cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Keneja
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.
Verīs taipoš
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Nyctereutes
thumb|250px|Nyctereutes procyonoides Nyctereutes, Temminck, 1838 irā plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (Canidae).
Škiras
3 škiras irā Nyctereutes giņtī :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Kūknuoja pogosts
Kūknuoja pogosts (latvīšu: Kokneses pagasts) irā Kūknuoja nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Kūknuojs.
Latgolys mīsti
Kategoreja:Mīsti Latgolā Kategoreja:Saroksti
Latgolys geografeja
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis. Regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs vysulelī – Lubuons (viersa laukums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiskai vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys datakys – Aivīkste, Rēzne, Dubna, Malta.
Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Varakļuonu i Krystapiļs nūvodu.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a car Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kudrys atrastovys: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuona nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Cyblys i Kuorsovys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipoš muola atrastovys: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Celim stateit Latgolā lītoj dolomitu, kura pošleluos atrastovys pi Jākubmīsta. Daugovys uplejā i juos apleicīnē irā lelys smiļkšu atrastovys. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs – 30,5 m, augstums 3,5 m).
Pariža
Pariža — Praņcejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts vaļsteibys pūstumūs pi Senys upis. Pīktais mīsts piec plateibys Europys Savīneibā.
Nīderlandeja
Nīderlandeja (nīderl.: Nederland) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Latgolys politiki
Latgolys politiki:
Nūruodis
Ē. Jēkabsona i V. Ščerbinska gruomota Latgalīšu politiki i politiskuos partejis napavaļdeigajā Latvejā ("Latgaliešu politiķi un politiskās partijas neatkarīgajā Latvijā"). Reiga, 2006.
Kategoreja:Latgolys politika Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Drabešu pogosts
Drabešu pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta pošvolds vīnsētē „Ausmys”, tok konkretys solys kai centru pogosts natur.
Nūruodis
Kategoreja:Drabešu pogosts
Nūlīgtiņs
thumb|Nūlīgtiņs Nūlīgtiņs aba dobys nūlīgtiņs irā sorgojama dobys teritoreja, kuramā apsardzeiba zeimojās na iz vysu dobys kompleksu (kai rezervatūs), a tik iz nazkurom juo daļom, pīvadumam, tik auguojim, tik dzeivinīkim ci jūs atseviškom škirom, a voi iz kurim nakurim viesturiskim ci geologiskim objektim.
Nītaurys pogosts
Nītaurys pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Nītaura.
Palāda
Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.
Sistematika
Kod nakod eistynūs palādu ciļtei daskaita i tropūs dzeivojūšū Dīnavydamerikys palādu ciļti (Ciccaba).
Latgolys pravoslavu cierkvys i kapleicys
V
Kategoreja:Religeja Latgolā Kategoreja:Saroksti Kategoreja:Latgolys pravoslavu cierkvys
Svacainis mieness
Svacainis (pebreļa) mieness — ūtrais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim.
Kategoreja:Gregora kaleņders
Skeletons
thumb|200px|Starts skeletonā Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.
Uorejuos nūruodis
Kategoreja: Olimpiskuos sporta atmejis Kategoreja: Sports
Trasuns
Trasuns — latgalīšu pavuorde, jis varbyut:
Skujinis pogosts
Skujinis pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Skujine.
Patrimps
thumb|250x250px|Patrimps (nu lobuos pusis) iz Videvuta korūga. Patrimps — jiurys, zemis, graudu i augļeibys dīvs pryušu mitologejā. Vīns nu trim golvonajim dīvim pryušu mitologejā kūpā ar Pekkoļu i Pārkiuņi. Videvuta korūgā tys attāluots kai jaunīts ar graudu vainogu golvā. 16 godu simteņa vāsturnīks Simons Grjunovs raksteja, ka čyuskys beja Patrimpa pakļauteibā i cylvāki tuos pīliudze i deve tom pīnu. 19 godu simteņa lītaunīku vāsturnīks Simons Dukants apraksteja Patrimpu, kai povosora, laimis, pourpiļņeibys, graudu i ļellūpu dīvu.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Eņdemizmys
thumb|250px|[[Latimereja aba celakants — paleoendemiska plaukstpuru zyvu škira, dzeivojūša viņ sūpluok Komoru jiursolu i Madagaskarys]] Eņdemizmys (nu (endēmos) — 'vītejais') ira pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.
Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu — Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus — škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus — jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.
Eņdemizma preteimeiba — kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.
Kategoreja:Biogeografeja
Moravīšu volūda
Moravīšu volūda (moravščina, IPA: [morafʃt͡ʃina]) irā slavu volūda, kuru kai dzymtū runoj daļa cylvāku Moravejā, viesturiskā regionā iz vyds Europys. Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda 108 469 cylvākim.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Slavu volūdys
Tiļžys pogosts
Rūbeži
Tiļžys pogosts tur rūbežu ar:
Omotys pogosts
Omotys pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Gikši.
Pekkoļs
Pekkoļs, suokūtnieji Patols, — nuovis dīvs i myrušū vaļsteibys — pazemis — valdnīks pryušu mitologejā. Vīns nu trim golvonajim pryušu dīvim. Videvuta korūgā Pekkoļs attāluots kai vacs vecs, ītierpīs malnā vai sorkonā tārpā ar myrūņa druonu iz golvys. Vacais Stenders sovā skaidrūjūšojā latvīšu-vuocu vuordneicā pīminēje sanū latvīšu dīveibu Pekolu — gaisa goru, eļņis, tymsis i aptymsumu dīvu nu kura i cieļīs vuords „pekļe” jeb eļņe. Lītaunīku volūdnīku skaidrojumā, vuorda Patols ciļme nuok nu pa- („pi”) i tula (zeme).
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Zaubis pogosts
Zaubis pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Zaube.
Latgolys rūbežakmini
Ludzys nūvodā
Rundānu pogostā
Kazeicu Bykakmiņs (Rundānu pog., Ludzys nūv)
Juoņs Čakste
right|200px|thumb|Juoņs Čakste 1926 godā Juoņs Čakste (, 1859 — 1927) — pyrmais Latvejis prezidents (1922—1927). Piec vuiceibys jurists.
Kategoreja:Politiki
Foļvarkys staroveru cierkva
thumb|250px|Foļvarkys cierkva 2011 goda rudinī Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Aglyunys nūvoda Kastulinys pogostā. Atsarūn Foļvarkys solā, taišni Tyvuo azara molā, 2 km nu Aglyunys—Dagdys ceļa. Parapejis viersineica Anna Pilipjuka. 2010 gods leita m. 3 dīnā staroveru parapeja nūsvietieja sova dīvanoma 100 godu jubileji, kas iz svātku mišu salaseja vaira kai symts ļaužu. Cierkvys i solys pasauka izacāluse nu vuorda foļvark, kas zeimoj 'puismuiža', kaidās seņuok Krīvejis Imperejā daleja zemis.
Viesture
Foļvarkys staroveru cierkvu suoce stateit 1894 godā, tok dabeidze 20 godu symta suokūs. Dīvanoma projekta autors bejs arhitekts Venskys, vysys stateibys izmoksys apmoksuojuši par parapejis pazīduotim leidzieklim. Senejūs laikūs cierkvā bejuši 162 obruozi, tok dīvanoms nazcik reižu apzogts (vysuvaira 70 godūs, kod cierkva izlauzta i izlaupeita). Nu viesturiskajim sakralajim prīkšmatim izaglobuojs tik krysts i vīns obruozs „Dīva Šabats”. Vāluok nazcik personeigūs obruozus paduovynuoja dzeraunis dzeivuotuoji, nu jauna iztapuoti 12 apostolu obruozi.
Cierkvys zvonu paduovonuojs Cars Nikolajs II i tys kolpoj vēļ šudiņ. Ūtrūs pasauļa vaidūs vuocīši gribiejuši nūskryvēt zvonu, tok vītejī staroveri jū nu vuocīšim atpierkuši, atdūdūt vysus sovus puškus i naudu.
Tekniskuo informaceja
Cierkva pastateita iz akmiņu pundamenta nalelā uzkaļneņā azara malē. Kūka kuorms apsists ar goldskalim, nūkruosuots spūdri zylā kruosā. Nikaida leluoka remonta dīvanomā navā bejs nu pastateišonys dīnys.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys staroveru cierkvys Kategoreja:Kastulinys pogosts
Kūknuoja nūvods
Kūknuoja nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, kas sasadora nu 3 pogostim.
Nūsādplīkšni
thumb|250px|Vydyskajā [[triass|triasā pasadarejušī aleirolita (zamoškā) i vapnakmiņa (viersā) kluoški. Jutys pavaļste (ASV) dīnavydvokori]] Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Pļaveņu nūvods
Pļaveņu nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē i pa daļai Latgolā (Gūsteni i daļa nu Aivīkstis pogosta), kas sasadora nu Pļaveņu mīsta i 3 pogostim.
Piergrubs
Piergrubs — augļeibys, povosora i augu dīvs pryušu mitologejā. 16 godu simteņa gruomotā „Sudovu gruomoteņa” raksteits, ka nu Piergruba asūt bejusi atkareiga zuoļu i lopu augšona. Jona Bretkuna hronikā tys iraid mynāts kai zemis augu dīvs, bet Jons Maļeckis i Jons Lasickis sauce tū por povosora dīvu. Piergrubs tīk pretstateits meža dīvam Puškaišam. Bretkūna sorokstā tys mynāts uzraiz aiz Ūkapyrma. Vysdreižuok toudeļ, ka Piergrubam tyka veļteitys godskuortys pyrmuos sviņeibys. Tojuos iz lauka tyka izvasts orkls i slavynuots Piergrubs por tū, ka tys aizdziņs zīmu i devs cylvākim zuoļi i lopys. Jam tyka lyugta loba roža i nazuoļu izņeidiešona. Piec to vīnmār beja ļela dzīduošona, ola dzeršona i teļa, vuškys, vucina vai gaiļa upuriešona.
Latgolys staroveru cierkvys i kapleicys
V
Kategoreja:Religeja Latgolā Kategoreja:Saroksti Kategoreja:Latgolys staroveru cierkvys
Piergrubs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Datorlingvistika
Datorlingvistika – zineibys vydatzare, aizajamūša ar dabeigūs volūdu modeliešonu. Juos praktiskī golasnāgi – mašiņpuorviersšona, pareizraksteibys i gramatikys klaidgivi, runys siņteze i atpazeišona, automatizāta tekstu korpusu lingvistiskuo apdare, taipoš informacejis izdabuošona nu tekstu i juos apkūpuošona.
Kira
Nūruodis i olūti
Kategoreja: Latgolys upis Kategoreja:Vileks nūvods
Zīmyssvātki
Zīmyssvātki (latvīšu: Ziemassvētki) aba vīnkuoršai Svātki irā kasgadeigi svātki, kurūs svieteij zīmys saulis grīžus ci kristeigojā pasauļī — Jezus Krystus pīdzimšonu.
Nūruodis
Kategoreja:Svātki
Luoseica
thumb|250px|Luoseica
Luoseica aba zebīkste irā vysumozuokais plieseigais zviers iz pasauļa.
Latgolys viesture
Latgolys viesture
Jumurdys pogosts
Jumurdys pogosts irā Ereļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Jumurdā.
Latgolys upu saroksts
Itymā sarokstā puorskaiteitys leluokuos Latgolys upis.
Kategoreja:Saroksti
Sausniejis pogosts
Sausniejis pogosts irā Ereļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Sidrabeni.
Bezsvors
Kosmonaute Marša Aivinsa (Marsha Ivins) ruoda garu motu beszvora pīvadumu kosmosa lellaivā STS-98|thumb Bezsvors irā stāte, kuramā lītyns natur svora, t.i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni „nullis gravitaceja” i „mikrogravitacija”, tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.
Kategoreja:Fizika
Zīmara pogosts
Zīmara pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogostā dora Zīmara pamatškola, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, Muoreņkolna biblioteka i tautys noms, pogosta ciļtsarokstu atdale, turizma informacejis punkts, socialuo dīnaste i 29 Zīmaru mazpulks.
Rundānu katuoļu bazneica
thumb|right|Bazneica 2008 gods zīmā Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.
Zīmara pogosts
Viesture
Zīmars kai dzeivojama vīta kronikuos mynāts jau ap 1550 godu, kod vītejais muižnīks Johans Feļdbergs par 100 dalderim puordevs muižu sovam svaiņam breivzemnīkam Aļbertam Simeram. Dūmuot, ka nu juo pavuordis izaroduse vītys i vysa pogosta pasauka.
Rundānu katuoļu bazneica
Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys katuoļu bazneicys Kategoreja:Ludzys nūvods
Zīmara pogosts
Rūbeži
Zīmara pogosts tur rūbežu ar:
Doba
Zīmara pogosts irā Olyuksnys augstainis pūstumu golā, pogostā nazcik kaupru. Saltupu kolns izaceļ 230 m vjl, a Garais kolns 283,2 vjl. Zeme apauguse mežim i nacīši lūbeiga zemdareibai. Taipoš pogostā daudzi mozu ezereņu i ryuču.
Iudini
Upis:
Iudiņtveris:
Pūri i peisi:
Solys
Zīmara pogosta teritorejā irā 17 solu i nazcik vīnsātu.
Sorma
thumb|250px|Sorma tivplanā Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Meteorologeja
Svaikstiķs
Svaikstiķs — gaismys i labeibys dīvs pryušu mitologejā, kas ryupejuos por zuoļis i labeibys augšanu, i tai že por lūpu vairuošonūs. Tys bīži mynāts 16—17 godu simteņa rokstūs, kur tys tīk īrynduots, ka ūtrais (aiz Ūkapyrma) vai caturtais (piec Pārkiuņa) svareiguokais pryušu dīvs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Beļovys pogosts
Beļovys pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Beļova.
Teiklavītys
Kategoreja:Beļovys pogosts
Ereļu pogosts
Ereļu pogosts irā Ereļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Ereli.
Nūruodis
Kategoreja:Ereļu pogosts
Piļveits
Piļveits — boguoteibys i puorpiļņeibys dīvs pryušu mitologejā. 16 godu symteņa „Sudovu gruomoteņā” mynāts, ka Piļveits dorūt cylvākus boguotus i tys pīpiļdeij tū klāvus. Tys tyka pretstateits veseļeibys dīvam Aušaišam i beja vīns nu dīvim, kurš atbiļdēje por cylvāku ikdīnys ryupem i raizem dorbūs i saimisteibā. Por gūdu Piļveišam tyka caltys kryuzis ar olu i skaiteitys lyugšonys, lai itys dīvs duovuotu cylvākim lobu rožu.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Zita Loseva
thumb|Zita Loseva Zita Loseva (1954 goda vosorys mieneša 17 d.) irā lītaunīku politike.
Kategoreja:Lītovys politiki
Ūkapyrms
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Pryušu dīvi
Anastacia
Anastacia (* 17.09.1968, Chicago) irā dzīduotuoja.
Riodežaneiro
thumb|Riodežaneiro
Kategoreja:Brazilejis mīsti
Parostais skroblys
thumb|250px|Parostais skroblys Parostais skroblys - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Auguoji
Daukstu pogosts
Daukstu pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Stori.
Teiklavītys
Kategoreja:Daukstu pogosts
Latgolys regiona raisteibys agentura
Latgolys regiona raisteibys agentura aba LRRA (latvīšu: Latgales reģiona attīstības aģentūra; LRAA; krīvu: Агентство развития Латгальского региона; anglīšu: Latgale Region Development Agency) — Latgolys pošvoldu īstateita navaļstiskuo i napeļneiguo oganizaceja, kurys snāgsirā puordrūsynuot regiona leidzīņa raisteibys planu īdzeivynuošonu i rādu.
Organizaceja eistynuojuse vērtini Europys Savīneibys fondu finansātu projektu, kuri vadynuojuši vysa Latgolys regiona ekonomiskū i socialū raisteibu. LRRA sovā darbeibā turīs pi Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūmis nūstateitūs regiona raisteibys prioritetu.
Snāgi
Golvonī LRRA snāgi:
Funkcejis
Sadareibā ar Latvejis regionaluos raisteibys lykumu, LRRA dora itaidys funkcejis:
Struktura
Agenturys poša augstuo sprīdiejinstituceja ir Bīdrusaīsme. Jei kas 4 godi ībolsoj Padūmi, kura dora laikavydūs nu vīnys Bīdrusaīsmis da cytys i dasaver LRRA direktora i vysys agenturys dorba.
Aizkraukļa nūvods
Aizkraukļa nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, kas sasadora nu Aizkraukļa mīsta i Aizkraukļa pogosta.
Vyški (staceja)
thumb|Stacejis kuorms Vyški irā dzeļžaceļa staceja Daugpiļs nūvoda Vyšku pogostā, linejā Rēzne I-Daugpiļs. Staceja atdareita 1860 gods solnys mieneša 20 dīnā - tymā pošā laikā, kod atdareja leluos linejis Pīterpiļs-Varšova puosmu Ostrova-Daugpiļs. Myuslaiklūs stacejā nūteik tik kruovys vilcīņu apkolpa nalelā apmārā. Pasažiru apkolpa izabeidze XX godusymta 90 godūs. Car staceju īt vydtautyskī pasažiru viļcīni Viļne-Pīterpiļs i Varšova-Pīterpiļs, tok stacejā nanūstoj.
Druvīnys pogosts
Druvīnys pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Druvīna.
Teiklavītys
Kategoreja:Druvīnys pogosts
Vyški (staceja)
Viesture
Pyrmūs Pasauļa vaidu godūs nu Vyšku stacejis da Neicgaļa stacejai (linejā Krystapiļs-Daugpiļs) beja sataiseita saškeiruma lineja, kas myuslaikūs vaira navā.
Nūruodis
Kategoreja:Vyšku pogosts
Geologiskuo laika skala
Kategoreja:Geologeja Kategoreja:Viesture
Anglīšu volūda
Anglīšu volūda (English language) irā vīna nu germanu volūdim. Dzymtuo volūda nu 309 leidz 400 miljonim cylvāku.
Budapešta
Budapešta iraid Vengrejis golvysmīsts, atsarūn pi Donavys upis. Ar 1.7 milljonim īdzeivuotuoju, Budapešta iraid ļeluokais mīsts Vengrejā i 10-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā. Mīsts iraid atzeits UNESCO Pasauļa mantuojuma objekts i tys iraid populars turisma golapunkts, kuru godā apmekļej 4.4 miļjoni turistu.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Vengreja Kategoreja:Europys golvysmīsti
Piļkaļnis pogosts
Piļkaļnis pogosts irā Naratys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Piļkaļnē.
Pārkiuņs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Baltu dīvi
Malta (Maltys pogosts)
Malta irā sola Latvejā, Rēzeknis nūvoda dīnavydvokorūs, Maltys pogosta centrys. Leidz 1936 godam Maltys viesturiskuo oficialuo pasauka beja Borovaja.
Vikipedeja
thumb|Latgaļu Vikipedejis logotips thumb|Jauns latgaļu Vikipedejis logotips Vikipedeja — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Malta (Maltys pogosts)
Teiklavītys
Kategoreja:Maltys pogosts Kategoreja:Rēzeknis nūvoda solys Kategoreja:Latvejis solys Kategoreja:Latvejis pogostu centri
Vikipedeja
Kūpeiga dazynuošona
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Rakstīņu skaits
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Zaļvis pogosts
Zaļvis pogosts irā Naratys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Zaļvē.
Vikipedeja
Vikipedejis kritika
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Bruocānu nūvods
Bruocānu nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē, kas sasadora nu Bruocānu mīsta i 4 pogostim — Blīdinis, Cīceris, Gaiku i Remtis pogosta.
Vikipedeja
Vandali
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda, irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Naratys pogosts
Naratys pogosts irā Naratys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Naratā.
Vikipedeja
Stiļa pamati
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.
Mozzaļvis pogosts
Mozzaļvis pogosts irā Naratys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Ierberge.
Ontons Kūkojs
Ontons Kūkojs (1940 — 2007) beja Latgalīšu ailinīks i muokslinīks, i teatra dyrektors.
Dzeive
Kategoreja:Latgola
Klaipiedas Universitets
Kategoreja:Vuiceiba
Klaipieda
thumb|right|222px|Klaipieda Klaipieda irā Lītovys mīsts.
Kategoreja:Lītovys mīsti
Puolejis Jadviga
Puolejis Jadviga (vengru: Hedvig; pīdzimuse 1374 goda svacainis m. 18.d - nūmyruse 1399 goda sīna m. 17.d) beja Puolejis Karalīne nu 1384 goda ļeidz sovai nuovei. Jei beja Vengrejis Karaļa Lajoša Ļeluo i Bosnejis Eļizabetis jaunuokuo meita. Por juos piecteci Puolejis trūņī kļuve juos veirs Vladislavs II Jagaiļs, kurš pīkrita atsateikt nu paguonisma i pījimt katuoļu ticeibu, lai varātu kļiut por Jadvigys veiru. 1997 godā Rūmys Katuoļu Bazņeica īcēļe Jadvigu svātū kuortā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis Karaļi
Feimaņu azars
Feimaņu azars iraid azars Latvejis dīnavydreitūs, Ribinišku nūvodā, natuoļ nu Feimaņu cīma. Azars acarūn 18 kilometrus nu Preilim i 39 kilometrus nu Rēznys.
Baraks Obama
Baraks Obama (1961) irā politiks, 44. Amerikys Saškierstū Vaļsteibu prezidents.
Teiklavītys
Kategoreja:ASV ļauds Kategoreja:Politiki
Feimaņi
Feimaņi iraid sola Rēzeknis nūvodā, Latvejā. Tys atsarūn pi Feimaņu azara, 33 kilometrus nu Rēzeknis i 229 kilometrus nu Reigys.
Viesture
Feimaņi bazneicys dokumentūs pirmūreiz beja mynāti 1752 godā. 1760 godā cīmā tyka uzcalta Svātuo Juoņa Kristeituoja Rūmys Katuoļu bazneica, kura iraid vaļsteibys nūzeimis arhitekturys pīminekļis.
Raimonds Viejūņs
Raimonds Viejūņs (, 1966) irā latvīšu biologs i politiks, Latvejis Vaļsteibys prezidents (2015—2019).
Kategoreja:Latvejis politiki Kategoreja:Vaļsteibys prezidenti
Mihaeļs I, Puolejis Karaļs
Mihaļs I (pīdzims 1640 goda lopu m. 31.d - nūmyrs 1673 goda solnys m. 10.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1669 ļeidz 1673 godam. Juo eisajā vaļdeišonys laikā, Mihaļs beja īrauts austrīšu i praņcīšu atbolsteituoju politiskajuos intriguos. Atšķireibā nu sova piecteča Jana III Sobeska, Mihaļam naizadeve tikt golā ar osmaņu agreseju i Puoleja zaudēje daļu nu sovom teritorejom Ukrainā.
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj. Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.
Izavierīņs
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom. Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri. Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs
thumb|left|200px|Saskys zīmā Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Kazimirs III, Puolejis Karaļs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis Karaļi
Berlins
Berlins irā Vuocejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.
Kategoreja:Vuoceja Kategoreja:Golvysmīsti
Vera Daškeviča
Vera Daškeviča (taipoš Veronika Daškeviča, Vera Daškevič, Veronika Daškevič) (1898 — 1960) — latgaļu kulturys dareituoja, zeimeiga latgalīšu volūdys vuiceišonys metodike, latgaļu školu vuiceibys gruomotu autore.
Dzymuse Ribinišku apleicīnē. Vuicejusēs Pīterpiļs latgalīšu školuotuoju kursūs. Bejuse školuotuoja Preiļūs i atsaceiguo par školu dorbu Viļānu apleicīnē. Nu 1920 g. dzeivuojuse Moskovā, darejuse Moskovys latvīšu-latgalīšu kulturvuiceibys brīdreibā „Prometejs” i ituos bīdreibys izdūtuvē. Padarejuse lelu dorbu latgalīšu volūdys populariziešonā, latgalīšu raksteibys vaicuojumu parādavuošonā i volūdys vuiceišonys metodikys darynuošonā latgalīšu školom. Stalina režima "etniskūs teireišonu" laikā 1937 godā represāta, atbejuse politiskā aizspīstumā 20 godu. Myruse Tulys apgabaļa Aleksinā.
Dyžan svareigs V. Daškevičys īlicīņs latgalīšu vuiceibā. Ap 1933 – 1934 godu Krīvejā jau beja 79 latgaļu pamatškolys i 6 zemnīku jaunīšu školys, taipoš Ačinskā dareja latgalīšu pedagogiskais tehnikums (īstateits 1931 godā), i pi juo – školuotuoju kursi. Ap 1934 godu vysuos latgalīšu školuos 1 – 2 klasē vuiceibys nūtyka viņ pa latgaliskam. V. Daškevičys pīraksteituos i sastateituos gruomotys, vuiceibu programys i metodiskūs nūruodejumus SSRS vuiceibys tautys komisariats beja apstyprynuojs par oficialai izlītojamim Krīvejis latgaļu školuos. Taipoš zeimeigi V. Daškevičys dorbi, kurymūs sprīsti latgalīšu raksteibys vaicuojumi. Juos pīzynumi latgalīšu literaruos volūdys standartizacejis tecīnī aktuali pa šai dīnai.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Žaņs-Antuans Vato
Žaņs-Antuans Vato (pīdzyms 1684 gods leita m. 10.d - nūmyrs 1721 gods sīna m. 18.d) — bejs praņcīšu 18 godu symta muokslinīks, kurs bejs zinoms deļ sovom Rokoko styla glaznom.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Muoksla Kategoreja:Gleznīceiba Kategoreja:Rokoko
Vjačeslav Malcev
thumbnail|right|250px|Vjačeslav Malcev, 2016 Vjačėslav Malcev (, g. 1964 g. ) irā Krīvejas politiks.
Nūruodis
Kategoreja:Politiki Kategoreja:Krīveja
Maikls Džeksons
Maikls Džozefs Džeksons (1958. augusta m. 29. dīna — 2009. juņa m. 25. dīna) beja amerikanīšu dzīduotuojs, dzīšmu autors i doncuotuojs. Saukts par popmuzykas karaļi (King of Pop).
Gaiļmuiža
Gaiļmuiža iraid sola Ribinišku nūvodā, Latvejā. Tys atsarūn 9 kilometrus nu Preiļim i 46 kilometrus nu Rēznis. Gaiļmuižys pamatskūlu sovulaik absolvēje slavanais kinarežisors Juoņs Streičs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Ribinišku nūvods
Kaune
Kaune iraid Lītovys vaļsteibys ūtrs ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita ar 286 000 īdzeivuotuojim. Mīstā iraid Lītovys viesturisks ekonomiskais i poļitiskais centrs.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Lītova Kategoreja:Lītovys mīsti
Dundagys pogosts
Dundagys pogosts irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā,  Kūrzemē, tys irā pats leluokais pa lelumam pogosts Latvejā. Pogosta administrativais centrys irā Dundaga.
Nūruodis
Kategoreja:Talsu nūvods
Staņislavs Poņatovskis
Staņislavs II Augusts (pīdzims 1732 goda jaunagods m. 17.d - nūmyrs 1798 goda svacainis m. 12.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys piedejais valdnīks nu 1764 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona. Juo persona aizvīn iraid pretruneigi vārtāta Puolejā. Poņatovskis beja ļels muokslys i zynuotnis atbolsteituojs, bet tymā pošā laikā, juo vaļdeišonys laikā tyka sagrauta Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys naatkareiba i vaļsteiba puorguoja styprā Krīvejis Impērejis ītekmī. Jis tīk kritizāts por tū, ka jam naizadeve stuotīs pretī Puolejis daļeišonai i cytu vaļsteibu ītekmei.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīki Kategoreja:Puolejis Karaļi
Čilesu peso
thumb|Čilesu peso 1875. Čilesu peso (spanīšu: peso chileno) irā Čile kūpeiguo naudys vīnine.
Kategoreja:Čile
Rušonys azars
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgolys azari Kategoreja:Ribinišku nūvods Kategoreja:Aglyunys nūvods Kategoreja:Rēzeknis nūvods
Valparaiz
thumb|right|250px|Cerro Concepción Valparaiz (spanīšu: Valparaíso) — mīsts i komuna Čilē, Valparaiza proviņcejis i Valparaiz apgabaļa golvysmīsts.
Kategoreja:Čile
Bogdans Hmeļnickis
Zinovijs Bogdans Hmeļnickis (ukraiņu: Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький) pīdzims 1595 godā - nūmyrs 1657 goda labeibys m. 6.d) beja Zaporožjis getmans Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys sastuovā nu 1648 ļeidz 1657 godam. Jis iraid vīns nu zinuomuokajim kazaku getmanim. Hmeļnicka vadeibā, kazaki suoce saceļšonūs pret Puolejis-Lītovys Sadraudzeibu 1648 godā, kas beiguos nūvede pi Kazaku getmanata rašonuos. Lai gon attīksme pret Hmeļnicki iraid dažouda, jis tīk uzskateits por vīnu nu Ukrainys nacionalajim varūņim.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Ukraina Kategoreja:Ukrainys viesture Kategoreja:Kazaki
Australeja
Australeja, oficialai Australejis Sadraudzeiba (Commonwealth of Australia) irā vaļsteiba Zemis dīnavydu puslūdē. Australejis 7 617 930 km² pluotā dzeivoj vaira kai 24 milijoni dzeivuotuoju. Jei irā 6-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī. Golvysmīsts — Kanbera, leluokais mīsts — Sidneja.
Soluojs
Soluojs irā azars Latgolys dīnavydu daļā, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā iz rūbeža ar Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu. Azars īīt Rāznys nacionaluo parka sadorā kai Soluoja dobys nūlīgtiņs. Azarmalis zamys, lāvom pīguoznem. Dybyns dyuņuots, muolaiņs, a vītom akmiņains. Azarmalis lineja 14,6 km gara, daudzim leičim i pussolom. Azara vokoru daļu sauc par Mozū Soluoju, nu Leluo Soluoja atškierts ar 10 m plotu carteci. Azarā 10 kryumainis i mežainis solys, kas kūpā sadora 9,1 dekteru pluota. Car azaru tak Maltys upe, kas nu Leluo Iļža azara da Soluojam saucēs Mostovuha. Azarā ītak 9 ryuči.
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys.
Kategoreja:Latgolys azari
Bierži
thumbnail|Bieržu mīsts nu gaisa Bierži irā Lītovys mīsts.
Kategoreja:Lītovys mīsti
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) irā vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 5,5 miljoni dzeivuotuoju. Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Etimologeja
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Šauli
Šauli irā mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda reitūs, 210 kilometru iz zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.
Norvegeja
Politiskuo sistema
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Šauli
Kategoreja:Lītovys mīsti
Norvegeja
Politiskuo sistema
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Religeja
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”.
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Dlužņovys piļs
thumb|250px|Dlužņovys muižys piļs Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.
Viesture
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.
Muižys suods
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Kategoreja:Latgolys piļs i muižys
Daļa Grībauskaite
Daļa Grībauskaite (1956) irā lītaunīku politike, beja Lītovys prezidente.
Kategoreja:Lītovys politiki Kategoreja:Vaļsteibys prezidenti
Otuors
Kategoreja:Geografeja
Aglyunys bazilika
Kotru godu labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki, kas iraid vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs. Divys reizis baziliku apmekļiejuši Rūmys puovasti — 1993. godā Juoņs Puovuls II i 2018. godā Fraņcs.