai dalīk myltu. Meikli izmeicej i izviļoj iz goldskaleiša, sagrīž rombenim i līk captu iz sausys, korstys peteļnis. Apcap zeļteitai bryunys.
Kab asuškys byutu gorduokys, taišni pyrma padūšona da goldam juos pasylda svīžā kriejumā ar cukru. Cytūs apvydūs asuškys tiuleņ piec izcepšonys līk kriejuma i svīsta aizlejā. Korstums kriejumu izlaidynoj, īsyucūt jū vydā asuškuos.
Teiklavītys
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Krīvu volūda
Krīvu volūda (русский язык) irā vīna nu reitslavu volūdu, Krīvejis vaļsteibys volūda.
Kategoreja:Slavu volūdys Kategoreja:Krīvu volūda
Birzgaļa pogosts
Birzgaļa pogosts irā Keguma nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Birzgaļs.
Nūruodis
Kategoreja:Birzgaļa pogosts
Vīseitis nūvods
Vīseitis nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Sielejā, sasadorūšs nu pīcu pogostu i vīna mīsta.
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Veisteknis
Veisteknis aba puorpace - rudzu maize ar galis i cybuļu piļdejumu, latgaļu nacionalais iedīņs.
Nigereja
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.
Veisteknis
Sataiseišonys parāds
Izviļoj rudzu maizis meikli, iz vyds līk sagrīztu cyukys gali ar cybulim, pypyrim i cytom garžom. Saceļ nu meiklis malenis i aizlīc. Cap ceplī.
Nigereja
Verīs taipoš
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Veisteknis
Sataiseišonys parāds
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Rembatys pogosts
Rembatys pogosts irā Keguma nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Rembatā.
Pancaks
Pancaks - ozbora i pupeņu virīņs ar pīdavom, latgaļu nacionalais iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Jau pyrmuokajā vokorā sauvi ozbora nazcik reižu puormozgoj i pamat mierktu, taipoš iudinī samārc i pupenis. Iz cytys dīnys jam kapcātus voi svīžus suonkauleišus, līk pūdā i vard kūpā ar lauru lopom i malnajim pypyrim, tymā vydā var iz peteļnis apcept būrkuonu pusripeitis i sasmalcynuotu cybuli. Suonkauleišim dalīk izmārcātuos pupenis i ozboru i vard, cikom vyss meiksts. Būrkuonus ar cybulim dalīk pošus pādejūs. Da goldam padūd ar kriejumu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Kanada
Kanada (Canada) — vaļsteiba Pūstumu Amerikā.
Kategoreja:Pūstumu Amerikys vaļsteibys
Ruojis pogosts
Ruojis pogosts irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā, Kūrzemē. Tei skoloj Reigys leics. Pogosta administrativais centrys irā Ruoja.
Tukums
Tukums irā vydisks mīsts Kūrzemē, Tukuma nūvoda centris. Mīsta tīseibys daškiera 1795 godā.
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Dvīta pogosts
Teiklavītys
Kategoreja:Dvīta pogosts
Krupnīks
Krupnīks - virīņs nu galis, ozbora i buļbu, latgaļu nacionalais iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Cyukys gali ar kaulenim nūskoloj, līk vardpūdā ar soltu iudini. Aizvard, nūsmeļ putys, damat suoļa, īlīk vasalu nūlaupeitu cybuli i iz mozys līsmeitis vard buļjonu. Kod gaļa kuoni meiksta, damat ozbora. Šaļti pavard, tūlaik daber sagrīztys buļbis. Iz gola damat vēļ moltus malnūs pypyrus, sokopuotus zaļumus (kropus, pīterzuoli, zaļūs cybuleišus), samaisa i nūceļ nu guņs.
Nu virīņa izjam kauleņus, nu jūs nūskrubynoj gali i sagrīztu īlīk atpakaļ virīnī. Da goldam padūd ar kriejumu.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Tuoma pogosts
Tuoma pogosts irā Keguma nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Kegums.
Švedu volūda
Švedu volūda (svenska språk) irā germanu grupys volūda, Švedejis i Suomejis vaļsteibys volūda.
Kategoreja:Germanu volūdys Kategoreja:Švedeja
Trešuo Puolejis daļeišona
Trešuo Puolejis Daļeišona 1795 godā beja Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys teritoreju daļeišona Austrejis, Prūsejis i Krīvejis storpā. Daļeišonys rezuļtatā, Puoleja i Lītova zaudieja sovu naatkareibu ļeidz tuos atgiušonai 1918 godā.
Kategoreja:Lītovys viesture Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba
Ūlaine
Ūlaine irā mīsts Latvejā, Ūlainis nūvoda centrys.
Paneviežs
Paneviežs irā Lītovys mīsts.
Kategoreja:Lītovys mīsti
Jezups Baško
Biografeja
Dzimis Daugpiļs apleiciņa Jasmuižys pogostā. 1908 goda vosorys mienesī beidzis Belostokas realškolu, tai poša goda rudiņa mienesī īstuoja Krīvejis Vladamira kara školā, kuru jis beidza 1910 godā ar 1 škiru.
Dzeivi interesādamīs par tūpūšu aviaciju, Jezups Baško īsastuoj un 1912 godā beidz karviersinīku gaiskugnīceibas školu, bet 1913 godā – Gatčinas aviacijis školu. Pyrmā pasauļa karā jis kai skraidnīks pīsadols kuovēs pret vuocīšim nu pyrmajuom kara dīnom.
Škvarkys
Škvarkys - peteļnē ar cybulim sacapta cyukys gale ci kapcāts lašiņs. Lītoj kai pīdovu daudzejim latgaļu tradicionalajim iedīnim - veistekņam, grucei, putrom, virīnim i cytim.
Jezups Baško
Biografeja
Latvejis armejā Baško īsastuoja 1921 goda sīna mienesī Aviacejis divizionā un 1922 goda vosorys mieneša īceļts par diviziona kamaņdera paleigu, bet 1923 godā par diviziona kamaņderi. 1926 godā, pēc diviziona puorsaukšonys par Aviacejis pulku, īceļts par ituo pulka kamaņderi. 1929 godā puorceļts uz Tehniskuos divizejis puorvoldi un paškierts par divizejis štaba prīkšnīku, uzdūdūt izpiļdeit arī aviacejis inspektora daguojumus. 1938 godā paškierts par armejis aviacejis prīkšnīku. 1940 godā paaugstynuots par generalu. Tai pošā godā piec Latvejis okupacejs atbreivuots nu dīnasta.
Škvarkys
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Jezups Baško
Biografeja
Jezups Baško nūmiera 1946 godā dzymtuo Jasmuižys pogostā.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
The Doors
thumb|The Doors (1966) The Doors — 1965 godā dybynuota Amerikys grupa.
Paguļāni
thumb|Paguļānu kurortsāta pyrma 1914 gods thumb|Paguļānu vīta [[Daugpiļs|Daugpilī]] Paguļāni (latvīšu: Mežciems, krīvu: Погулянка) — Daugpiļs mīsta daļa juos pūstumvokorūs. Izalikaliejuse Daugovys lobajā molā pi mīsta rūbeža, 7 km nu centra. Paguļānūs irā vaļstiskuos zeimeibys kuļturys pīminieklis — 1883 godā stateituo kurortsāta. Nazkodejuo kurorta teritorejā guļdz dabeigs mineraliudiņa olūteņš.
The Doors
Albumi
Kategoreja:Muzyka
Paguļāni
Pasaukys
Krīvyskajā i puoliskajā sasazynuošonā Paguļānu vuords beja puorgrīzts par Pogulianka (Погулянка). Nu tīnis lejslatvīšu volūdā īguoja „Poguļanka“, i tai Latvejis īstatis solys oficialai sauce da 1937 godam, kod K. Uļmana režima īdzeivynuotuos vīnaiduošonys politikys īspaidā Paguļānu oficialai puorsauce par „Mežciems“. Itū pasauku latvīšu volūdā lītoj pa šai dīnai.
Viesture
Da 1927 godam Paguļāni beja izslyvušuo grafa Pļatera-Ziberga sovums.
XIX gs. pādejuos godu desmitēs Daugpiļs tierdzuoni jēme randavuot nu Ziberga zemis pluotus i stateitīs Paguļānūs vasarneicys. Augūt vosoruotuoju mīsteņam, grafs Zibergs sasprīde Paguļānūs pastateit baļneologiskū sanatoreju, jei atsadareja 1883 gods vosorā. Dzeideibys dyuni jēme nu Trejkuortu azaru. 1915 godā Paguļānūs beja 117 vasarneicu, kurortsāta, špitalis i lels parks. Pyrmū pasauļa vaidu laikā sola panycynuota, sagrauduotys ap 57 vasarneicys, apmaituotys dzeideibys īstatis, parūceibys. 1925 godā Paguļānim daškierts bīzai dzeivojamys vītys (solys) statuss.
1927 godā Paguļānu kurortsāta beja nacionalizāta i nu Pļatera-Ziberga sovuma puorguoja akciju sabīdreibys „Līksna” sovumā. 1929 godā a/s „Līksna” atjaunynuoja Paguļānu kurortsātu i atdareja jamā sanatoreju. 1935 godā Paguļānūs saskaiteitys 92 vasarneicys, 306 dzeivuotuoji. 1937 godā, īdzeivynojūt tūlaik Latvejā i Europā modeigū kuļturys vīnaiduošonys politiku, K. Uļmana vaļdeiba sasprīde Paguļānu oficialai puorsaukt par „Mežciems“. 1938 godā sanatoreju atpierka Latvejis kreditu banks par 250 tyuktūšu latu i paplatynuoja jai pīdarūšū zemis pluotu da 356 gektaru, īslādzūt jimā pīcus azarus.
Piec Ūtrūs pasauļa vaidu, 1946 godā, Paguļānus daškeire Daugpilei. Sanatoreja beja atjaunynuota 1946 godā i dareja da 1993 godam. Pa Latvejis vaļdeibys riedejumam 1995 g. juļa 31 dīnā jei nu vaļstiskuo sovuma beja atdūta iz privatizacejis i jū nūpierka Daugpiļs SIA „Guron”. Niule kuorms stuov tukšs.
Paguļānūs dzeivuojs vysuzeimeiguokais latgaļu viesturnīks Boleslavs Brežgo.
Kategoreja:Daugpiļs
Kandova
Kandova — napalels mīsts Kūrzemis pūstumreitūs pi Abovys. Mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā. Kandova irā Kandovys nūvoda centris. Dzeivuojamuo vīta dokumentūs jau pīraksteita 1230 godā.
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Malnovys pogosts
Malnovys pogosts — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, Malnovys koledža i Nesteru, Buozovys i Lemešovys biblioteka. Ticeigī viesturiskai pīdar Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Viesture
Viesturiskai Malnovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945. godā Kuorsovys pogostā īstateja Buozovys solys padūmi. 1954. godā Buozovys solai daškiera likvidātū Nesteru solu, 1965. godā Kuorsovys solys padūmu saimisteibys „Malta” teritoreju, a 1975. godā vēļ pa daļai nu Kuorsovys solys teritoreju. 1975. godā Buozovys solu puorsauce kai Malnovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži
Malnovys pogosts tur rūbežu ar:
Sīrnīki
Sīrnīki - bīzapīna pluocineiši, latgaļu nacionalais iedīņs.
Saļņovys pogosts
Saļņovys pogosts — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatskūla, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Viesture
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945. godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954. godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955. godā Ruskulovys solu, a 1977. godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos. Pošu leluos solys — Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.
Nūruodis
Kategoreja:Saļņovys pogosts
Sīrnīki
Sataiseišonys parāds
500 gr tukla bīzapīna smolkai satrupynoj bļūdā, dalīk 4 ūlys i 4-6 ādamuos lizeikys myltu, drupeit iudiņa, pa garžai suoļa i cukra. Masai vajag byut bīzai, kab jei naizpleikštu pa peteļni. Ar lizeiku līk meikli olejā sakarsātā peteļnē i ar lizeiku daplikšynoj apmāram 1 cm bīzumā. Pluocineišus cap iz nalelys līsmis. Da goldam padūd ar vuorekli.
Var taiseit i suoleimūs sīrnīkus, tūlaik cukra nalīk, a damat suoļa i garžu, dalīk cybuļus voi casnāgus.
Eglainis pogosts
Eglainis pogosts irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Eglaine.
Teiklavītys
Kategoreja:Eglainis pogosts
Līvu volūda
Līvu volūda aba lībīšu volūda (Līvõ kēļ) irā suomengru volūda, vīna nu Latvejis divejim pyrmdzeivuotuoju volūdim.
Kategoreja:Uralīšu volūdys Kategoreja:Līvi
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.
Aizputis nūvods
Aizputis nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē, sasadorūšs nu pīcu pogostu i vīna mīsta.
Mārsroga pogosts
Mārsroga pogosts irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā, Kūrzemē. Tei skoloj Reigys leics. Pogosta administrativais centrys irā Mārsrogs.
Adoļfs Hitlers
right|200px|thumb|Adoļfs Hitlers 1937 godā. Adoļfs Hitlers (1889—1945) beja politiks, nacionalsocializmya (1921—1945) i Vuocejis vaduojs (1933—1945). Jis Europā aizsuoce Ūtru pasauļs karu. Atsaceigs por žeidu holokaustu.
Kategoreja:Politiki
Mārsroga pogosts
Kategoreja:Talsu nūvods
Zeme
thumb|Zemis fotografeja nu kosmosa lellaivys [[Apollo 17.]]
Zeme (simbols: ; ) irā treša nu Saulis planeta i pīkta leluoka vysā Saulis sistemā. Zemei irā vīns dabeigs paceļnīks — Mienesnīks.
Maksimiļians II, Bavārejis Karaļs
Maksimiļians II (pīdzims 1811 goda solnys m. 28.d - nūmyrs 1864 goda pavasara m. 10.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1848 ļeidz 1864 godam. Jis nuoce pi vorys Bavārejā piec 1848 goda saceļšonuom vuocu zemīs, kod juo tāvs Ļudvigs I beja spīsts atkuoptīs nu trūņa.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Bavāreja Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Bavārejis Karaļi
Marijampole
Marijampole  irā Lītovys mīsts.
Piļskolna pogosts
Piļskolna pogosts irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Piļskolnā.
Marijampole
Kategoreja:Lītovys mīsti
Babeitis nūvods
Babeitis nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, sasadorūšs nu divejim pogostim — Babeitis i Solys pogosta.
Batveņa
Batveņa, botva, batviņu virīņs aba batvini irā nūmīļuots tradicionalais iedīņs Latgolā i Sielejā. Batviņu virīni var ēst i syltu, i soltu.
Gavieņa laika batviņu virīņs
Gavieņa laikā Latgolā batviņu virīni taisa bez galis: batviņus izvard i nūlaupej, sagrīž škēlem i salīk vyrtā atsaldātā iudinī. Itymā škeistumā īlīk nazcik maizis gorūzeņu deļ skuobuma i ryugšonys. Škeistumu tur muolinī pūdā, i par kaidom 24 stuņdem tys jau gotovs virīņs ar soldonskuobu garžu. Ād ar lizeikom, dakūzdami maizi. Kurūs nakurūs apvydūs itaida batviņu virīņa bez galis sauce Uboga asnis.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Sibira seiļs
Sibira seiļs — vuorniņu saimis (Turdidae) putnys. Perekli taisa Eurazejis pūstumūs - nu Norvegejis vokorūs da Tuoleimim Reitim Krīvejā. Zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latvejā cīši reši sateikams putnys - perekļa nataisa, viņ kod nakod īceļoj. .
Aproksts
Sibira seiļs nazcik reižu mozuoks i smuidruoks kai seiļs. Jis irā vīns nu pošu mozū putnu vuorniņu saimē. Garuma tik 30-32 cm. Nu cytu vuorniņu saimis putnu seviški izaškir Sibira seiļa gnēze, jei labviņ eisuoka i ar smailu golu. Spolvys bryunai palākys, spuornu pamats i placi kaštanbryuni, a poši spuorni i aste spūdri raudona. Golvys vierss tymsai palāks ci bryuns.
Žemaitejis Gercogiste
Viesture
Žemaiši ilgus godus globova sovys paguonu tradicejis i tys beja piedejais regions Europā, kas pījāme kristīteibu. Pirmī žemaiši tyka kristeiti 1413 godā, bet vairumā tī beja vītejī kungi. Zemnīku vydā paguonu tradicejis tyka globuotys veļ vairuokus godu simteņus. Katuoļu ticeiba kļuva por golvonū ticeibu žemaišu zemīs ap 17 godu simteni.
Sibira seiļs
Dzeivisvīta
Dzeivoj dziļai mežūs i cīši reši atīt cylvāku dzeivisvītu tyvumā. Vysod ryupynojās, kab juo pereklis byutu nūglobuots i naradzams. Deļ solsaimieteibys i industrejis raisteibys Sibira seiļu populaceja pasaulī cīši padaleita i navīnaida.
Žemaitejis Gercogiste
Viesture
Ilgus godus, Žemaiteja paļeidzieja nūturēt Vuocu Ordeņa ekspanseju Lītovys zemīs i žemaiši guva uzvorys vairuokuos nūzeimeiguos ceiņuos ar Zūbenbruoļu Ordeņi - Sauļis Kaujā (1236), Skodys Kaujā (1259) i Durbis Kaujā (1260). Jī vede ceiņu nazaverūt iz tū, ka Lītovys karaļs Mindaugs, kura pakļauteibā tai že beja žemaiši, pījāme kristīteibu.
Audreņu pogosts
Audreņu pogosts irā Rēzeknis nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys — Audreni.
Sibira seiļs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ūlukne
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Kūčys
Kūčys - vyrti kvīšu putruomi madsiudinī ci keisielī, tradicionalais latgaļu Zīmyssvātku iedīņs.
Sataiseišonys parāds
Kvīšu putruomus nūmozgoj, izmiercej i izvard. Dabuotajai putrai dalej ar madu saldynuotu iudini ci saldynuotu dzērviņu keisieli. Var dalikt saputuotu kriejumeņu. Ād Zīmyssvātku vokorā.
Kategoreja:Latgaļu vyrtuve
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Siejamais lyns
thumb|200px|Siejamais lyns Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā.
Aprakstejums
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota.
Zīdi
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā.
Sāklys
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Iņdeja
Viesture
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.
Siejamais lyns
Lynu škīzna
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu.
Iņdeja
Viesture
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys