cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cyblys nūvods
Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmucovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys — Cybla.
Metatoneja
Deminutivu metatoneja
golds - gaļdeņš, ...
Laikvuordu metatoneja
Kai pīvadumus lītojam laikvuordus raksteit, saksteit, saceit, dareit
Laikvuordu nanūsaceibā saknē rokstoms A:
Mikeļs Bukšs
Pīrakstejs 17 gruomotu, nu jūs pošys zeimeiguokuos:
Metatoneja
Laikvuordu metatoneja
Niulejuo laika formu saknēs rokstoms O:
Mikeļs Bukšs
Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Metatoneja
Laikvuordu metatoneja
Puorguojušais laiks ar A:
Mikeļs Bukšs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Dzeļžabetons
thumb|250px|Dzeļžabetona konstrukcejis [[tylts|tylta stateibā]] Dzeļžabetons irā ar tāryuda armaturu styprynuots betons, Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10—20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Metatoneja
Nu laikvuordu darynuotī lītysvuordi
Pošskaņs A irā "meikstajuos pozicejuos" (pyrma pošskaņu "i, ī, e, ē", pyrma divskaņu "ie, ei", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs O irā "cītajuos pozicejuos" (tī, kur augšuok puorsauktūs "meikstynuotuoju" navā).
Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis
Tipiski pīstuovi - soveibnīka/apstuoklinīka puors lobs i labi
Jans III Sobeskis
Jans III Sobeskis (pīdzims 1629 goda labeibys m. 17.d - nūmyrs 1696 goda vosorys m. 17.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1674 ļeidz 1696 godam. Jis ir vīns nu zinuomuokajim valdnīkim Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys viesturē. Juo miļitarista talants ļuove jam vadeit apvīnuotū kristīšu armeju Veinis Kaujis laikā pret Osmaņu Impēreju, kurā Sobeska vadeituo armeja guve uzvoru i apturēje osmaņu ekspanseju Europā. Osmaņi jū īsauce por "Lehistanys Lauvu", bet Rūmys puovasts slavēje jū, kai kristīteibys gluobieju.
Cyblys nūvods
Rūbeži
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.
Metatoneja
Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis
Soveibnīkūs (adjektivūs) irā O i vysūs lūcejumūs ari izagloboj O:
Kazeicu Bykakmiņs
Kazeicu Bykakmiņs irā akmiņs ar zeimem Rundānu pogostā, guodojams, ka senejs rūbežakmiņs.
Metatoneja
Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis
Apstuoklinīkā (adverbā) irā A
Preili
Preili — mīsts Latgolys vydsdaļā, Leivuona—Kruoslovys i Viļānu—Daugpiļs ceļu krystcelēs. Preiļu nūvoda centrys.
Pardofelis marmorata
Izavierīņs
Auguma garums: nu 45 da 61 cm ; Astes garums: 35—55 ; Placu augstums: nazkur 28 cm ; Svors: 2.4—5 kg ;
Kazeicu Bykakmiņs
Akmiņs atrūnams, nu Ludzys—Bukmuižys ceļa iz vyds Brodaižu i Viertulovys grīžūt pa kairai, tuoļuok braucūt pa Rundānu tecīņam i meklejūt Bykakmiņa apmāram 200 m iz pūstumreitim nu pyrmuos sātys ceļa kairajā pusē, volgonā, kryumuotā līknē, ryuča molā.
Metatoneja
Cyti pīvadumi
Irā i nazcik cytu vuordu darynuošonys pīvadumu, kurūs lelumā gadīņu izskaidrej jau pīmynātais "meikstūs/cītūs poziceju lykums".
Preili
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Pardofelis marmorata
Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiras:
Kazeicu Bykakmiņs
Akmiņa garums 5,3 m, plotums 3,5 m, augstums 1,8 m, jimā īkolti div krysti, pakaveiga zeime i rombeiga zeime.
Lelolys i leldūbis Latgolā
Dagdys nūvodā
Dagdā
Dinaburg FC
Dinaburg FC aba Dinaburg — Daugpiļs futbola klubs, UEFA kausa, Intertoto kausa, Baļtejis kausa, Latvejis kausa, Latvejis Viersligys sasaveicīņu dalinīks.
Rādazineiba
Rādazineiba — zineibys atzare, kura tiemej matematiskūs metodu izlītuošonu lobuokim uzjiemiejdarbeibys sasprīdumim pījimt.
Lelolys i leldūbis Latgolā
Rēznis nūvodā
Nautrānu pogostā
Dinaburg FC
Viesture
Komanda 2 reizis kaitiejuse Latvejis futbola kausa finalā, nazcik sezonu kaitiejuse UEFA kausa sasaveicīnī i Intertoto kausa sasaveicīnī. 2007 godu Dinaburg aizsuoce pīsadaleidams Baļtejis futbola ligā, tok piec pyrmuos ailis beja atstateita nu ligys, kam cēlēs aizguodi, ka rezultats dasarunuots.
Damīgt
Damīgt — mīgt vīnu nu datora pelis pūgu tai, kab atsarostu klikstīņa skons. Ka navā taišni raksteits, voi vajag damīgt kairū, voi lobū pūgu, tūlaik dūmuota pelis kairuo pūga.
Dinaburg FC
Sātvīta
Kluba stadions - Celtnieks ("Stateibnīks") Daugpilī (4000 nūsavāruoju vītu).
Cyblys nūvods
Reljefs i geologeja
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri — Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums — 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts — Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).
Jans III Sobeskis
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīki Kategoreja:Puolejis Karaļi
Dinaburg FC
Nūruodis
Kategoreja:Daugpiļs
Valna pādi
Valna pādi — geologiskais dobys pīminieklis Rēznis nūvoda Nautrānu pogostā.
Kazeicu Bykakmiņs
Kategoreja:Latgolys lelakmini
Dagda
Dagda — mīsts dīnavydreitu Latgolā, Dagdys nūvoda centrys. Atsarūn Latgolys augstainis reitu pīkaļnē, pi Dagdys azara i Narūtys upeitys, 26 km pūstumreitūs nu Kruoslovys, 267 km nu Reigys. Pluots — 3 km², dzeivuotuoju bīzeiba — 899 dzeiv/km².
Valna pādi
Vīta – 2 kilometri iz PR nu Rogoukys, iz vyds Rogoukys – Mežvydu i Rogoukys – Dekteru ceļu, kryumūs. Koordinatys: N 56°42'59,9" E 27°26'48,1".
7 garonys dūbis, kurys vērtinē stīpās 1 km garumā. Mežvydu ceļa D molā irā poša leluo dūbe – Valna pāds, juos garums 80 m, plotums 50 m, dziļums 8 m. Tuoļuok iz pūstumim cytys dūbis – Vierša līkne, Līpeņa, Ūgu pūreņš i ct.
Dagda
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Valna pādi
Pa pīstuoškim, Valna pādus īmiņs Valns nasdams gryutu akmiņu maisu.
Dzeļžabetons
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Padūmu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.
Dreidzs
Vydyskais dziļums 12,8 m. Viersa pluots 753 ha, garums da 9,8 km, plotums da 2,4 km.
Rādazineiba
Rādazineiba apjam: i ct.
Dreidzs
Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha.
Cyblys nūvods
Klimats
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7°C, juļa mienesī +17°C. krytuļu daudzums ap 650—700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor — vokoru i dīnavydvokoru, zīm — dīnavydreitu i dīnavydu.
Moldaveja
Moldaveja (rom.: Moldova) — vaļsteiba Europā.
Cyblys nūvods
Geologeja
Pamatplīkšni — viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis — Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5—35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.
Lelolys i leldūbis Latgolā
V
Kategoreja:Latgolys lelkūki Kategoreja:Latgolys doba
Rādazineiba
Kategoreja:Vadeibys zineiba
Dreidzs
Dreidzī ītak Čeņčupe, azaram irā puortaka iz Otu vysu godu, a iz Siveru – tik polu laikā).
Dzeļžabetons
Kategoreja:Stateiba
Dreidzs
Dreidzs īīt kompleksajā dobys nūlīgtinī. Azara molā pasacālušī Saulis kolni – vīna nu senejūs latgaļu pošsvareigūs svātvītu.
Kipra
Kiprys Republika — vaļsteiba Europā.
Dreidzs
Kategoreja:Latgolys azari
Kipra
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Čeņču Jezups
Čeņču Jezups (pa eistyn. vuordam Jezups Kindzuļs, 1888 — 1941) — latgaļu rakstinīks, literatukritiks. Dzims Drycānu pog. Kuzmu solā. 1941 g. pajimts navaļā, mirs aizspīstumā.
Romans Pīters Vylāns (1944). Gazetu Latgalīts (1921), Latgolys zemkūps (1925-1935) redaktors.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Klase
Klase — abstrakts datu tips, lītuojams objektu vodomā programiešonā. Klase nūstota i datu tipa turīņa laukus - atributus, i ituo poša tipa varamuos darbeibys - metodus. Klasis var apsavērt kai objektu taiseišonys šablona - objektus var radeit, daškirūt klasis apraksteitajim atributim konkretuos vierteibys.
Kaču saime
thumb|250px|[[Ļovs (Panthera leo)]] Kaču saime irā dzeivinīku saime, ar 15 giņtim i 41 škirom.
Kaču škirys
thumb|200px|[[Felis silvestris]] thumb|200px|[[Prionailurus viverrinus]] thumb|200px|[[Acinonyx jubatus]] thumb|200px|[[Lynx lynx]] thumb|200px|[[Leopardus pajeros]] thumb|200px|[[Leptailurus serval]] thumb|200px|[[Catopuma temminckii]] thumb|200px|[[Neofelis nebulosa]] thumb|200px|[[Uncia uncia]]
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Bezdeleigu saime
thumb|250px|[[Boltspuornu bezdeleiga Tachycineta albiventer]] Bezdeleigu saime irā vīna nu putnu klasis (Aves) zvierbuliņu ailis (Passeriformes) saimem.
Varakļuoni
Varakļuoni irā napalels mīsts Reitulatvejis zamainē, Varakļuonu nūvoda centrys. lelceļa Jākubmīsts—Rēzekne—Terehova (A12) molā. Viesturiskai pasadarejs kai tierdzinīku mīsts. Varakļuonūs atsarūn piļs i div katuoļu bazneicys.
Nūruodis
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Komunikators
Komunikators — vuords, ar kuru pasaulī vysuleluokais mobilūs telefonu pīgatavātuojs "Nokia" apzeimoj sovus pruottelefonus.
Kategoreja:Tehnologeja
Prionailurus bengalensis
thumb|250px| thumb|250px|Prionailurus bengalensis paplateiba pasaulī Prionailurus bengalensis, Kerr, 1792 irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus bengalensis dzeivoj Denavydpustum Azejā.
Izavierīņs
Auguma garums: 40—50 cm; Astes garums: 20—40 cm; Placu augstums: 41 cm; Svors: 2.2 kg.
Daudzatmejeiba
Irā 11 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Daguļs
200px|thumb|right|[[Benzins|Benzina kona]] Daguļs ira škeista i dedzeiga (ar gaisā asūšū skuobekli vīgli reagejūša) lītne voi škeistu i dedzeigu lītņu maisīņs, kuru lītoj transportleidziekļūs, kab dabuotu lela syltuma energejis daudzuma i darbynuotu transportleidziekļa dzeitivi.
Daguļs irā vīna nu kurīņa atmeju. Daguļa atmeju pīvadumi:
Kategoreja:Energeja
Varakļuonu nūvods
Varakļuonu nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Varakļuonu mīsta i divejim pogostim.
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Monaks
Monaks — iraid mīsts-vaļsteiba Europā.
Zipfa lykums
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Monaks
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Zipfa lykums
Latgaļu tekstu korpusi
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
Programys pīmārs
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args < 1) { System.err.println("Lītojums: java Zipf <n>"); System.exit(0); }     // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); }     for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); }   }  }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.
Kategoreja:Matematika Kategoreja:Volūdzineiba
Jaunguļbinis pogosts
Jaunguļbinis pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Guļbeits.
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Administrativais dalejums
right|500px|Latgolys administrativais dalejums
Verīs taipoš
Kategoreja:Latgolys geografeja
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS, aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).
Kategoreja:Datorzineiba Kategoreja:Škārsteiklys
Afrika
thumb|Afrika pasauļis zemislopā. Afrika irā koņtinents i pasauļa daļa, ūtrys pošu lelais koņtinents aiz Eurazejis.
Latgolys augstaine
Latgolys augstaine — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydreitu daļā, vysuaugstuokuo Latgolys daļa augšuok jiuru leidzīņa, īīt Daugpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Aglyunys, Preiļu, Ribinišku, Rēznis i Ludzys nūvodu teritorejuos. Latgolys augstainē izasliejušys pošys augstuos regiona viersyunis: Lelais Līpkolns (289,3 m augšuok jiuru leidzīņa), Dzierkaļu kolns (286,3 m a. j. leidz.), Dubuļu kolns - (273,8 m a. j. leidz.), taipoš cik nacik zamuokais, tok deļ skaistūs vierīņu izslyvušais Muokuļkolns.
Latgolys augstainē izapliets ūtrys pa lelumam Latgolys azars – Rāzna (viersa pluots 5756,4 ha).
Kategoreja:Latgolys geografeja Kategoreja:Latgolys doba
Īslandeja
Īslandeja (īsl.: Ísland) — vaļsteiba Europā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Malnais mežastrods
Malnais mežastrods ci malnais strods  — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
Aproksts
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.
Bolss
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā. thumb|left|200px|Malnuo mežastroda dzīsme
Dzeivisvīta
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Lynx pardinus
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Leopards
thumb|250px| thumb|250px|Leoparda paplateiba pasaulī Leopards ( (Linnaeus, 1758),, , ) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopards dzeivoj Afrikā i Azejas dinavidos.
Izavierīņs
Auguma garums: 125—165 cm ;
Astes garums: 60—110 cm ; Placu augstums: 45—80 cm ;
Svors: 28—90 kg ;
Daudzatmejeiba
Ira 10 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Andris Bierzeņš
Andris Bierzeņš (1944) — latvīšu baņkirs i politiks, Latvejis Vaļsteibys prezidents nu 2011 goda leidz 2015 godam. Aiz laika jis beja Seimys deputats. Piec vuiceibys radioiņženers.
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis ļauds Kategoreja:Politiki Kategoreja:Vaļsteibys prezidenti
Upeitis Uobeļduorzs
Meilys aiļu i dzīšmu festivaļs "Upeitis Uobeļduorzs" irā pošu vacais regularais latgaļu kulturys festivaļs. Tys nūteik kas gods rudiņa mieneša trešajā sastdīnē Upeitis Tautys nomā, Vileks nūvoda Škilbanu pogostā.
Viesture
Itys irā sovpateigs festivaļs latgaļu volūdā, kuramā vīnuvīt skaņ ailis i muzyka. Zeimeigai, ka dalinīki pīstuov vysaidu stiļu muzyku, īskaitūt folkloru, roku i cytus. Festivaļs vēļ zeimeigs caur tū, ka jamā iz vīnys vārtuvis sasateik kai tautā zynomi muziki i alininīki, tai i suocieji. "Upeitis Uobeļduorzs" devs īdvēsmi tuoluokai raisteibai daudzejim latgaliskuos kulturys aktivistim, jaunom grupom i literatim.
Kategoreja:Sariedīni
Leopardus colocolo
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus colocolo paplateiba pasaulī Leopardus colocolo (Molina, 1782) ira naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus colocolo dzeivoj Dynavid Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 56—67 cm ; Astes garums: 29—32 cm ; Placu augstums: 30—35 cm ; Svors: 3—7 kg.
Daudzatmejeiba
Ira zamškiru :
Ītaka
Ītaka — vareiba taisnā voi nataisnā ceļā cik nacik puormeit objektu, ituos vareibys izlītuošona voi ituos vareibys izlītuošonys iņtensivums (pīvadumam, puortikys pīdovu ītaka iz veseleibu, alkohola navieleiguo ītaka, eurys aizvoduošonys ītaka iz vaļsteibys saimisteibu, partejis ītaka parlamentā, pīgatavis ītaka iz apleici i ct.).
Leopardus geoffroyi
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus geoffroyi paplateiba pasaulī Leopardus geoffroyi (d'Orbigny & Gervais, 1844) irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus geoffroyi dzeivoj Dynavid Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 42—66 cm ; Astes garums: 24—36 cm ; Svors: 3—5 kg.
Daudzatmejeiba
Ira 5 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Latgolys azaru saroksts
Itymā sarokstā puorskaiteiti leluokī Latgolys azari.
Nūruodis
Kategoreja:Saroksti Kategoreja:Latgolys azari
Ļaudyskuos saitys
Ļaudyskuos saitys aba PR (nu ) — informacejis meita vaļdeišona iz vyds organizacejis i ļaudeibys, kab formātu ļaudeibys redzīni ap organizaceju.
Biznesā ļaudyskuos saitys irā vīna nu tiergdareibys komunikacejis atmeju.
Kategoreja:Viesteitivi
Lynx rufus
thumb|250px| thumb|250px|Lynx rufus paplateiba pasaulī Lynx rufus (Schreber, 1777) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Lynx rufus dzeivoj Pūstum Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 65—105 cm ; Astes garums: 10—18 cm ; Placu augstums: nazkur 58 cm ; Svors: nu 4 da 15 kg.
Daudzatmejeiba
Irā 12 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Mozais Līpkolns
Mozais Līpkolns (Līpkolns, Līpukolns) — kaupris Latgolys augstainē, Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Rāznys dobys parka teritorejā. Catūrtuo pa augstumam Latgolys regiona viersyune. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 259 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais augstums – 63 m.
Kategoreja:Latgolys kaupri
Prionailurus iriomotensis
thumb|250px| Prionailurus iriomotensis, Imaizumi, 1967 — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus iriomotensis dzeivoj Japanejā (Iriomote i Rjukju jiurusolos).
Izavierīņs
Auguma garums: muotīte - 48 cm; tāviņš - 53—56 cm; Astes garums: 16—45 cm; Placu augstums: 25 cm; Svors: 3–5 kg.
Lītne
Lītne var zeimuot:
Rēzeknis gerbs
thumb|180px|Rēzeknis gerbs Rēzeknis gerbs irā Rēzeknis mīsta simbols. 2000 gods pavasara mienesī Rēzeknis dūma pījama sasprīdumu ap mīsta simbolikys apstyprynuošonu. Deputati nūbolsuoja ap Rēzeknis gerba variantu, kas beja pījimts Latvejis pyrmuos breivuos vaļsteibys laikā.
Viesture
Tai kai vairuoki apdzeivuotu vītu vacī gerbi nabeja sadareigi ar napavaļdeigys vaļsteibys ideju, 1923 godā Latvejā sataisieja sovpateigu heraldikys komiseju. Itymā laikā Latgolys oficialais simbols beja grifs (iz lobū pusi), kas rūkā tur zūbynu. Tys pots grifs ījama centraluo vītu Rēzeknis mīsta gerbā, kas tyka pījamts 1925 godā. Iz pazyla fona atvaiguots zalta (dzaltons) grifs — senejs mitologisks radejums ar ļova augumu i ereļa spuornim.
Atvaiguojums
Grifs ira miļzeigs, lels i špetnys radejums. Mitologejā tys cieški veic zalta sorguotuoja funkcejis. Itys ira vareiguma i dreizuma simbols. Piec heraldikys nūsacejumim grifs atvaiguots ar zūbynu, a Rēzeknis gerbā zūbynu puormeja iz škīdu Latvejis karūga nūdoruos, pastreipojūt mīsta pīdereibu vaļsteibai. Pazylais fons piec heraldikys nūsacejumim zeimoj cālsirdeibu, gūdeigumu, paticeibu i napīmeteigumu.
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis mīstu gerbi Gerbs
Līkne
Līkne (baļtīšu: ieleja; anglīšu: valley; krīvu: долина) — geografiskuo reļjefa forma, pasazamynuojums zemisviersā plotuokā teritorejā, pašaurs samārā ar sovu garumu i vysucieškuok leikumuots.
Leopardus guigna
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus guigna paplateiba pasaulī Leopardus guigna (Molina, 1782) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus guigna dzeivoj Dynavid Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 37—52 cm ; Astes garums: 20—25 cm ; Placu augstums: 25 cm ; Svors: 2—2.5 kg.
Ļovs
thumb|250px|Boltais ļovs (Panthera leo krugeri zamškira) Ļovs ( (Linnaeus, 1758) ) irā leluokais kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Ļovi dzeivoj Afrikā i dīnavydu Azejā.
Izavierīņs
Auguma garums: nu 140 da 175 cm ; Astes garums: nu 70 da 100 cm ; Placu augstums: nazkur 107 cm. Svors: 120—182 kg
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Rāzna
Rāzna — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēzeknis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.
Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.
Leopardus guigna
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Rāzna
Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēzeknis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēzeknis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.
Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.
Teiklavītys
Kategoreja:Latgolys azari
Mudovys zamaine
Mudovys zamaine (, Mudavas zemiene) — reļjefa īleikums, apjamūšs Latgolys pošu reitu daļu i Krīvejis Pliskovys apgabaļa dīnavydvokoru daļu, t. i., Mudovys upis (,, Mudava) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Mudovys zamaine īīt Vileks, Baļtinovys, Cyblys, Ludzys i Sīnuojis nūvodu teritorejuos. Zamainis dīnavydvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.
Pa zamaini tak na viņ Mudova, a i juos datakys – Iudrupe, Sīnuoja , Iļža (aba Ludza, ), Kūkova i ct.
Kategoreja:Latgolys geografeja Kategoreja:Latgolys doba
Prionailurus planiceps
thumb|250px| thumb|250px|Prionailurus planiceps paplateiba pasaulī Prionailurus planiceps, Vigors & Horsfield, 1827 irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus planiceps dzeivoj Denavydpustum Azejā.
Izavierīņs
Auguma garums: 41—50 cm; Astes garums: nu 13 da 15 cm; Svors: 1.5—2.5 kg.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Rēzne (zeimeibu škiršona)
Pasauku Rēzne tur diveji Latgolys geografiskī objekti:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,,  , i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (, ,  ,  ,   i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (,  i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.
Resursi
Muižvuordi portalā latgola.lv
Vatikans
Vatikans (latiņu: Vaticanæ; italīšu: Vaticano) — iraid naatkareigs mīsts-vaļsteiba Europys dīnavydūs, Italejis golvmīsta Rūmys centrā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Vuocejis himnys
thumb|240px|Niulejais Vuocejis himnys „Einigkeit und Recht und Freiheit” Vuocejis Federativuos Republikys himnys nu 1952 gods irā „Vuocīšu dzīsmis” (Austrejis himnam pīraksteituo J. Haidna muzyka, A. H. Hofmaņa fon Falerslebena vuordi) 3 vārsna. Veimara Republikys himnys beja vysa dzīsme, Trešuo reiha himnys — pyrmuo vārsna. VDR himnys beja dzīsme „Auferstanden aus Ruinen”, kurys vuordi beja damāruoti i Haidna muzykai.
Teksts (myuslaiku himnys – šļauprokstā)
Deutschland, Deutschland über alles,
Über alles in der Welt,
Wenn es stets zum Schutz und Trutze
Lajis pogosts
Lajis pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Lajiscīms.
Vuocejis himnys
Teksts (myuslaiku himnys – šļauprokstā)
Brüderlich zusammenhält,
Von der Maas bis an die Memel,
Von der Etsch bis an den Belt -
Über alles in der Welt!
Deutsche Frauen, deutsche Treue,
Sollen in der Welt behalten
Ihren alten schönen Klang,
Uns zu edler Tat begeistern
Škārsteiklys
Škārsteiklys aba Iņternets (Internet) — ir vysu saiminīkdatoru (t.i. serveru, kam ir saiminīkvuords Hostname) i pi tūs davīnuotū datoru kūpa, kas sovā vydā lītoj TCP/IP. TCP/IP ir iz pakešu puorsyuteišonys (Packet switching) dybynuots Škārsteikla Protokols (Internet Protocol).
Vuocejis himnys
Teksts (myuslaiku himnys – šļauprokstā)
Deutscher Wein und deutscher Sang!
Einigkeit und Recht und Freiheit
Für das deutsche Vaterland!
Danach laßt uns alle streben
Brüderlich mit Herz und Hand!
Sind des Glückes Unterpfand -
Blüh im Glanze dieses Glückes,
''Blühe, deutsches Vaterland! ''
Kategoreja:Himnys Kategoreja:Vuocejis kultura
Latgolys ceļamolu krysti
V
Kategoreja:Religeja Latgolā Kategoreja:Saroksti
Leopardus pajeros
thumb|250px| Leopardus pajeros, Desmarest, 1816 — irā mozeņš kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus pajeros dzeivoj Ekvodorā, Bolivejā, Čilē i Argentinā.
Daudzatmejeiba
Ira 5 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Leopardus jacobitus
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus jacobita paplateiba pasaulī Leopardus jacobita (Cornalia, 1865) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus jacobita dzeivoj Dynavid Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 57—64 cm; Astes garums: 41—48 cm; Placu augstums: 36 cm; Svors: 4—5.5 kg.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Prionailurus rubiginosus
thumb|250px| thumb|250px|Prionailurus rubiginosus paplateiba pasaulī Prionailurus rubiginosus, Geoffroy Saint-Hilaire, 1831 irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus rubiginosus dzeivoj Iņdejā i Šri-Lankā.
Lītne (humanitarajuos zineibuos)
Lītne — informacejis kūpums, kurū var izlītuot kai pamatu snādzūtīs dvēseliskai svareiga rezultata (guodojūt, vuicūtīs, skaitūt i leidz.). Pīvadumi: vuiceibu lītne, skaitomlītne, lītne apguoduot.
Prionailurus rubiginosus
Izavierīņs
Auguma garums: nu 35 da 48 cm; Astes garums: nu 15 da 30 cm; Svors: 0.9—1.6 kg.
Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Rēzekne
Rēzekne aba Rēzne irā mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys—Varšovys i Reigys—Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēzneknis upis, Latvejā. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēzeknis nūvoda administrativais centrys.
Cytys pasaukys
Pasauka cytuos volūduos:
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Drypatys
Bārni drypatoj (Anglejis 19 gs. tapātuoja DžeimsaTiso (James Tissot) dorbs)|thumb
Drypatys aba drypatuošona irā kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīvādumam, pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: „Drypatā, drypatā!” Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i „dasyt drypatā„, to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīvadumam: „Drypatā, drypatā, Juoņs!”. Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i „dasist drypatā” agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: „Drypatā, drypatā”, i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.
Kategoreja:Kaitys Kategoreja:Kaviekli
Kimiska lītne
Kimiska lītne — cīts, škeists ci gazeigs materials, sasadorūšs nu elementardaleņu i turūšs zynomys fizikaliskuos soveibys.
Verīs taipoš
Kategoreja:Kimeja
Rēzne (upe)
Rēzne, Rēznis upe (latv.: Rēzekne) — upeite Latgolys vydyskajā daļā, Rēznis nūvodā. Iztak nu Rāznys, izavej par Rēznis mīstu i ītak Lubuonā. Taipoš tak par Kaunatys, Čornuos, Greiškānu pogostim, taisa Audreņu i Ūzulmuižys pogostu rūbežu, Kaņtinīku i Sakstygola pogostu rūbežu, tak par Rykovys pogostu i vysa golā taisa Gaigalovys i Nagļu pogostu rūbežu.
Upis garums 116 km, baseins 2066 kv. km. Viersupei i vydsupei soveiga trapeciska upleja ar nazcik napalelom iudiņturem i patmaļmuorkim. Zamupe pi Lubuona apstateita dambom, ite datak daudzi iudiņa. Rēznis upē laižami vydā iudini nu Nagļu zyvsaimesteibys muorku, zamyn jūs pa kanalu Rēznē ītak iudiņs nu Maltys upis.
Puorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.
Nūruodis i olūti
Kategoreja: Latgolys upis
Dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs
right|thumb|[[Dynaburga staceja Reigā|Daugpiļs (Dynaburga) dzeļžaceļa staceja Reigā, pastateita 19 godu symta beiguos]] right|thumb|[[Daugpiļs dzeļžaceļa staceja šudiņ]] Dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs irā poša vacuokuo dzeļžaceļa lineja Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā.
Stacejis i nūstuošonys
Reigys—Daugpiļs dzeļžaceļa linejis stacejis:
Reigys - Daugpiļs dzeļžaceļa stacejis i nūstuošonys:
Saule
thumb|Saulis fotografeja Saule (simbols: ) irā vīneiga zvaigzne Saulis sistemā, apleik kurai grīžās cyti ituos sistemys objekti: planetys i tū paceļnīki, pundurplanetys i tū paceļnīki, asteroidi, meteoroidi, kometys i kosmiski putekļi.
Prionailurus viverrinus
thumb|250px| thumb|250px|Prionailurus viverrinus paplateiba pasaulī Prionailurus viverrinus (Bennett, 1833) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus viverrinus dzeivoj Denavydpustum Azejā.
Izavierīņs
Auguma garums: 57—78 cm; Astes garums: 20—30 cm; Svors: 5—16 kg.
Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru :
Saldus
Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.
Viesture
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.
Process
Process (nu — 'kusteiba') — objekta ci sistemys soveibu puormeju dobyska voi sariedeita vērtine.
Procesa zeimeiba vysaiduos atzarēs:
Procesu atmejis pa dobyskumam:
Augusts II Styprais
Augusts II Styprais (lītaunīku: Augustas II; pīdzims 1670 goda lopu m. 12.d - nūmyrs 1733 goda svacainis m. 1.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1697 ļeidz 1706 i nu 1709 ļeidz 1733 godam. Jis tai že beja Saksonejis Eļektorata valdnīks nu 1697 ļeidz 1733 godam. Augusts tyka īsaukts por "Styprū" deļ juo ļeluo fiziskuo spāka. Jam patyka tū pīruodeit i jis varēje pourlaust zyrga pokovu ar rūkom.
Nu dzymšonys luteraņs, Augusts II 1697 godā maineja ticeibu i kļuve por katuoli, lai kļiutu por Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīku. Juo laikā Saksonejis golvysmīsts Driezdene kļuve por svareigu Europys muokslys centru. Jam pīderēje īvārojama muoksls kolekceja i jis lyka uzceļt vairuokys graznys piļs Driezdenī i Varšovā.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīki Kategoreja:Puolejis Karaļi
Škīzna
thumb|right|Optiskuo škīznu kiuļs
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys — būmeļs, dzeivinīku škīznys — vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys). Škīznys svareigys biologejā — juos satur kūpāauguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru ci filcu.
Rēzeknis Tehnologeju akademeja
thumb|260px|Rēzeknis Tehnologeju akademeja Atbreivuošonys alejā Rēzeknis Tehnologeju akademeja (pyrmuok Rēzeknis Augstskūla (Rēzeknes Augstskola)) — ūtrais pa lelumam vuiceibys īstots Latgolā, vīna nu diveju Latgolys augstskūlu (sūpluok Daugpiļs universiteta).
Eurazeja
thumb|Eurazeja pasauļis zemislopā. Eurazeja irā pošlelais koņtinents iz Zemis, tai irā 3 893 tyukstūšu km² pluota, kas sastatei 36% nu sausīnys pluota. thumb|[[Bosporus]]
Škīzna
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.
Rēzeknis Tehnologeju akademeja
Teiklavītys
Kategoreja:Rēzekne
Škīzna
Kategoreja:Audakli
Litinis pogosts
Litinis pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Litinē.
Latgalīšu volūda
Latgalīšu volūda irā baltu volūdu grupai pīdarūša indoeuropīšu saimis volūda. Kasdīnā jū lītoj 150-200 tyukstūšys ļaužu, tok oficiala skaita navā. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj ap 8-9% Latvejis īdzeivuotuoju. Latgaliskai runoj Latvejis reitūs — vysā Latgolā i Sielejis dīnavydreitūs, taipoš lela latgalīšu kūpeiba Reigā. Pošys leluos uorzemu kūpeibys irā Krīvejā — Krasnojarskys nūvodā Sibirī i Baškirejis republikā. Nazcik ļaužu latgaliskai vēļ runoj Boltkrīvejis i Krīvejis rūbežmalē, etnografiskajuos latgalīšu teritorejuos ap Drysu Boltkrīvejā i Sebežu Krīvejā. Nalela volūdys runuotuoju kūpeiba dzeivoj ASV.
Myuslaiku latgalīšu volūda irā senejūs latgalīšu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgalīšu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgalīšu volūda natur nikaida oficiala statusa.
Gramatika
Latgalīšu volūda radneiga lītaunīku, latvīšu i žemaišu volūdai.
Veirīšu kuorta (masculīnum)
DAUDZSKAITS
Ūtruo deklinaceja VĪNASKAITA
DAUDZISKAITS
Trešuo deklinaceja VĪNASKAITA
Caturtuo deklinaceja VĪNASKAITA
Pīktuo deklinaceja VĪNASKAITA
Leopardus pardalis
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus pardalis paplateiba pasaulī Leopardus pardalis (Linnaeus, 1758) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus pardalis dzeivoj Central i Dīnavydu Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 68—100 cm ; Astes garums: 26—45 cm ; Svors: 8—10 kg.
Latgalīšu volūda
Veirīšu kuorta (masculīnum)
Sestuo deklinaceja VĪNASKAITA
Leopardus pardalis
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Latgalīšu volūda
Veirīšu kuorta (masculīnum)
Lītvuordu deklinaceja
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Latgola
Vaļds Zeps
Gruomota Latgolys vītvuordi: Reitulatvejis toponimu vuordineica ("The Placenames of Latgola: a Dictionary of East Latvian Toponyms", 1984). ubliciejs tiemiejumus latgaļu tautysdzīšmu metrikys tiemiejumus, bāgaleibys latgaļu literaturu.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Līga Rundāne
thumb|Rundāne 2013. gods Līga Rundāne (dzymuse 1970 gods juņa 24 dīnā Kuorsovā) — latgalīšu ailineica, latgaliskuo puormaņtīņa apzynuotuoja i popularizātuoja.
Biografeja
Dzymdynuotuoji: tāvs – Ontons Zvīdris, muote – Genovefa Zvīdre. Auguse i vuicejusēs Nautrānu pogostā. Beiguse Nautrānu vydsškolu (1988), studiejuse Rēznis Augstškolā, jū beiguse 1996 godā ar bakalaura gradu filologejā. Nu 2007 gods da 2010 godam studiejuse Reigys Stradiņa universitetā, dabuojuse magistra grada veseleibys davērē pa dramys terapeuta (vīna nu muokslys terapejis atzaru) specialitetam. Dzeivoj Kuorsovā, dora Kuorsovys vydsškolā par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju. Div bārni: Laurs i Beāte.
Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Pamudrynuojumu aktivuok raksteit dzeivuļus davuši vosorys kursi latgalīšu volūdys i kulturys školuotuojim Vosoruošona. Div reizis Līgai Rundānei daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs Boņuks: 2008 godā – nominacejā Vysulobuokuos ailis i 2010 godā – nominacejā Gods Školuotuojs.
Literaruo darbeiba
Dzeivuli publicāti periodikā i kūplasīņūs. 2004 godā izguojs autoris aiļu lasīņs Leluos atlaidys. Jam soveiga surreala i modernistiska izsaceiba, kurū roda romaņtiskuo suope, baime nu naeistynuma sevī, ambivalents i paradoksals pasauļa jutums, radeišonys suope i svātums. Pazeistamys i publikys nūmīļuotys tykušys Sovvaļnīka dzīsmis ar Līgys Rundānis vuordim - Vysi vieji, Atrasšu tevi , i Vosoruošonai. Diskā Sūpluok īguoja i iņterveja ar Līgu Rundāni.
Uorejuos nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Lyzuma pogosts
Lyzuma pogosts irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Lyzumā.
Veice
Veice (anglīšu: effect, impact; krīvu: воздействие; latvīšu: iedarbība) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.
Latgolys demokratiskuo parteja
Latgolys demokratiskuo parteja (latvīšu: Latgales demokrātiskā partija) — vīna nu pošu īteceiguokūs Latgolys parteju piec Latvejis napavaļdeibys atjaunynuošonys (1988). Partejai beja svareiga role latgaliskuos kulturys atdzimšonā i populariziešonā.
Registrāta 1994 g. marta 28 d., partejis pirminīks beja Vaļds Lauskys. Latvejis 6 Seimys ībolsuošonā 1995 godā pīsadaleja kūpeigā sarokstā ar Latvejis zemnīku savīneibu i Latvejis kristeigūs demokratu savīneibu. Latgolys demokratiskuos partejis saroksts itamā ībolsuošonā beja izcalts Latgolys teritorejā. Kūpeigais saroksts dabuoja 6,3 % bolsu i 8 vītu Seimā.
1999 g. maja 29 d. sasaškeiruse ar Latvejis socialdemokratiskū parteju (tymā pošā Sasaškieršonys kongresā pi LSDSP dasalaide LSDP). Par kūpāsaškiertuos LSDSP pirminīku ībolsuots Juris Bojārs, par juo bīdrim Egīls Baldzēns i Vaļds Lauskys. Saškiertuos partejis bīdru skaits beja vaira kai 3000, i juos popularuma reitings vierseja 20%, aplīcūt vysys cytys tūlaicejuos partejis Latvejā.
Jans II Kazimirs
Jans II Kazimirs (lītaunīku: Jonas Kazimieras; pīdzims 1609 goda pavasara m. 22.d - nūmyrs 1672 goda zīmys m. 16.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1648 ļeidz 1668 godam, kod jis atteicēs nu sova trūņa piec sīvys nuovis. Sovus piedejūs dzeivis godus Jans Kazimirs pavadeja Praņcejā, kur jū ar gūdu uzjēme karaļs Luijs XIV.
Latgolys demokratiskuo parteja
Latgolys demokratiskuo parteja davuse daudzi atspaida latgaliskuos kulturys raisteibai - atspaiduojuse gruomotu izlaisšonu latgaļu volūdā, latgaliskuos kulturys sariedīņus Daugpilī i cytur Latgolā.
Jans II Kazimirs
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Puoleja Kategoreja:Puolejis viesture Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba Kategoreja:Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīki Kategoreja:Puolejis Karaļi
Leopardus tigrinus
thumb|250px| thumb|250px|Leopardus tigrinus paplateiba pasaulī Leopardus tigrinus (Schreber, 1775) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus tigrinus dzeivoj Dynavid Amerikā.
Izavierīņs
Auguma garums: 38—64 cm ; Astes garums: 20—42 cm ; Svors: 1.5—3 kg.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Vaļds Lauskys
Vaļds Lauskys (dzims 1957 gods apreļa 29 d.) irā Latgalīšu politiku, Latvejis 7 Seimys deputats, pošvoldu deputats, latgaliskuos kulturys atdzimšonys vadynuotuojs i atspaiduotuojs.
Dzierkaļu kolns
Dzierkaļu kolns irā kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Ūtruo pa augstumam (aiz Leluo Līpkolna) Latgolys regiona viersyune pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam — 286,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Vaļds Lauskys
Dzims Daugpilī 1957 g. apreļa 29 d., beidzs Daugpiļs 1 vydsškolu, Daugpiļs Universiteta Fizikys i matematikys fakuļtetu. Piec universiteta Ukrainā beja profesionals volejbolists SSRS vysuaugstajā ligā. 1986 godā grīzēs da Daugpiļs, beja Daugpiļs 1 vydsškolys direktora vītinīks.
Dzierkaļu kolns
Dzierkaļu kolns aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys kolnu (kaupru) pa samiereigajam augstumam — augšuok apleicīnis jis pasaceļ par 89 metri.
Vaļds Lauskys
Suocūtīs Atdzimšonai, īsavadynuoja politikā, beja Tautys fronta aktivists, nu 1990 goda — Latvejis demokratiskuos dorba partejis Daugpiļs atdalis vadeituojs.
Dzierkaļu kolns
Kategoreja:Latgolys kaupri
Vaļds Lauskys
1990 godā, kod cēlēs pretiveiba iz vyds Daugpiļs mīsta pošvolda i Latvejis Republikys lykumu (mīsta pošvolds jēme napīzeit tūs sasprīdumu, kuri styprynuoja Latvejis napavaļdeibu), V. Lauskys sataiseja Demokratiskūs spāku padūmi, kura Daugpilī atspaiduoja Latvejis napavaļdeibu. Kūpā ar dūmubīdrim Lauskys sataiseja Demokratiskū radeju, kura beja svareigs atsvors prosovetiskajai agitacejai. Demokratiskūs spāku padūme daudzi dasalykuse pi tuo, ka 1991 g. marta 3 d. referendumā 51,3% Daugpiļs dzeivuotuoju nūbolsuoja par Latvejis napavaļdeibu.
1991 gods septembra 20 d. Latvejis Pošaugstuo padūme pījēme sasprīdumu atstateit Daugpiļs mīsta pošvoldu i pazeimuot laiceigū mīsta voldu, kurs puordrūsynuotu demokratiskys ībolsuošonys organizeišonu. V. Lausku paškeire par laiceiguo volda pirminīku, jis vadeja mīsta vaļdi da 1994 gods, kod pošvolda ībolsuošonā par Daugpiļs meru tyka A. Vidavskis.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Muokuļkolns
Muokuļkolns izslivs deļ skaistuo i tuoleimuo vierīņa nu juo viersyunis, deļ iz juo bejušuos Voļkenberga piļs i deļ pīstuošku, kuri sīnās ar kolnu. Turistu nūmīļuota vīta. Iz kolna apsaveramys Voļkenberga piļskrytys - izaglobuojuši piļs sorgmyura fragmenti i aizgrauduotys zamzemys īmys. Nu kolna viersyunis acim pasaruoda vierīņs iz Rāznys azara.
Viesturis dokumenti līcynoj, ka Voļkenberga piļs iz Muokuļkolna pastateita 1236 godā. Ar pili sasīta legenda viestej, ka piec Voļkenberga piļs vaļdeituoja i juo sīvys nūmieršonys plotī piļs nūvoda sovumi sadaleiti trejom jūs meitom - Rūžai, Ļucejai i Marejai. Sevkura nu muosu iz puormonuotuos zemis pasastatejuse pa jaunai pilei: Rūža - Rēzni (Rositten), Ļuceja - Ludzu (Lutsin) i Mareja - Vileki (Marienhaus). A nazkod vareiguo Voļkenberga piļs piec muosu nūīšonys paceli pa druponai sakrytuse.