cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Datu puorlaida
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu синхронная передача, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme
Protokols (anglīšu protocol, krīvu протокол, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu подтверждение связи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis
Daslāguma tehnologejis:
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:
Kategoreja:Tehnologeja Kategoreja:Datorzineiba
Kurova
<td align=center colspan=2>Kurovys paceļnīkatvaigs Dzeivuotuoju (2009) 2 822 Vaivadeja Ļublina Teiklavīta www.kurow.eu Kurova — sola Puolejis reitūs, Ļublina vaivadejā pi Vislys upis. Voiceha Jaruzeļska dzymtuo sola.
Iz vyds 1431 i 1442 godu dabova Magdeburga tīseibys. Raistejuos kai uodys apdaris centrys. XVI gs. tyka par kaļvinizma centru. Piec Puolejis daleibu Kurova atsadyure Austrejā, 1809 godā - Varšovys hercogejā, a 1815 godā - Kongresa Puolejā. Piec Janvara mieneša sasaceļšonys, 1870 godā pagaisynova mīsta tīseibu. Kategoreja:Puolejis mīsti
Janopolis svātveiksna
Augšonys vīta: 140 m iz R nu Rēznis – Dagdys sašys, 650 m iz DR nu Janopolis muižys, gruova molā, 7 m da Grybuļu klieveņa.
Koordinatys: N 56°27'27,9" E 27°23'04,3"
Māri:
Veiksnys obadivejis viersyunis seņ nūlyuzušys 4 m augstumā, niu kuplai zaļoj jaunī zori. Veiksnys zorā vēļ redzīs dzeļzine obruoza rameņa.
Kategoreja:Latgolys dobys pīminiekli
Janina Kūrseite
right|200px|thumb|Janina Kūrseite Janina Kūrseite (pa pylnam vuordam Janina Kūrseite-Pakule) (1952) — latgalīšu literaturzinineica, folkloriste.
Dzymuse 1952 g. Daugpiļs rajona (niule — Vuorkovys nūv.) Randaukys solā. Vuicejusēs Amuļu ostoņgadeigajā školā, Leivuona 1 vydsškolā. Studiejuse Tarbatys universitetā, Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets), jū beiguse 1976 godā. Darejuse Latvejis Zineibu akademejis Literaturys, folklora i muokslys institutā, Latvejis kulturys akademejā. Latvejis universiteta Filologejis fakuļteta dekane. Habilitātuo filologejis doktore, profesore Literaturys katedrā.
Monografejis baļtīšu volūdā (daļā nu jūs dasadūrts i latgalīšu kulturai, latgalīšu folkloram):
Vaira kai 300 publikaceju ziniskūs rakstīņu lasejumūs i periodikā.
Daškierts Lītovys Gedimina ordiņs.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Ukraina
Ukraina irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Europys vaļsteibys Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Felis nigripes
thumb|250px| thumb|250px|Felis nigripes paplateiba pasaulī Felis nigripes, Burchell, 1824 irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Felis nigripes dzeivoj dīnavydu Afrikā.
Izavierīņs
Auguma garums: nu 36 da 63 cm; Astes garums: 15 cm; Placu augstums: 25 cm; Svors: moutīte - 1.3 kg; tāviņš - 1.9 kg.
Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru :
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ontons Zvīdris
Vuordu i pavuordi Ontons Zvīdris tur diveji pazeistami latgali:
Japoneja
Japoneja — solu vaļsteiba Azejā.
Verīs taipoš
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys
Viļāni
Viļāni — mīsts Latgolys vydsdaļā pi Maltys upis, Viļānu nūvoda centris. Mīsts pasadarejs 18 i 19 godusymta mejā kai zeimeigs muižys manufakturu centrys.
Teiklavītys
Kategoreja:Latvejis nūvodu centri Kategoreja:Mīsti Latgolā
Zaļkts
thumb|250px|Zaļkts Zaļkts irā Europā paplateita čyuska. Zaļkts irā lelakā Latvejys čyuska. Augums var dasnēgt 150 cm. Mugora irā gaiši palāka, rataik brūnpalāka - leidz i zylgonmalnai. Vādars gaišs ar malnym dasnāgumīm.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Kurīņs
Kurīņs (latvīšu: kurināmais; krīvu: топливо; anglīšu: fuel) — dedzeiga lītne, kura vīgli reagej ar uorejū ci pošā lītnē asūšū skuobynuotivi, kuru lītoj lelam syltuma energejis daudzumam dabuot.
Kurīņa atmejis:
Mežogs kačs
thumb|250px|Europys mežoga kača zamškira thumb|250px|Mežoga kača paplateiba pasaulī Mežogs kačs irā naleļs kaču saimis plieseigais zviers. Mežogs kačs dzeivoj Europā, Azejā i Afrikā.
Daudzatmejeiba
Irā 16 zamškiru:
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ontons Tumuļkāns
Ontons Tumuļkāns (1927) — fiziks, iņženers, radejizotopu tāmātuojs, vaļstiskuos premejis laureats.
Dzims 1927 g. Mērdzinis (niu - Pušmycovys) pogosta Latyšu solā. Vuicejīs Pušmycovys školā, Ludzys vaļstiskajā gimnazejā, beidzs Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) fizikys i matematikys specialitetā. Bejs Zineibu akademejis Fizikys instituta jaunuokais ziniskais leidzadors, piec darejs par vacuokū iņženeri i grupys vadeituoju Reigys radejizotopu aparattaiseibys ziniskajā tiemiešonys institutā, kurs tēmēja kontrolis metodus radejizotopu izlītuošonai kosmosa puortēmis vajadzeibom i itamā atzarē beja golvonais instituts Sovetu Savīneibā. Nu 1993 gods dzeivoj dzymtajā sātā Latyšūs.
Latvejis SSR vaļstiskuos premejis laureats i SSRS Tautys saimeistiskūs dasnāgumu paruodis diplomands par releja tipa radejizotopu aparatu ziniskūs pamatu padari pīgataviskajim procesim automatizēt.
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum        Baum Bäume       Baumwolle Baumwolle   Baustelle Baustelle   Bauwerk Bauwerk     Bayern Bayern      Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ее" i "Ёё". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
Inversais parāds
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
Secynuojumi
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
Volūda
thumb|250px|[[Kleiņroksts irā vīna nu pyrmūs zynomūs rokstu volūdys formu, bet vuordyskuo volūda, kai dūmuots, ekzisteja damoz desmitim tyukstūšu godu pyrma raksteibys.]] Volūda, mēle aba runa var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Alfabetiskuo parādavuošona
Nūruodis
Kategoreja:Roksts
Volūda
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.
Bonifacejs Briška
Bonifacejs Briška (sagvuords Striču Joseļs, 1902—1994) beja latgaļu rakstinīks, ļaudyskais dareituojs, vīns nu latgaļu raksteibys raisteituoju. Dzims Varakļuonu pogostā. Kozsalīšu solā. Nu 1944 goda dzeivuojs ASV.
Pīrakstejs stuošku lasejumu „Humoreskys” (1965), eseju gruomotys „Latgali politiskajuos patmaļuos” (1957), „Latgola, muna tāvzeme” (1984).
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Rakstinīki Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Jezups Akelevičs
Jezups Akelevičs (1768 voi 1779 (?) — 1842) — pyrmuos latgaļu popularziniskuos gruomotys Eysa mociba ap audzeyszonu biszu... (1832) autors.
Pīrakstejs latgaļu gramatiku „Grammatyka Inflantsko-Łotewska dla uczących się Ięzyka Łotewskiego...” (1817).
Beidzs Kruoslovys dvēseliskū seminaru, garus godus darejs Leiksnā, ryupynuojīs ap bārnu školuošonu. Mirs Viļnē.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Ladslaiki
thumb|Muokslinīka [[Zeme|Zemis zeimiejums ladslaikā]]
Ladslaiki beja laikavyds Zemis geologiskajā viesturē, kuram soveiga mudra klimata atsaļšona i laduoju pasadareišona na viņ polariskuo, a i māronuotuo klimata apgabaļūs. Pādejī ladslaiki beja kvartara periodā i beidzēs pyrma apmāram 10 tyukstūšu godu. Ladslaiku periodi geologiskajā viesturē mejuos ar kūna piļneigys laduoju pagaisšonys laikavydim (vydladslaikim).
Kategoreja:Glaciologeja Kategoreja:Geologeja Kategoreja:Pyrmaviesture
Sports
thumb|Sports
Andrejs Višinskis
thumb|Andrejs Višinskis 1940 godā Andrejs Višinskis (, 1883.goda 10.dekabris / 28.novembris (v.stiļs) – 1954.goda 22.novembris) — krīvu i padūmu jurists i diplomats. PSRS uorlītu ministrs nu 1949. da 1953. godam.
Dzeive
Pīdzyma Odesā. Juo tāvs, Januarijs Višinskis beja pūļu tauteibys farmaceits i dreiži piec dāla dzimšonys puorsacēle iz Baku, juo muote beja muzikys školuotuoja. Beidze gimnazeju Baku piļsātā i 1901.godā īsuoca vuiceibys Kijevys universitates juridiskajā fakultatē. Dreiži beja nu tuos izslāgts par daleibu studentu namīrūs i atsagrīze Baku. A.Višinskis īsastuoja Krīvejis Socialdemokratiskajā Struodnīku partejā (KSDSP) 1903.godā, meņševiks. Piec 1905.g. revolucejas beja apcītynuots Bailovskys cītumā, kur īsapazina ar Josifu Staļinu. 1913.godā beidze Kijevys universitati, suoca sasagotovūt profesora omotam, no dreiži beja nu turīnis izraideits kai politiski nauzticams. Atsagrīze Baku, pasnīdze krīvu literaturu i latiņu volūdu privatā gimnazejā, nūsadarbuoja ar advokaturu. 1915 godā Maskavā beja pazeistamā advokata Maļantoviča paleigs. 1917.godā piec febraļa revolucejis kliva par Maskavys Jakimanskys rajona milicejis komisaru. Byudams tymā omotā, paraksteja reikūjumu Ļeņina i Zinovjeva arestam, gadejumam ka jī pasaruodeitu Maskavā — tūlaik Krīvejis Pagaidu vaļdeiba Ļeņinu skaiteja par vuocu spīgu.
Īsastuoja Krīvejis Komunistiskajuo (boļševiku) partejā vīn 1920.godā. Da 1923.godam struoduoja Maskavys pārtikys voldā. Beja profeesors Maskavys universitatē i Tautys Saimnīceibys iņstitutā. 1923.—1925.g. Augstuokuos tīsys prokurors, 1925—1928.g. — Maskavys Vaļsts universitatis rektors. 1935.godā kliva par PSRS generalprokuroru. Pīsadalejs vysūs pazeistamajūs tīsys procesūs — jūs vydā ari safabricātajuos procesūs "Šahtinskys līta" ("Шахтинское дело", 1928), "'Prompartijys' līta" ("Дело 'Промпартии'", 1930). Pīsadaleja ari pazeistamajūs politiskajūs procesūs 1936., 1937. i 1938.g. Politiskū procesu uperim veļteja nažeileigu retoriku. Zinovjeva-Kameņeva procesa nūbeigumā jis saceja pazeistamū frazi "Aptrakušūs suņus pīprasu nūšaut — piļneigi vysus!" (Взбесившихся собак я требую расстрелять — всех до одного!).
Voldemars Voguls
Voldemars Voguls (1952) — latgaļu pūdars, ailinīks.
Andrejs Višinskis
Dzeive
Dreiži piec 2.pasauļa kara suokuma beja PSRS puorstuovs Latvejā, organizēja Latvejis pīsavīnuošonu PSRS piec 1940.goda 16.juņa ultimata. Atcēle nu omota naatkareiguos Latvejis vaļdeibys vadeituoju K.Ulmani, organizēja V.Luoča vaļdeibu i Saeimys ībolsūšonys farsu. 1945.godā pīsadaleja Nirnbergys tīsā. Jis bejis tautys komisaru padūmis prīkšsādātuoja vītnīks (1939–1944), uorlītu tautys komisara vītnīks (1940–1949), uorlītu ministrs (1949—1953), Padūmu Zineibu akademejis akademikis (nu 1939.g.), i piec J.Staļina nuoves PSRS pastuoveigais puorstuovs ANO. Lobi muocēja pūļu i fraņču volūdys; muocēja ari angliski. Jis nūmira Ņujorkā, byudams ANO dorbā, i beja apglobuots Sorkonajā laukumā.
Voldemars Voguls
Poezejis lasejumi:
Andrejs Višinskis
Dorbs tīseibzineibā
A.Višinskys izstruoduoja likumiskū pomotu Staļina represejom. Vīns nu A.Višinska teorejis principim beja atzeit kriminalū lykumu kai reiku škiru ceiņā. Gruomota, kur juo dūmys apraksteitys — Tīsys daruodejumu teoreja PSRS justicejā (Теория судебных доказательств в советской юстиции) sajēme Staļina premeju 1947.godā. Padūmu tīsu sistemai i ari A.Višinskim bīži pīroksta principu "apsyudzātuo atsazeišona — daruodejumu karalīne" (признание обвиняемого — царица доказательств). No A.Višinska zynuotniskajā dorbā raksteja piļneigi citaiž — vaineiguo atsazeišonai PSRS tīseibu praksē asūt vīn nalela nūzeime.
Voldemars Voguls
Ailis publicātys i periodikā.
Andrejs Višinskis
Nūruodis
Kategoreja:Zeimeigi ļauds Kategoreja:Pošjaunī laiki
Voldemars Voguls
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Viļānu nūvods
Viļānu nūvods irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Viļānu mīsta i trejim pogostim (Dekšuoru pogosta, Sokolku pogosta i Viļānu pogosta).
Kulturys noms (Rēzne)
thumb|300px|Kulturys noms 2005 godā. Rēznis Kulturys noms (seņuok Latgolas Tautas piļs) irā Rēznis mīsta pošvolda īstots.
Adress: Bruoļu Skryndu ūļneica 3 (seņuok 5).
Stateiba
thumb|Stateiba Stateiba (anglīšu: construction; krīvu: строительство; latvīšu: celtniecība) — materialuos pīgatavis atzare, kuramā sataisomys cylvāku darbeibys i byušonys vītai vajadzeiguos strukturys – sātys, taiseitovys, tūrni, cyti kuormi i statnis, infrastrukturys objekti i tt.
Kategoreja:Stateiba
Bondarovys krystakmiņs
Bondarovys krystakmiņs — akmiņs ar krystu Pušmucovys pogostā, senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta.
Akmiņs atsarūn iz Pušmucovys i Zviergzdiņa pogostu rūbežu, iz vyds Mjakinku solys i nazkodejuo Bondarovys foļvarka. Akmiņs atrūnams, nu Ludzys—Kuorsovys sašys grīžūt pa kairai 2,5 km aiz Zviergziņa pagrīzīņa i 0,5 km aiz Selekovys azara, tuoļuok braucūt pa melioratoru pastateitu leļceļu, kurs vad caur Balūžovu da Krystužānu, i piec 2,7 km kruši pasagrīžut pa kairai iz dīnavydu pusi. Leikumā pa lobai atsazaroj leļceļš da Mjakinku (0,5 km).
Nūruodis
Kategoreja:Latgolys lelakmini
Spanīšu volūda
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (español aba castellano) irā vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok — vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu — Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.
Kategoreja:Romanīšu volūdys Kategoreja:Volūdys
Volūdzineiba
Volūdzineiba (latvīšu: valodniecība) aba lingvistika irā zineiba ap cylvāka volūdu.
Casvainis nūvods
Casvainis nūvods — pošvolds Vydzemē.
Latvīšu volūda
Latvīšu volūda (seņuok taipoš baļtīšu volūda ) irā vīna nu baltu volūdu.
Jezups Šmulāns
Jezups Šmulāns — Ludzys apleicīnis pūdars, nu kura omotu vuicejīs vīns nu vysuzeimeiguokūs Latgolys pūdnīku Ontons Šmulāns, taipoš Apolinarejs Dieglis.
Latvīšu volūda
Referencejis
Kategoreja:Latveja Kategoreja:Baltu volūdys
Laduojs
right|thumb|235px|Laduojs [[Argentina|Argentinā]] Laduojs irā kusteiga kristaliskuo lads dobyska masa, asūša iz zemisviersa i atsaroduse kai atmosferys cītūs krytuļu pīsalasejuma i tuoluoka puorsamejuma rezultats.
Laduoji irā vysūs Zemis koņtinentūs, jī atrūnami planetys soltajuos teritorejuos, taipoš augstūs kolnu viersyunēs. Laduoji kust Zemis gravitacejis veicē. Koč vysuvaira iudiņa iz planetys irā okeanūs, tok laduoju izalaisšona dūd Zemei vysudaudzuok taišni svīžuo iudiņa.
Kategoreja:Apleiczineiba Kategoreja:Geografeja Kategoreja:Iudiņs
Snīga leopards
thumb|250px|Snīga leopards thumb|250px|Snīga leoparda paplateiba Snīga leopards — irā leluokais kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Snīga leopards dzeivoj Azejā (Tibetys, Altajis, Kirgiz i Mongoļis kolnuos).
Izavierīņs
Auguma garums: 103—130 cm ; Astes garums: 90—105 cm ; Placu augstums: 60 cm ; Svors: muoteite - 22—40; tāviņš - 45—55 kg.
Žemaišu volūda
Žemaišu volūda (žemaitiu kalba) irā vīna nu baltu volūdu.
Gramatika
Žemaišu volūda īra radnesteiga lītaunīku, latgaļu i latvīšu volūdai.
Kategoreja:Baltu volūdys
Gedimina ordiņs
thumb|167px|Ordiņs. Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs irā vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. — Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.
Kategoreja:Lītova
Plykspuorņi
Plykspuorņi irā dzeivinīku aiļa, ar 2 zemaiļim i 17 saimym. Pi plykspuorņu aiļas pīdar vairuok kai 1100 škirys, Latvejā dzeivo 15 škirys.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Ontons Zvīdris (muokslinīks, literats)
Ontons Zvīdris (1911 — 1992) — latgaļu muokslinīks, ailinīks, dramaturgs.
Dzims Rēznis apleiciņa Makašānu pogosta Lelpujatūs. Vuicejīs Rogoukys pamatškolā, beidzs Tukuma vaļstiskū pīnsaimesteibys školu. Darejs Jaunkolsnovys pīnineicā, Reigys golvonajā postā, Vaļmerys autobusu parkā. Ūtruo pasauļa kara laikā 1942 g. nūsyuteits dorbūs iz Vuoceju, tics bāgaļu siedeibā Flensburgā, vuicejīs Diseļdorfa muokslys akademejā. Izbraucs iz Angleju, nu 1949 g. dzeivuojs Kanadā, Torontā. 1962 godā ar paraudzeibu beidzs muokslys školu, piečuok aktivai tepiejs, riedejs paruodis Torontys bibliotekumuokslys galerejuos.
Oleja tepiejumūs, kūka skulpturuos, taipoš poezejā i publicistikā O. Zvīdris atvaiguojs Latgolys viesturi, tāvainis tveikys, religiskus motivus, zemisvierīņus i pučis, radejs latgaļu kulturyskūs i ļaudyskūs dareituoju, izslyvušu bazneicnīku portretus. O. Zvīdra tepiejumim soveigs gaišs i valeims pasavierīņs iz ļaužu i dobys, sovus guodus muokslinīkam meiliejīs izsaceit caur alegorejom. Juo tepiejumu kolorits atspeidynoj ideju emocionalū īkruovīni nu gaišai sauļuotu da dramatiskai tymsu, nu naramūni viestejūšu da trāpu i mīronu kruosu salykumu.
1991 godā O. Zvīdris paduovynuoja Latgolys kulturviesturis muzejs 33 sovus tepiejumus i 8 skulpturys.
Poezejis lasejumi: Aiļu volūda cīšuok latvyska kai latgaliska, koč aizraksteita lītojūt latgaļu ortografeju. Poetika i ritmika dzeiveiga, šaļtim skaiški kaitaveiga.
Verīs taipoš
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Borkovys ūzuluojs
Borkovys ūzuluojs irā dobys nūlīgtiņs Latgolys vokorūs, Modyunis nūvoda Borkovys pogosta i Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu teritorejā, Lisinis upmoluos. Pluots 62 ha. Īstateišonys gods – 1957. Nūlīgtiņs sataiseits, kab apsorguotu Europā reši sateikamu augtovu (biotopu) — maiseiti ūzulu, gūbu i ūšu meži senejuos upmalis pļovuos.
Kategoreja:Mūrmastinis pogosts
Ontons Šmulāns
Ontons Šmulāns (1927 — 1972) — vīns nu Latgolys pošu zeimeiguokūs pūdaru.
Dzims Mērdzinis (niu Blontu) pogosta Kucoukā. Pūdareibu vuicejīs nu sova tāva Jezupa Šmulāna i cytu pazeistamuokūs Ludzys apleicīnis meistru. Taisejs svečnīkus, sīnu puškuojumus, žbanus, madaunīkus. Sūpluok saimesteibys trauku darynuošonys, sovā nūvodā aizsuocs dekorativuo tecīņa keramiku, deļ tuo izsliviejs kai folklora motivu īdzeivynuotuojs muolā.
Pasauļa slavi meistram atnese seikplastika – valna atvaigs. Taisedams veļneņus, O. Šmulāns jimūs īmīsuojs cylvāka sluobumus i tryukumus. Meistrys sataisejs ap pīcys tyukstūšas valnu, i vysi jī bejuši izškireigi. Niu O. Šmulāna darīni izpleikšuši pa daudzejim Latvejis i uorzemis muzejim (dali nu jūs var apsavērt Valnu muzejā Kaunē, Lītovā), privatkolekcejom. Pūdara dorbi bejuši izstateiti Pasauļa paruodē Monrealā, Kanadā.
O. Šmulānam daškierta Tautys skaistomota meistra gūda pasauka.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Jiureiba
Jiureiba irā tautsaimesteibys atzare, sasīta ar jiuru iudiņu ekonomisku izlītuošonu (vysu pyrma, ar jiuru transportu i ziveibu).
Bosneja i Hercegovina
thumb|250px|right Bosneja i Hercegovina (bosnīšu, horvatu: Bosna i Hercegovina; serbu: Босна и Херцеговина) irā vaļsteiba Europā.
Kategoreja:Bosneja i Hercegovina
Statne
thumb|Statne Statne — stateibys objekts ci stateibys rezultats, parostai taids, kurs pasaceļ augšuok zemis viersa — kuorms, taiseitova, tūrņs, tylts i leidz.
Kategoreja:Stateiba
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Vuorda dīnys
Henriete - Henrejs - Jete
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture
thumb|225px|Petanks svīžā gaisā Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu. Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.
Stefaneja Uļanovska
Stefaneja Uļanovska (Stefania Ulanowska, biogr. ziņu navā) — vīna nu pyrmūs latgaļu folklora aizraksteituoju i tāmātuoju.
XIX godusymta beiguos Viļānu apleicīnē aizrakstejuse 329 tautysdzīsmis i 75 puorsokys, juos kūpā ar latgaļu tradiceju aprokstim 1891 - 1892 g. publiciejuse Krakovys zineibu akademejis laidīnī Zbiór wiadomości do antropologii krajowej.
Kategoreja:Zeimeigi ļauds
Bērnaklase
Bērnaklase irā navideiga zamklase. Pīvadumam, ka Javys programā deklarāts "class A extends B", tūlaik A irā klasis B bārnklase.
Bulgareja
Bulgareja irā vaļsteiba Europā.
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.
Kategoreja:Tehnologeja
Anna Stafecka
Anna Stafecka (1953) — latgalīšu volūdzinineica.
Gruomota:
Rakstīni ziniskūs lasejumūs i periodikā. Sastatejuse eisys latgalīšu - latvīšu vuordineicys, kurys izdrukavuotys nazcik gruomotu piecrunuos.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
Viesture
1935 godā Reigys apleiciņa Ādažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki. 1945 godā pogostā roduos Ādažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Ādažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Ādažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Ādaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis. 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Ādažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Ādažu nūvodu.
Opinku Valna ola
Opinku Valna ola — geologiskys dobys pīminieklis Rēznis nūvoda Nautrānu pogostā.
Ola irā 1 km iz DV nu Rasnupļu solys, Zušupeitis lobuos molys pīslaitē pret Opinku piliskolnu. Koordinatys: N 56°42'19,8" E 27°22'00,4". Preteimā upis molā – Opinku piliskolns.
Niulejī māri:
Opinku Valna ola literaturā pīmynāta nu 1925 gods. Pa pīstuoškim, olā globojūtēs Valna nauda, jū sorgojs malns suņs.
Juoņs Cybuļskis
Juoņs Cybuļskis (1911 — 1997) — latgaļu kulturviesturnīks, publicists.
Rakstejs periodikā ap latgaļu literarū volūdu, latgalīšu literaturu. Sastatejs latgaļu vuordineicu (cikom kas jei rūkrokstā), pīrakstejs pīminiejumu i apguodu gruomotu Myuža dīnys, myuža dūmys (1995).
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Genitiva i akuzativa lītuošona
Genitiva lītuošona ar laikvuordim
Tradicionalajā volūdā vajadzātu raksteit: Klausīs sovys radejis, t.i., laikvuords klauseitīs latgaliski vysod guojs ar genitivu. (Nazcik vītrunuos soka: Klausīs sovu radeju, kas nav literaruos volūdys norma).
Genovefa Barkovska
Genovefa Barkovska (1935-2021) — Daugpiļs viesturneica, vīna nu golvonūs Latgolys tiemiešonys instituta aktivistu. Dzymuse Īlyukstē. Beiguse Daugpiļs pedagogiskū institutu (niule Daugpiļs universitets) viesturis i latvīšu volūdys specialitetā (1959). Dabuojuse viesturis zineibu doktorys cylys.
Piec 1988 gods daudzi dasalykuse īstotūt i raistūt Latgolys tiemiešonys institutu, taisūt latgaļu gruomotu biblioteku Daugpilī, tuoļojūt ziniskūs rakstīņu lasejuma Acta Latgalica izlaisšonu tāvainē i organizejūt cytus latgaliskuos kulturys aktivitetus.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Speidyns
thumb|Speidyns Nova Skotejā, [[Kanada|Kanadā]] thumb|Aleksandrejis speidyna vizualizaceja (1909, autors - vuocīšu arheologs prof. H. Tīršs) thumb|[[Senejī romīši|Senejūs romīšu stateituo speidyna (ap 138 g. piec Kristus) sakrytumi Doverā, Anglejā]] thumb|Vysaidys arhitekturys speidyni [[Suomejā ap 1909 godu]] Speidyns irā tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Viesture
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Laikvuords
Laikvuords — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis — persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Izsaceibys
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd — latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks — latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd — latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu — nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i lītaunīku volūdai — laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-", "aiz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.
Lītaunīku volūda
Lītaunīku volūda (lietuvių kalba) irā vīna nu baltu volūdu.
Gramatika
Kategoreja:Baltu volūdys Kategoreja:Volūdys Kategoreja:Lītova
Stefans Baginskis
Stefans Baginskis — pyrmais latgaļu religiskai filosofiskuos poezejis autors.
Gruomota Kavieklis pesteigs („Kawieklis piestieygs”) (1808).
Biografiskūs ziņu dokumentūs naatrūnama. Irā viņ zynoms, ka 19 gs. suokuos Baginskis bejs Styglovys parapejis prāvasts. Turūt pruotā juo lobuos latgaļu volūdys zinis, izcalta hipoteze, ka jis variejs byut vīns nu Kruoslovys dvēseliskuo seminara vuicinīku - lītaunīks voi puoļs, kurs piec īstyprynuošonys par bazneickungu atdarejs Latgolā pīsaceigūs 10 godu kai atleidzīni diecezei par juo paturiešonu seminara laikā, a piec laidīs iz sovu tāvaini.
Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Ontons Slyšāns
Ontons Slyšāns — ailinīks, eisprozys autors, folklorys vuociejs i pietnīks, publicists, kulturys darbinīks.
Biografeja
O. Slyšāns dzims 1948. goda 28. decembrī Šķilbānu pogosta Stabļovys cīmā zemnīku Dominika i Annys Slyšānu giminī. Laikā nu 1948. goda da 1964. goda vuicejīs Upeitis ostoņgadeigajā školā, nu 1964. da 1968. godam – Bulduru duorzkūpeibys tehnikumā, īgivs duorzkūpa i biškūpa kvalifikaceju. Nu 1974. goda da 1980. nakluotīnē vuicejīs gleznīceibu i grafiku Moskovys Muokslys tautys universitatē, nu 1978. da 1984. goda nakluotīnē studiejs LLA, Jelgavā īgivs agronoma specialitati.
1968. godā da īsaukšonai dīnestā O. Slyšāns bejs struodnīks Bulduru sovhoztehnikuma duorzkūpeibys brigādē. Nu 1970.–1994. – kolhozā „Upītes” struoduojis par lūpkūpeibys brigaderi, ražuošonys īcirkņa vadeituoju, golvonū agronomu, nu 1988. goda – par saimnīceibys vadeituoju. Godu vāluok Upeitis pamatškolā suok vuiceit dobys muoceibu, zeimiešonu, Upeitis i Latgolys kultūrviesturi.
Nu 1995. goda – Upeitis bibliotekys bibliotekars i Kulturviesturis muzeja sabīdriskais vadeituojs. 1989. godā O. Slyšāns nūdybynuoja Rekavys i Upeitis etnografiskūs ansambļus; nu 1989. goda jis voda Bolvu rajona Latgalīšu kulturys bīdreibu, organizej i voda Upeitis kasgodejūs Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu kulturys svātkus, aiļu dīnys, kai ari mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivalu „Upeitis Uobeļduorzs”. O. Slyšāns organizej ari Zīmeļlatgolys muokslinīku dorbu izstuodis. Kūpš 1994. goda – Rakstnīku savīneibys bīdrs. Juo vadeituos zemnīku saimnīceibys Jākupuoni GIGR (gruomotu izdūšonys rodūšuo grupa) izdūd ari O. Slyšāna gruomotys.
Kūpā sarakstejs i izdevs tyvai pi 30 gruomotom.
Literaruo darbeiba
Literarū daiļradi Ontons aizsuoka Buldurūs, vadeidams žurnalu "Jaunība" 1972. godā pīsadalejs Jaunūs autoru seminarā Laidzē. Pyrmuos publikacejis Bolvu rajona laikrokstā "Vaduguns"(1981, 27. jūnijā – treis ailis Škilbānu pogosta izlūksnē, 16. julī – feļetons „Sīna laika bādys”. Aiļu kūpa „Rūtoj, sauleit…” publicāta žurnālā "Karogs"(1984, Nr. 10). 1991.godā ailis publicātys ari Ludzys Literatu apvīneibys kūpkruojumā „Saule izkapts kuotā”. Izdūtys aiļu gruomotys obuos latvīšu volūdys tradicejuos – bārnim: „Raibī panti”(1991), „Lyugums sapneišam”(1992), „Pār gadskārtu Jānīts nāca”(1993), „Cik vējam krāsu?”(1994), „Zynomōs meikleitis”(1995), „Ziemneši”(1996), „Rūtaļu gods” (1997), „Rotaļa”(1998), „Nepareizais”(2000), „Laiks”(2001), „12”(2006); ailis pīaugušajim: „Tāvaine muna”(1992), „Lela ceļa maleņā”(1995), „Sovu liktini izsuopūt”(1996), „Ar myužeibu sasarunoj”(1997), „Upītes ābeļdārzs”(1998), „Liktiņdorbs”(1999), poēma „Olūta smielieja”(2000), „Tītupats”, (2007), „Salve Regina” (poema par radeišonu, 2008). Proza: eisfeļetonu gruomota „Šērve jeb kur tavi ideāli?”(1995), „Atnadzis jeb šis labvēlīgais latgaliskums”(2003), „Čipierkstneits jeb Apcirsto sakņu pieaudzēšana”(2010); ceļveds „No Balviem līdz Balkāniem”(1997), kūpkruojumūs – „Olūti” i „Tāvu zemis kalendārs”
Kūpā ar sīvu školuotuoju Irēnu izaudzynuojuši četrus bārnus i tagad paleidz audzynuot mozbārnus. 2000. godā Ontons Slyšāns apbolvuots ar Lelū folklorys goda bolvu.
2007. goda Dzejis dīnuos Ontons sajēme apbolvuojumu par izcylu davumu regionalajā literaturā i par lobuokū nūvoda aiļu kruojumu "Tītupats".
2008. godā Vaļsts Kulturkapitala fonds(VKKF) Ontonam Slyšānam pīškeira myuža stipendeju i Ordiņu kapituls apbolvuojs jū ar V škirys Atzineibys krystu. Latgalīšu kulturys goda bolvā "BOŅUKS" īgivs bolvu nominacejā 2009. goda kulturys darbinīks.
Runojūt par daiļdorbu nūskaņu, bārnu ailis raksturoj sirsneiba, bārnu psihologejis izpratne i pazeišona. Tuos ir sarunys par vīnkuoršom, bārnim saprūtamom lītom, dorbim, pasaulis paruodeibom. Dzejā autors izmontoj dažaidys vuordu spēlis, jūkus, skaitomūs panteņus i pat buramvuordus. Latgaliski O. Slyšāns roksta sovā dzymtajā izlūksnē, na latgalīšu rokstu volūdā. Tys pīškir juo ailem kruosaineibu i savdabeibu, tei ir juo atškireibys i kvalitatis zeime.
Dzeja pīaugušajim ir pylna ar patīsi dzili izsuopātu mīlesteibu iz sovu tautu, ar skumu apziņu i sajyutu partū, ka jis ir piedejais sovā volūdā rokstūšais puorstuovs. Centraluo vīta ailēs – latgalīšu volūdai, viesturei i pošapziņai. Latgaliski latvyskuo pošapziņa ailēs pasaruoda veiriškeigi tīša, tei ir poetiskuos detaļuos zemei pīsaisteitys ailis, kas nasavaira socialuo osuma i tautiskuos izteiksmis.
Prozā figurej dzeivē nūsavārts personāžs – sābri, „pošu ļauds”. Centrā ir ideja par apdraudātajom pamatvierteibom – par dzimtū volūdu, zemi, tāvu sātu.
Atsaucis
Dažys nu O. Slyšāna publikacejom škārsteiklā
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds
Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.
Pereklis
left|thumb|250px|Malnuo žugure pļovā thumb| Ciconia nigra Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
Plidiešona
Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru.
Sardzeiba
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.
Nūruodis i olūti
Kategoreja:Dzeivinīki
Vengreja
Vengreja iraid vaļsteiba Europā, kura acarūn tuos centrālojā daļā. Vengreja rūbežoj ar Slovakeju, Ukrainu, Austreju, Rumuneju, Serbeju, Horvateju i Sloveneju. Vaļsteibys golvmīsts iraid Budapešta.
Latgaļu alfabets
Alfabets irā latgaļu vuordim aizraksteit vajadzeigūs simbolu kūpa aba repertuars. Alfabets nūstota i simbolu saksteibu aba parādu, kurū var lītuot latgaļu vuordu alfabetiskam saparādam (vuordineicuos, telefonu sarokstūs i tt).
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks (pa eistyn. vuordam: Eugeņs Ruška, 1921 — 2003) — latgalīšu ailinīks, publicists, grafiks, komponists, latgalīšu himnys autors.
Latgaļu alfabets
Liters "Y" alfabetā īt iz reizis aiz burta "I", leidzeigi kai lītaunīku volūdys alfabetā. Literu Ō i ō navīgli dabuot nu standarta latvīšu klaviaturys; HTMLa i Vikipedejis dokumentūs var raksteit jūs Unikoda numerus itai:
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Dzims Zviergzdiņa pogosta Aizpūris solā. Vuicejīs Rēznis apleiciņa Piļcinis pamatškolā, Rēznis školuotuoju instituta paraugškolā, Rēznis gimnazejā, Rēznis tautys koņservatorejā. Latvejis universitetā studiejs tīseibu. Darejs Kuļdeigys muzykys školā, Reigys porcelana taisetovā.
Latgaļu alfabets
&#x014C; i &#x014D;
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Sovetu laikā cīts nu drūsuma īstotu saksteišonu, bejs damīgts cieški meit dzeivisvītys i sagvuordus. Sovetu laikā, da Latvejis napavaļdeibys atjanunynuošonys (1988), ailis paslapyn syutejs iz Vuoceju, tī juos izdrukavuotys gruomotuos.
Latgaļu alfabets
Literi Ō i ō cieški vajadzeigi Pītera Stroda ortografejā i myuslaiku katuoļu tekstūs, a jaunajā ortografejā jūs lītuoj rešuok. Ap Ō i ō pareizu lītuošonu vēļ nūteik streidi.
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Cyti sagvuordi - Eugeņs Rūškāns, Krystužāns, Zamzarāns, Abavietis.
Komponiejs vērtini skondorbu, tymā vydā i latgalīšu himnu Skaidruo volūda (ar Annys Rancānis vuordim. Garus godus vadejs Reigys latgaļīšu bīdreibys koru.
Kategoreja:Zeimeigi Latgolys ļauds Kategoreja:Ailinīki
Roksts
Vuords roksts tur nazcik zeimeibu:
Rogoukys pamatškola
Rogoukys pamatškola — pamatleidzīņa vuiceibys īstots Nautrānu pogosta Rogoukā XIX i XX gs. Piec puorsaukta par Nautrānu pamatškolu i daškierta Nautrānu vydsškolai.
Rogoukys pamaškolā vuicejušīs:
Reiga
thumb|260px|Reigys panorama ap 1650 godu Reiga (latvīšu: Rīga, līvu: Rīgõ) irā Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, ryupnīceibys i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta.
Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī. 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.
Viesture
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197—1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.