cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Grūšlaukės dvaras
Istorija
Be minėtų kaimų, 1750 m. dvarui priklausė Buginiai, Kirkšiai, Mažonai, Padvarninkai, Palšiai, Pėtaraičiai, Peldžiai, Serapinai, Šaučikiai ir Urbaičiai.
Po 1861 m. baudžiavos panaikinimo vykdyta žemės reforma dvaro valdas apkarpė, kadangi nemažai dirbamos žemės teko perleisti iš baudžiavos paleistiems valstiečiams. 1870 m. atodirbio prievolę Grūšlaukės dvaro žemėje atlikinėjo Grūšlaukės miestelio, Kumpikų, Erlėnų, Pesčių, Naujųjų Salantų ir Juodupėnų valstiečiai. Prasidėjus Lietuvos žemės reformai, 1922 m. dvaro valdos buvo paimtos valstybės nuosavybėn, dvaras išparceliuotas, o žemė išdalinta kumečiams ir iš Grūšlaukės valsčiaus kilusiems Lietuvos kariuomenės savanoriams kūrėjams.
Šakiai (reikšmės)
Šakiais vadinamos Lietuvos gyvenvietės:
Buvę kaimai:
Semaine des As 2008 m. sezonas
'''2008 m. Semaine des As sezonas' – 6-asis turnyro sezonas, vykęs Palais des Sports de Toulon'' arenoje.
Nagų lakas
thumb|240px|Juodai nulakuoti vyro rankos nagai
Nagų lakas – kosmetikos priemonė, kuria padengiami rankų ir (rečiau) kojų nagai. Naudojamas tiek estetiniais, tiek nagų apsaugos sumetimais. Lakai būna tiek spalvoti, tiek bespalviai (pastarieji skirti nago apsaugai nuo skilinėjimo bei suteikia blizgesį), taip pat su įvairiais blizgesiais.
Nagų laką sudaro 4 pagrindiniai ingredientai: polimerai, tirpikliai, plastifikatoriai ir pigmentai. Polimerus sudaro nitroceliuliozės produktai, pavyzdžiui, celiuliozės acetobutiratas, jų dėka susidaro lako plėvelė. Tirpikliai leidžia lakui užstingti – juos sudaro etilacetatas ir butilacetatas (nuo jų kyla būdingas nagų lako kvapas), taip pat propan-2-nolis, dimetikonas ir kt. Plastifikatoriai suteikia lakui elastingumą ir skaidrumą – į jų sudėtį dažniausiai įeina dibutilftalatas ir kamparas. Pigmentai skirti suteikti lakui spalvą ir gaminami iš įvairiausių medžiagų (žėručio, silikatų, titano dioksido, citrinų rūgšties ir kt.). Lakas pašalinamas specialiu organiniu valikliu, kurio pagrindą sudaro acetonas. thumb|left|240px|Lakuojamas nagas
Kareivonys
Kareivonys – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Kietaviškių, 4 km į pietvakarius nuo Elektrėnų. Seniūnaitijos centras. Veikia Kietaviškių pagrindinė mokykla, bendrovės „Kietaviškių gausa“ (daržininkystė ir gėlininkystė žieminiuose šiltnamiuose), „Dominga Mill“ (medienos apdirbimas).
Geografija
Šalia gyvenvietės tyvuliuoja Aujėdo ir Bedugnio ežerai, rytiniu gyvenvietės pakraščiu teka Strėvos intakas Spengla, pietryčiuose telkšo Kareivonių tvenkinys.
Į vakarus nuo gyvenvietės yra neištirtas Kareivonių piliakalnis.
Istorija
Į vakarus nuo kaimo yra Balceriškių piliakalnis, į šiaurę – Mūro Strėvininkų piliakalnis. 1995 m. Kareivonyse per archeologijos žvalgomąją ekspediciją aptikta vėlyvojo paleolito ir mezolito pradžios (VIII–V tūkstantmetis pr. m. e.) gyvenvietės pėdsakų. Kaimas minimas 1744 m. Kietaviškių parapijos gyvenviečių sąraše. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą klebonas K. Čepanas buvo įsteigęs slaptą lietuvių mokyklą. 1941 m. TSRS okupacinė valdžia į Sibirą ištrėmė Kareivių, 1949 m. – Kalikauskų šeimas.
Žymūs žmonės
Kaime gimė:
Ekonomika
Kaime veikia žemės ūkio įmonės Kietaviškių gausa šiltnamių auginimo padalinys.
Pankai
300px|thumbnail|Pankai muzikos festivalyje
Pankai – punk subkultūros, gyvenimo ir kūrybos stiliaus, pasireiškiančio muzikoje, madoje, vaizduojamajame mene ir kitur šalininkai.
Žodžiu punk kažkada buvo vadinamos prostitutės, o XX a. jis įgavo purvo, atmatų, šiukšlių reikšmę. Žinoma, kad apie 1950 m. žodžiu punk Amerikos kalėjimuose buvo vadinami atstumtieji kaliniai. Šiomis dienomis angliškai kalbančiame pasaulyje žodis punk vis dar gali būti įžeidžiantis tais atvejais, kai jis taikomas žmogui, kuris nėra pankų judėjimo narys.
Istorija
Punk kultūra pradėjo formuotis JAV apie 1970 m. kaip atsvara tuo metu bepopuliarėjančiam glam rokui (rokui su pop muzikos elementais). Pagreitį judėjimas įgavo persikėlęs į Didžiąją Britaniją. Išskiriamos dvi punk judėjimo bangos: pirma (1976–1985) ir antra (po 1985). Pankroko aukso amžiumi laikomas aštuntojo dešimtmečio vidurys ir antroji jo pusė.
Ideologija
Pankų ideologijai rūpi individo teisė į laisvę ir mažiau apribotas gyvenimo būdas. Įprastinė pankų etika yra radikali ir atsisako susitaikymo su visuomenės normom.
Pankų politiniai įsitikinimai gali būti įvairaus spektro, tačiau dažnai pankai būna apolitiški arba laikosi kairiųjų pažiūrų. Judėjimui nemažai įtakos turėjo anarchistinė filosofija (Piotro Kropotkino, Phakio Beyo veikalai). Dažnai pankų įsitikinimai susiję su anarchizmu, anti-autoritarizmu, anti-nacionalizmu (nors yra ir pankų nacionalistų), anti-militarizmu(pacifizmu), anti-kapitalizmu, anti-rasizmu, anti-seksizmu, anti-heteroseksizmu, ekologija, vegetarizmu, gyvūnų teisėm.
Išvaizda
Dažnai pankai vilki siaurus cigaretės formos džinsus, marškinėlius su iššaukiančiom aplikacijom, odinius švarkus ar striukes (dekoruotus grupių logotipais ir ženkliukais), sportbačius, riedlentininkų ar kareiviškus batus.
Pankų mada įvairius daiktus adaptuoja estetinėms reikmėms: rūbai susegami žiogeliais, aprašinėjami markeriais ar kitokiais dažais, juodas šiukšlių maišas gali tapti suknele ar sijonu. Oda ir vinilas taip pat naudojami, galbūt dėl savo sąsajų su seksualine praktika (bondažu, sadomachizmu).
Tradicinė pankų šukuosena – „skiauterė“, nudažyta ryškia, nenatūralia spalva. Pankai naudoja žiogelius ir skutimosi peiliukus kaip papuošalus, dažnai parodo savo simpatijas tam tikrai grupei ar idėjai, įsisegdami ženkliuką ar užsisiūdami lopą su logotipu, atspindinčiu idėją (pavyzdžiui, ankstyvieji pankai dažnai naudodavo svastikos simbolį, kad sukeltų šoką, tačiau dabar dauguma pankų yra antirasistai ir verčiau segasi nubrauktą svastikos simbolį).
Gyvenimo būdas
Tipiškas pankas yra baltasis vidutinės klasės atstovas. Subkultūroje dominuoja vyrai, išskyrus riot grrrl judėjimą. Nors pankai dažniausiai yra anti rasistai, subkultūroje dominuoja baltieji.
Yra pankų elgetų, benamių, freganų, skvoterių, ir gyvenančių kitais visuomenėje nepopuliariais būdais.
Kelios pagrindinės figūros pankų judėjime mirė nuo narkotikų perdozavimo ar savižudybių. Lengvųjų narkotikų vartojimas gana paplitęs punk subkultūroje, išskyrus streitedžerių judėjimą.
Muzika
Pankų muzika, vadinama pankroku, yra pats svarbiausias punk kultūros aspektas. Dažniausiai tai specifinė roko muzikos rūšis, nors kartais įtraukiami elementai ir iš kitų muzikos stilių. Dažnai pankrokas jungia nesudėtingas aranžuotes, ir šokiruojančius tekstus, kurie deklaruoja pankų vertybes. Pankrokas dažniausiai grojamas grupėse, yra neigiamas požiūris į solo atlikėjus.
Žymiausia grupė Sex Pistols, priskiriama antrajai judėjimo bangai.
Vizualinis menas
Pankų menas – tai albumų viršeliai, koncertų skrajutės, zinai. Dažnai pankų menas tiesiogiai susietas su politiniais klausimais, kaip, pavyzdžiui, socialinė nelygybė. Naudojami šokiruojantys įvaizdžiai, kurie sukelia įvairius išgyvenimus žiūrovui. Dauguma ankstyvųjų darbų buvo juodai balti, nes buvo platinami zinuose ir dauginami kopijavimo aparatais. Pankų menas suvaidino svarbią rolę trafaretų mene, kurio pradininkas buvo Crass.
Dažnai pankų mene naudojamas koliažas (Crass, Jamie The Stuckism judėjimas), karikatūra, komiksai.
Literatūra
Punk subkultūra paliko didžiulį kiekį poezijos ir prozos. Žymesni autoriai – Jim Carroll ir Patti Smith. Apie šią kultūrą buvo išleisti keli romanai, biografijos, autobiografijos, komiksų knygos.
Pankai turi savo savilaidos spaudą, pasirodančią žinių forma. Čia galima rasti naujienas, kultūrinę kritiką, apžvalgas, interviu. Svarbūs pankų zinai yra „Maximum RocknRoll“, „Punk Planet“, „Cometbus“.
Filmai
Yra sukurta daug filmų apie punk kultūrą, pankroko muzikiniai klipai ir punk riedlentininkų video – įprastas video menas. Kelios žymios grupės vaidino filmuose (pvz., Ramones filme „Rock‘n‘Roll High School“ ir Sex Pistols filme „The Great Rock‘n‘Roll Swindle“). Garsūs punk filmų režisieriai yra Derek Jarman ir Don Letts.
Bendruomenė
Pankai suformuoja vietinę sceną, kuri gali turėti vos tuziną ar kelis tūkstančius narių. Tipiška punk scena yra sudaryta iš grupių, fanų, nepriklausomų leiblų, leidžiančių įrašus, zinų publikuotojų ir menininkų.
Skvotai vaidina svarbų vaidmenį kai kuriose punk bendruomenėse, suteikdami pastogę ir kitą paramą (pvz., skvotai kartais tampa vieta apsistoti gastroliuojančioms punk grupėms).
Judėjimas Lietuvoje
Lietuvoje pankai atsirado apie aštuoniasdešimtuosius. Tai buvo būdas protestuoti prieš sovietų valdžią, tačiau Lietuvoje perimti daugiau išoriniai negu vidiniai bruožai. Įsikūrė pirmosios pankroką grojančios grupės, pradėti organizuoti pankroko festivaliai, spausdinami zinai. Vėliau pankų judėjimas buvo kiek prigesęs, bet dabar vėl jaučiamas pakylėjimas. Veikia keli pankų ir kitų giminingų judėjimų susibūrimo ir kultūros centrai:
Zinai
Šiuo metu leidžiami zinai (fenzinai):
Nuorodos
Knyga „Panko filosofija ne vien triukšmas“.
Putvinskiai
Putvinskiai (seniau Putviai) – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Kaltinėnų. Radiškės seniūnaitijos centras.
Širviai (Jonava)
Širviai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Jonavos, prie kelio.
Aista
Intakai:
Upėvardis siejamas su „judantis, greitai judėti“ (plg.,  „slysta, juda, kruta, skuba“, sen.  „skubiai lėkti“).
Pasaulio muziejus
thumb|500px Pasaulio muziejus – istorijos, mokslo ir meno muziejus įsikūręs Liverpulyje, Jungtinėje Karalystėje. Įėjimas į muziejų yra nemokamas. Dalyje muziejaus pastato yra įsikūrusi Liverpulio centrinė biblioteka.
Kolekcijos
Pasaulio muziejus turi šešias pastoviąsias kolekcijas bei salę besikeičiančioms parodoms. Muziejuje regulariai eksponuojamos kolekcijos: egiptologija, pasaulio kultūros, vabzdžių namai, gamtos istorija, kosmonautika (ir planetariumas), laikas ir erdvė, vandens gyvūnai (ir akvariumas).
Istorija
Antrojo pasaulio karo metu muziejus nukentėjo nuo bombų. Sunaikinta dalis egiptologijos ir kitų kolekcijų eksponatų.
2005 m. muziejus atnaujintas.
Alytaus spaustuvė
Alytaus spaustuvė – spaustuvė ir leidykla Alytuje, Seirijų g. 17.
Istorija
Nuo 1930 m. Alytuje veikė K. Sluckio spaustuvė, kuri spausdino blankus, pakvietimus, laikraštį „Dzūkas“, savaitraštį „Alytaus dzyvas“, satyrinį žurnalą „Dzūkų bizūnas“. 1941 m. nacionalizuota, karo metais sugriauta. 1944 m. pab. atgaivinta, spausdino apskrities laikraštį „Tarybinė Dzūkija“, kurį 1950 m. pakeitė rajono laikraštis „Komunistinis rytojus“. 1951–1953 m. čia spausdinti Alytaus MTS laikraštis „Leninietis“ bei Alovės MTS laikraštis „Kolūkinė aušra“.
1959 m. likvidavus Simno ir Daugų rajonų spaustuves, nemaža jų įrengimų atiteko Alytaus spaustuvei. 1960 m. prie jos prijungti ir Jiezno bei Prienų skyriai, 1962 m. – Varėnos spaustuvė su Eišiškių filialu. 1975 m. stambinant šalies spaustuves, prijungtos ir Marijampolės bei Lazdijų spaustuvės. 1989 m. Marijampolės spaustuvė atsiskyrė nuo Alytaus spaustuvės. 1991 m. Alytaus spaustuvėje spausdinti Alytaus, Lazdijų rajonų laikraščiai, daugiatiražiai miesto laikraščiai, Druskininkų savaitraštis „Druskonis“.
1992 m. valstybinė spaustuvė tapo AB „Alytaus spaustuvė“, joje veikia leidybinis centras. Spausdina laikraščius, brošiūras, blankus, afišas, etiketes, kitus smulkius spaudinius.
Bašiškė
Bašiškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ceikinių.
Graikijos futbolo varžybos 1946–1947 m.
Graikijos futbolo varžybos 1946–1947 m.
Žiogai (Kupiškis)
Žiogai – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje.
Juosta
Žodis juosta reiškia:
Žodžio juosta dariniai:
Juozas Briedis
Juozas Briedis (1912 m. rugsėjo 10 d. Nausėdžių k., Nemunėlio Radviliškio valsč., Biržų apskr. – 1991 m. vasario 2 d. Čikagoje, JAV) – dainininkas (tenoras), chorvedys, agronomijos mokslų daktaras.
Biografija
1930 m. baigė Jurbarko „Saulės“ gimnaziją, 1935 m. – Dotnuvos žemės ūkio akademiją. Dirbo agronomu Alytaus, Seinų, Ukmergės ir Biržų apskrityse. 1937–1938 m. dainuoti mokėsi Kauno muzikos mokykloje pas Joną Būtėną, o vėliau – ir Bonos universitete pas E. Vasselį.
Vadovavo daugeliui chorų ir vokalinių ansamblių Lietuvoje, vėliau, pasitraukęs į Vakarus, – Vokietijoje, Austrijoje ir JAV. 1948 m. įgijo agronomijos daktaro mokslinį laipsnį. 1949–1952 m. vadovavo chorams Australijoje, taip pat vyrų oktetui, buvo Lietuvių katalikų centro valdybos pirmininkas, rašė straipsnius į „Mūsų pastogę“.
1952 m. atvyko į Čikagą. Čia konservatorijoje pas dr. L. Portą ir A. Jurgutį mokėsi harmonijos ir kompozicijos.
Nuo 1960 m. – Maironio lituanistinės mokyklos vaikų choro vadovas Lemonte, IL. Chorą parengė 1966 m. 3-ajai JAV ir Kanados lietuvių dainų šventei Čikagoje. Sukūrė dainų poeto Bernardo Brazdžionio eilių tekstais. 1978 m. gruodžio 10 d. Čikagos Jaunimo centre buvo surengtas J. Briedžio kūrinių koncertas.
1097 m.
1097 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.
Grodzisko valsčius
Grodzisko valsčius  – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Semiatyčių apskrityje. Centras – Grodziskas. Ribojasi su Bransko, Cechanoveco, Drohičino, Dziadkovicės, Perlejevo, Rudkos ir Semiatyčių valsčiais.
Istorija
Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1931 m. spalio 1 d. dalis valsčiaus perduota Kontų valsčiui. 1934 m. spalio 1 d. prijungtos dalys Kontų valsčiaus, Naroikų valsčiaus, Rudkos valsčiaus, Semiatyčių valsčiaus, Skužeco valsčiaus ir Vidzgovo valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Bresto srities Semiatyčių rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1954 m. buvo panaikintas, apie 1975 m. atkurtas, iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.
Geografija
Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 203,21 km², iš kurių:
Valsčius sudaro 13,92 % Semiatičės apskrities.
Gyventojai
Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. surinktus duomenis:
Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1241,98 zlotai.
Sogndalis
Sogndalis – miestelis pietvakarių Norvegijoje, Sognės regione, prie Sognės fjordo įlankos. Savivaldybės centras. Veikia universitetinė kolegija. Išvystyta medienos, maisto pramonė.
Kreta ir Kirenaika
Kreta ir Kirenaika buvo Romos provincija, 27 m. pr. m. e. sudaryta iš dabartinės Kretos Graikijoje ir Libijos pakrančių Šiaurės Afrikoje. Šiaurės Afrikoje ribojosi su Egipto (rytuose) ir Numidijos (vakaruose) provincijomis.
Provincija susidėjo iš dviejų geografiškai ir kultūriškai atskirų dalių: Kirenaikos (plotas 250000 km²) ir Kretos (8336 km²).
Vėželiai
Vėželiais vadinami kaimai:
Vulka Sosenska
Vulka Sosenska  – kaimas Lenkijos rytuose, Mordų valsčiuje, Sedlcų apskrityje, Mazovijos vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietryčius nuo Mordų, apie 21 km į rytus nuo Sedlcų ir apie 107 km į rytus nuo vaivadijos centro Varšuvos. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Rėzgaliai (Šilalė)
Rėzgaliai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Kaltinėnų.
Bekestua
Bekestua – miestelis pietų Norvegijoje, į pietryčius nuo Berumo. Geležinkelio linija į Oslą. Veikia Oslo tarptautinė mokykla.
Sportas
Miestelį garsina Stabæk IF futbolo klubas.
Žeimeliai (Jonava)
Žeimeliai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 9 km nuo Bukonių.
Outsides
„Outsides“ yra John Frusciante EP, išleistas 2013 m. rugpjūčio 27 d. „Record Collection“ leidykloje. Šis EP buvo išleistas daugybėje formatų, įskaitant 32 bitų skaitmeninį parsisiuntimą bei audiokasetę.
Graikijos futbolo varžybos 1947–1948 m.
Graikijos futbolo varžybos 1947–1948 m.
Šurasena
thumb|270px|right|Šešiolika mahadžanapadų. Šurasena - viena iš jų. Šurasena (skr. (devanagari): सुरसेन) buvo viena iš šešiolikos regionų - valstybių (mahadžanapadų) senovės Indijoje, gyvenama indoarijų tautų. Ji buvo į pietus nuo Džamunos upės. Valstybės sostinė buvo Mathura.
Paprastasis raudūnas
Vabalai skraido gegužės – birželio mėnesiais.
Vystosi ąžuolų, skroblių ir kitų kietųjų lapuočių medienoje.
Lietuvoje retas.
Gediminas Kazys Čepulis
Biografija
1964 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1967–1982 m. Maskvos virusologijos instituto, nuo 1982 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1989 m. Kauno medicinos akademija) mokslinis bendradarbis. 1988 m. biologijos mokslų daktaras. Palaidotas Kaune.
Fila
Skandinavų mitologijoje Fila (Fula) – vaisingumo deivė, Frigės palydovė. Asų grupės deivė. Vaizduojama jauna mergina palaidais plaukais, kuriuos ant kaktos prilaiko auksinė juostelė. Fila aprašymuose vaizduojama lyg Frigės tarnaitė – neša Frigės brangenybių skrynelę, rūpinasi Frigės batais bei žino visas jos paslaptis.
Gediminas Kazys Čepulis
Mokslinė veikla
1967 m. nustatė, kad šeimininko ląstelės antigeninės medžiagos, nuo kurių priklauso viruso rūšinis specifiškumas, turi lemiamą reikšmę viruso adaptacijai, 1969 m. šis reiškinys įregistruotas kaip atradimas. Svarbiausi darbai iš onkovirusologijos, imuninės sistemos faktorių, virusinių infekcijų ir onkologinių procesų modeliavimo ir reguliavimo. Tarptautinio energoinformacinių mokslų akademijos (1995 m.), Tarptautinio informatizavimo akademijos (1996 m.) narys. Paskelbė daugiau kaip 200 mokslinių straipsnių. 9 atradimų, 7 išradimų autorius.
Batakiai (reikšmės)
Batakiais vadinamos gretimos gyvenvietės Tauragės rajone:
Vaitkūnai
Vaitkūnai – kaimas Anykščių rajono savivaldybės šiaurės rytuose. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1950 m.), paštas (LT-29045). Šalia – Gykių-Vaitkūnų botaninis draustinis.
Žaliasis tiltas (Vilnius)
Žaliasis tiltas – tiltas per Nerį Vilniuje. Ilgis 102,9 m., plotis 24 m., aukštis 15 m. Pastatytas 1952 m.
Vaitkūnai
Nuorodos
thumb|left|240px|Kryžius Vaitkūnuose
Žaliasis tiltas (Vilnius)
Istorija
thumb|left|220px|Tiltas [[XIX a. pr.]] thumb|left|220px|Tiltas 1929 m.
Tiltas šioje Vilniaus vietoje pirmą kartą pažymėtas 1386 m. 1529 m. Vilniaus vaivada Albertas Goštautas gavo karaliaus Žygimanto I privilegiją statyti naują tiltą, o darbai atskira karališka privilegija buvo pradėti 1530 m. tuometinio miesto pilininko Ulricho Hozijaus. Po jo mirties darbą tęsė jo sūnus Jonas, kuris 1536 m. baigė mūryti didelį tiltą su malksna dengtomis pastogėmis, krautuvėlėmis abiejose pusėse. Jis buvo vadinamas Didžiuoju arba Vilniaus tiltu.
thumb|left|220px|Susprogdintas tiltas [[1944 m.]]
1621 m. tiltas buvo atnaujintas Vilniaus miesto gyventojų sąskaita, o 1655 m., per tiltą veržiantis į dar neužimtą Lietuvos dalį rusų ir sukilusių Bogdano Chmelnickio kazokų kariuomenei, tiltas buvo sudegintas. Jo vietoje 1674 m. pagal pulkininko Džovanio Fredianio projektą karališkasis dailidė Fickas pastatė naują tiltą.
1766 m. tiltas dar kartą atnaujintas ir, šį nudažius žaliai, prigijo „Žaliojo“ vardas. 1812 m. birželio 28 d., prieš pat Napoleonui įžengiant į Vilnių, tiltas buvo padegtas, o 1813 m. – atstatytas. 1827 ir 1828 m. tiltas buvo atnaujintas, o 1848 m. – visiškai restauruotas.
1894 m. čia buvo pastatytas plieninių santvarų tiltas, kurį 1915 m. besitraukianti rusų kariuomenė nesėkmingai bandė susprogdinti. Tiltas 1944 m. naktį iš liepos 6 į 7 d. vokiečių susprogdintas kartu su vandens siurbline ir miesto elektrine.
miniatiūra
1977 ir 2006 m. tiltas buvo rekonstruotas.
Tarp Žaliojo ir Karaliaus Mindaugo tiltų, Neries krantinėje, 2004 m. buvo įgyvendintas originalus projektas „Meilės krantai“ – sukurti užrašai „Aš tave myliu“ ir „Ir aš tave“, jo autorius menininkas Gitenis Umbrasas.
right|thumb|200px|„Grandinė“, autorius – [[Kunotas Vildžiūnas]] 2010 m. po tiltu buvo pritvirtinta skulptūra „Grandinė“.
2015 m. liepos 20-21 d. visos skulptūrų grupės buvo nukeltos. 2023 m. rugpjūčio 4 d. pradėti tilto atnaujinimo darbai, kurių metu planuota nuo konstrukcijų nuplauti grafičius ir rūdis, sutvarkyti ir perdažyti turėklus, šonines sijas, atitvarus ir apšvietimo atramas, suremontuoti po tiltu vedančius laiptus ir pėsčiųjų takus.
Diskusija dėl sovietmečio okupacinio paveldo
Atkūrus nepriklausomybę prasidėjo svarstymai dėl sovietinės okupacijos paveldo (4 skulptūrų) nukėlimo. Skulptūrų perkėlimo idėjos šalininkus stabdė gana neigiamas visuomenės požiūris – 2010 m. apklausos duomenimis, iš 1024 apklaustųjų daugiau nei pusė (59,2 proc.) teigė nepritarią skulptūrų nukėlimui. Idėjai nukelti skulptūras sakė pritariantys tik 15,4 proc. apklaustųjų, apie ketvirtadalį (25,4 proc.) šiuo klausimu nuomonės nepareiškė.
2015 m. Vilniaus savivaldybės sprendimu skulptūros buvo nukeltos pasiremiant jų būkle ir galimu pavojumi praeiviams. 2021 m. skulptūros buvo perduotos Lietuvos nacionaliniam muziejui.
Rūčiai
Rūčiai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Kaltinėnų, prie ir kairiajame Akmenos krante.
1099 m.
1099 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.
Įvykiai
Rugpjūtis Nedatuota
Gimtadieniai
Nedatuota
Valkininkų miškų urėdija
thumb|right|250px|Valkininkų miškų urėdija Valkininkų miškų urėdija − viena iš 42 miškų urėdijų, turto patikėjimo teise valdanti, naudojanti valstybinius miškus, vykdanti juose kompleksinę miškų ūkio veiklą.
Valkininkų miškų urėdija įsteigta 1939 m. Tuo metu urėdijos miškai buvo paskirstyti 4 girininkijoms. 1945 m. miškų urėdijas pertvarkant į miškų ūkius, Valkininkų urėdija buvo panaikinta. 1958 m. iš dalies Varėnos ir Trakų miškų ūkių buvo įsteigtas Valkininkų miškų ūkis. Vėliau ūkio plotas ir ribos keitėsi nežymiai. 1992 m. urėdijai perduota virš 13 000 ha buvusių žemės ūkio įmonių miškų.
Valkininkų miškų urėdas − Arvydas Strazdas.
Urėdijos miškai yra keturių savivaldybių teritorijose: Alytaus, Šalčininkų, Trakų ir Varėnos rajonuose. Valkininkų miškų urėdijos teritorijoje esančių miškų plotas yra 48 007 ha, iš jų − 24 949 ha valstybinės reikšmės miškų. Urėdijos teritorijoje yra 30 km magistralinių kelių ir 80 km krašto kelių. Urėdijos miškus kerta Vilniaus–Marcinkonių geležinkelis. Jo ilgis 17 km.
Lietuvos miškai išsidėstę šešiuose miško gamtiniuose regionuose. Valkininkų miškų urėdijos miškai priskiriami šeštam (Dzūkų ir Sūduvos aukštumos) sėkliniam rajonui (gamtiniam regionui).
Valkininkų miškų urėdijoje yra įkurtos šios saugomos teritorijos:
Valkininkų miškų urėdijos miškai suskirstyti į 9 girininkijas.
Vulka Bernatai
Vulka Bernatai  – kaimas Lenkijos rytuose, Mordų valsčiuje, Sedlcų apskrityje, Mazovijos vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Povilas Vasiliauskas
Povilas Vasiliauskas (g. 1953 m. sausio 29 d.) – Lietuvos ir Klaipėdos politinis bei visuomenės veikėjas.
Biografija
2000 m. Klaipėdos laisvosios ekonominės zonos valdymo bendrovės valdybos pirmininkas.
2003 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, LiCS Klaipėdos skyriaus pirmininko pavaduotojas.
1990–1992 m. Klaipėdos miesto savivaldybės meras. 1992-ųjų vasario mėn. atsistatydino su visa valdyba dėl nesutarimų su taryba. 2003–2007 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys, Strateginės plėtros komiteto pirmininkas, Liberalų ir centro frakcijos pirmininkas.
Graikijos futbolo varžybos 1948–1949 m.
Graikijos futbolo varžybos 1948–1949 m.
Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis
thumbOrdino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis – Lietuvos valstybės apdovanojimas, kuriuo Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu apdovanojami asmenys už nuopelnus garsinant Lietuvos vardą kultūros, mokslo, švietimo, verslo, gamybos, sveikatos, socialinės apsaugos, karybos, sporto, ūkio bei kitose srityse, taip pat už humanitarinę pagalbą Lietuvai.
Aprašas
Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis sidabrinis, 36 mm skersmens. Priekinėje medalio pusėje ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ ženklas, kitoje vainikas, įrašas „Pro Lituania“ ir medalio įsteigimo metai „2002“. Medalis tvirtinamas prie Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ 32 mm pločio kaspinėlio.
Ordino kavalieriai
Iki 2006 m. gruodžio 12 d. ordinu buvo apdovanoti 227 asmuo, iš jų 40 užsieniečių, o per pirmuosius, 2003 m. – 31 asmuo:
2011 m. Malaizijos Grand Prix
2011 m. Malaizijos Grand Prix – antrosios 2011 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko balandžio 8-10 dienomis Sepango trasoje.
Raudūnai
Raudūnai (Pyrrhidium) – ūsuočių (Cerambycidae) vabalų gentis. Vabalai pasižymi raudona kūno viršaus spalva.
Lietuvoje ir Europoje gyvena tik viena rūšis - Paprastasis raudūnas (Pyrrhidium sanguineum).
Tefnut
Tefnut (Tfnt, Tfini, Tfene, graik Tphene) egiptiečių mitologijoje – drėgmės ir vaisingumo deivė. Priklauso Heliopolio eneados dievų grupei.
Tefnut – dievo Šu žmona ir sesuo, moteriškoji porininkė, atsiradusi Atumui Ra pačiam save apvaisinus. Tefnut ir Šu susilaukia dievų poros – Gebą ir Nut.
Fokker 50
Fokker 50 – dviejų turbosraigtinių variklių keleivinis lėktuvas, gamintas kompanijoje Fokker, Olandijoje. Lėktuvas skirtas trumpų ir vidutinių nuotolių reisams, juo gali skristi iki 56 keleivių. Lėktuvas pradėtas projektuoti 1983 m. lapkritį kartu su Fokker 100. 1989 m. lėktuvui sukeiktas FAA sertifikatas, iki 1997 m. buvo pagaminti iš viso 206 lėktuvai, kuriuos naudoja 30 oro linijų bendrovių visuose penkiuose žemynuose. Fokker 50 – tai modernizuota sėkmingo modelio Fokker 27-500 Friendship versija. Jo skrydžio ir kilimo/tūpimo charakteristikos yra geros, lėktuvo skleidžiamas triukšmo lygis bei išmetamų kenksmingų dujų kiekis žemas, tai lėmė šių lėktuvų populiarumą. Paskutinis Fokker 50 buvo parduotas Etiopijos avialinijoms 1997 metais, jo gamyba buvo nutraukta dėl finansinių kompanijos problemų.
Tefnut
Tefnut šventasis gyvūnas liūtė.Ši deivė turi daugybę pavidalų, ji vaizduojama kaip avis, kaip spjaudančios lūpos, gyvatės pavidalu, ji raitosi apie faraono skeptrą.
Fokker 50
Konstrukcija ir gamyba
Fokker 50 iš savo pirmtako Fokker 27-500 Friendship perėmė patikrintą skaldmenį ir yra aprūpintas dviem varikliais su 3,66 m diametro tyliai dirbančiais propeleriais. Lėktuvo aerodinamika buvo pagerinta, kabina perprojektuota su skaitmenine radioelektronine įranga. Važiuoklė yra trijų atramų su priekiniu ratu ir dvigubais ratais pagrindinėse atramose. Sparnų galai turi užlenktus viršun „Witcomb“ sparnelius. Konstrukcijoje plačiai naudotos kompozicinės medžiagos. Serijinė lėktuvo gamyba vyko keliose kompanijose, o galutinis surinkimas, sistemų sujungimai ir skrydžio bandymai – Fokker gamykloje Amsterdame. Pirmas bandomasis prototipas į orą pakilo 1985 m. gruodžio 28 d. Iš karto po jo 1986 m. balandžio 30 d. pakilo ir antrasis. .
Tefnut
Kultas
Kulto centras Heliopolis.
Fokker 50
Gamyba
Pirmasis serijinis lėktvuvas pakilo 1987 m. vasario 13 d., o pagal užsakymą pirmą kartą atskraidintas 1987 m. rugpjūčio 7 d. į kompaniją „DTL“ (dabar „City Line“). Tais pačiais metais lėktuvas sertifikuotas Olandijoje, o 1989 m. jam suteiktas ir FAA sertifikatas. Standartinis serijinis lėktuvo variantas yra Fokker 50-100 su 46-56 vietomis keleiviams. Per metus buvo pagaminama apie 30 tokių lėktuvų. Šiuose lėktuvuose buvo montuojami Pratt & Whitney varikliai, skaitmeninis avionikos kompleksas su keturiais spalvotais ekranais pilotažinės navigacinės informacijos pateikimui. Prietaisų skyde yra spalvotas ekranas, kuriame pateikiama informacija apie lėktuvo jėgainės darbą ir gedimus. Taip pat yra įrangos diagnostikos aparatūra.
Techniniai duomenys
thumb|Fokker 50 priekinė važiuoklė.
Tefnut
Kultas
Sinkretizmo proceso metu Tefnut buvo tapatinama su daugeliu kitų deivių liūčių: Muta, Basta, Sekhmeta, tačiau labiausiai su Hator. Tefnut buvo garbinama, nes buvo tikima, kad ji pastatydino faraonui baseiną, jog šis nusimazgotų kojas.
Mitas
Viename mite pasakojama apie baisią klimato nelaimę, kuri įvyko Senosios karalystės pabaigoje. Šis mitas pasakoja, kad Tefnut su Šu (vers. Ra) susivaidijo ir Tefnut („drėgmė“) paliko Egiptą ir iškeliavo į Nubiją. Tada Šu suprato, kad jam trūksta Tefnut ir norėjo ją susigrąžinti, bet Tefnut pasivertė kate, kuri sunaikindavo prisiartinusį žmogų ar dievą.
Fokker 50
Modifikacijos
thumb|Fokker 60U. Buvo gaminamos penkios Fokker 50 variacijos, neskaitant bazinio serijinio modelio Fokker 50-100.
Fokker 50-200, Fokker 50-300 ir Fokker 50-400
Šie trys variantai buvo skirti keleivių pervežimui, galėjo turėti trejas ar ketverias duris keleiviams ir kroviniams. Šių modelių buvo išsaugotos 1,3 m pločio ir 1,65 m aukščio keleivinės durys už sparno fiuzeliažo pusėje. Fokker 50-200 – tai 68 vietų lėktuvo variantas, kurio priekinė dalis pailginta 3 metrais, o fiuzeliažas – 1,5 m. Šis modelis buvo didžiausias iš gaminamų turbosraigtinių keleivinių lėktuvų. Fokker 50-300 turėjo kitokius variklius – PW127A. Modelis Fokker 50-400 pakeitė modelį 50-200, jame buvo įrengti galingesni PW127B varikliai.
Tefnut
Mitas
Pagal kitą mito versiją, apie Hator Tefnut sugrįžimą iš Nubijos Tefnut yra mylima Ra duktė, jo akis, bet dėl nežinomų priežasčių susivaidija su savo tėvu ir iškeliauja į Nubiją, kur klajoja pavirtusi liūte. Senas ir bejėgis Ra negali gyventi be savo stipriosios dukters, tad siunčia sūnų, Tefnut brolį Šu, ir išminties dievą Totą, kad šie įkalbėtų Tefnut sugrįžti į Egiptą. Dievai įvykdo savo užduotį, Tefnut sugrįžta į Egiptą. Jos kelionė Nilu žemyn suteikia daug džiaugsmo ir linksmybių visiems Nilo slėnio gyventojams, o diena, kai po šventosios santuokos Hator Tefnut tampa Šu (arba Šu Onurio) žmona – gamtos suklestėjimo pradžią.
Fokker 50
Fokker Maritime Enforcer Mk 2
Bazinio modelio pagrindu sukurtas lėktuvas su galingesniais PW125B varikliais. Skirtas kovai su povandeniniais ir antvandeniniais laivais. Aprūpintas specialiais prietaisais – paieškos radaru, infraraudonojo aptikimo sistema, magnetinių anomalijų detektoriumi, elektroninio atoveiksmio sistema ir akustinio apdorojimo sistema. Ginklų arsenale buvo akustiniai plūdurai, torpedos, giluminės bombos ir priešlaivinės raketos „Harpoon“. Galėdavo ore patruliuoti iki 10 valandų.
Tefnut
Mitas
Graikų mitologijoje prilyginta Artemidei.
Fokker 50
Fokker 60U
Tai sėkmingiausia bazinio modelio modifikacija, pagaminta Olandijos oro karinėms pajėgoms. Ji buvos skirta vyriausybės ir kariniams užsakymams. Nuo bazinio modelio skyrėsi 1,62 m pailgintu fiuzeliažu, padidinta važiuoklės baze ir krovininėmis durimis dešinėje fiuzeliažo pusėje. Turėjo du turbosraigtinius „Pratt&Whitney“ variklius PW127B, kiekvieno galia 2750 a.g. Pakilimo masė padidėjo iki 22,95 t, o naudingo krovinio – iki 7860 kg. Gali sutalpinti 58 keleivius, krovininis variantas gali skraidinti aviacinius variklius. Skrydžio nuotolis 2590-3240 km. Pirmasis šio modelio skrydis įvyko 1995 m. rugsėjo mėn. Iki bankroto 1996 m. Fokker turėjo planų gaminti ir 60 vietų keleivinį Fokker 60U variantą.
Operatoriai
thumb|AirBaltic naudojamas Fokker 50 Rygos oro uoste. thumb|Skyways Express naudojamas Fokker 50 Hemavan oro uoste.
Tefnut
Mitas
Llista de personatges de la mitologia egípcia
Sakalas Uždavinys
Sakalas Uždavinys (g. 1962 m. birželio 21 d.) – lietuvių teatro ir kino aktorius, režisierius.
Biografija
1984 m. baigė Lietuvos valstybinės konservatorijos aktoriaus specialybę (kurso vadovė – Algė Savickaitė). 1984-1992 m. vaidino Kauno valstybiniame akademiniame dramos teatre. Vėliau beveik dešimtmetį gyveno Kanadoje, 2002 m. baigė teatro režisūros magistro studijas Viktorijos universitete. Šiuo metu dirba Domino teatre, filmuojasi reklaminiuose klipuose.
Popiežius Pelagijus
Buvo du popiežiai, vardu Pelagijus:
Pélage Palai
Rukšiai (Šilalė)
Rukšiai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Kaltinėnų.
Muzikinis albumas
Muzikinis albumas – garso laikmena, kurioje (skirtingai nuo singlų) yra keletas vieno kompozitoriaus, vieno atlikėjo, vienos grupės kūrinių arba keletas kūrinių ta pačia tema.
Nors iš pradžių muzikiniais albumais vadintos tik vinilinės plokštelės (LP), šiuo metu albumai leidžiami įvairiose laikmenose. Taip pat įmanoma parsisiųsti albumą internetu. Šiuo atveju albumas yra kompiuterinėse bylose ir net neturi materialios formos.
Pirmasis atlikėjo albumas vadinamas debiutiniu albumu.
Langas (reikšmės)
Žodis langas gali reikšti:
Gal Fridman
Gal Fridman (, g. 1975 m. rugsėjo 16 d.) – Izraelio buriuotojas, kuris specializuojasi burlenčių rungtyje. Šalies pirmasis ir kol kas vienintelis olimpinis čempionas.
Biografija
1996 m. sportininkas laimėjo bronzos medalį 1996 m. Atlantos olimpiadoje. Nepaisant sėkmės pirmoje savo olimpiadoje, Fridman nepavyko patekti į 2000 m. olimpines žaidynes. Fridman tapo pirmuoju ir lygi šiol vieninteliu Izraelio aukso medalininku olimpinėse žaidynėse. 1995–1997 m. ir 2002 m. Europos čempionato prizininkas. 2002 m. sportininkas tapo pasaulio čempionu. 2004 m. olimpiadoje sportininkas laimėjo dvi iš vienuolikos regatų ir galutinėje įskaitoje pelnė aukso medalį. 2005 m. Fridman laimėjo aukso medalį Izraelio dviračių sporto čempionate. 2008 m. sportininkui nepavyko patekti į olimpines žaidynes.
Samangyviai
Samangyviai (Bryozoa) – smulkūs vandeniniai kolonijiniai gyvūnai, dažniausiai turintys kalcio karbonato skeletus. Išoriškai jie panašūs į koralus. Samangyvių kolonijai būdingas funkcinis jungimasis – kolonijos gali elgtis kaip individualūs organizmai. Nors paplitę visame pasaulyje, gausiausi šiltuose tropiniuose vandenyse. Tai gana gausus gyvūnų tipas.
Lietuvoje gyvena 3 rūšys:
left|thumb|
Pop Art (festivalis)
Festivalis „Pop art“ – Lietuvos pop muzikos renginys. Visų festivalių organizatorius ir rengėjas „Pop centras“. Renginio vieta – Kaunas.
1989 m.
I - asis Pop art' 89 festivalis įvyko 1989 m. gegužės 27 d. Jame dalyvavo grupės „Rondo“, „Combo“, „Fanta“, „Vitražas“ (Kaunas), „Vairas“ (Šiauliai), „Vilnius“, „Poliarizuoti stiklai“, „Norma“ (Vilnius), „Prologas“ (Kėdainiai), „Post scriptum“ (Mažeikiai), „Iliuzija“ (Gargždai), „Presto“ (Utena) ir humoro grupė „Savas kampas“.
1990 m.
II - ajame Pop art' 90 renginyje, įvykusiame 1990 m. gegužės 25 d., norą dalyvauti pareiškė geriausi Lietuvos pop muzikos atlikėjai: Džordana Butkutė (Kaunas), Kastytis Kerbedis (Panevėžys), Stasys Povilaitis (Vilnius), taip pat ir pop grupės „Rondo“, „Suvalkija“ (Kaunas), „Vairas“ (Šiauliai), „Studija“ (Klaipėda), „Casino“ (Šakiai). Svečių teisėmis buvo pakviesti „Archyvas“ (Ryga) ir Vladimiras Kovaliovas (Maskva). Festivalį vedė „Mis kaunietė“ Taira Milušauskaitė, Tadas Padas (Virgis Stakėnas) ir brigadininkas Rapolas (Raimundas Šilanskas).
1991 m.
III - jame Pop art' 91 (1991 m. gegužės 24 d.) dalyvavo: „Alibi“ (ši grupė ir Džordana Butkutė tapo renginio laureatais), „Casino“ (Šakiai), „Rondo“, „Combo“, „NDM“, „Torgus“ (šiai grupei įteikta „Perspektyviausios grupės“ taurė) (Kaunas), „Vairas“ (Šiauliai), „Formulė“ (Kėdainiai), „Sekmadienis“, „Raktas“, „Valio“, „Vidurnaktis“ (Mažeikiai), „Poliarizuoti stiklai“, „Už Tėvynę“ (Vilnius), „Dilema“ (Telšiai), Roma Balsevičiūtė (Klaipėda), „Ex“ („Audi“) (Alytus), „Fanfara“ (Kretinga). Koncertą vedė Vytautas Kernagis. Išleistas festivalio albumas.
1992 m.
IV - asis Pop art' 92 festivalis įvyko 1992 m. gegužės 22 d. Pasirodė apie trisdešimt grupių: „Ekspresas“, „Mugė“, „Tigro šypsena“, „Rondo“ (Kaunas), „Asorti“ (Utena), „Nulis laipsnių Celsijaus“ (Kuršėnai), „Violette“, „Lyga“ (Klaipėda), „Aušra ir Tritonas“ (Pakruojis), „Double X“, „Toks modelis“, „Night“, „Talismanas“ (Panevėžys), „Laiptai“ (Pasvalys), „Formulė“, „Prologas“ (Kėdainiai), „Domino“ (Jonava), „Dilema“ (Telšiai), „UTV“, „Senas kuinas“ (Vilnius), „Fanfara“ (Kretinga), „Vidurnaktis“, „Sekmadienis“ (Mažeikiai), „Trys paršiukai“ (Prienai), „Išjunk šviesą“ (Elektrėnai), „Casino“ (Šakiai). Grand prix atiteko grupei „Rondo“ (daina „Nepažįstamoji“). Festivalio Mis tapo Lina Andriejauskaitė (grupė „Vidurnaktis“), o Misteriu išrinktas grupės „Domino“ vokalistas Ligitas Kernagis. Festivalį vedė Andrius Rožickas. Išleistas festivalio albumas.
1993 m.
Jubiliejinis V - asis Lietuviškos popmuzikos festivalis Pop art' 93 įvyko 1993 m. gegužės 21 d. Kauno Ąžuolyno sporto komplekso stadione. Festivalyje dalyvavo šios grupės ir atlikėjai: „Alibi“, „Casino“, „Ekspresas“, „Fanfara“, „Formulė“, „Laiptai“, „Legenda“, „Lyga“, Jūratė Miliauskaitė, „Nerija“, „Prologas“, „Sekmadienis“, „Vidurnaktis“, Viktorija ir „Vitražas“, Ovidijus Vyšniauskas, „Airija“, „Assorti“, „Bloga reputacija“, „Dilema“, Ilona ir grupė, „Kodas“, „Meduolis“, „Night“, „Plentas“, „Sapnas“, „Seifas“, „Solidija „, „Sphinks“, „Šansas“, „Šešėliai“, „Tikėjimas“. Svečių teisėmis dalyvavo praėjusių festivalių Grand prix laimėtojai Džordana Butkutė ir grupė „Rondo“. Grand prix laimėjo Viktorija ir grupė „Vitražas“ (su daina „Tavasis bučinys“). Išleistas festivalio albumas „Pop art'93“.
1994 m.
VI - ajame Pop art' 94, įvykusiame 1994 m. gegužės 21 d., dalyvavo šios grupės ir atlikėjai: „Airija“ (Alytus), „Bloga reputacija“ (Jonava), „Biržai“, „Ekspresas“ (Kaunas), „Ex“ (Alytus), „F.A.K.S.“ (Kaunas), „Fanfara“ (Kretinga), „Formulė“ (Kėdainiai), „Ilex“ (Kretinga), „Keista“ (Prienai), „Kodas“ (Alytus), „Meduolis“ (Klaipėda), „Mercy dance“ (Kaunas), „Night“ (Panevėžys), „Prologas“ (Kėdainiai), „Seifas“ (Kaunas), „Sekmadienis“ (Mažeikiai), „Soniclove“ (Kaunas), „Šešėliai“ (Birštonas), „Nars“ (Marijampolė), „Vairas“ (Šiauliai), „Vidurnaktis“ (Mažeikiai), „Arthur Cook“ (Klaipėda), Gintarė Karaliūnaitė (Kaunas), Liveta ir Petras Kazlauskai (Kaunas), Ligitas Kernagis (Jonava), Jūratė Miliauskaitė (Kaunas), Gytis Paškevičius (Šiauliai), R. Rudokas (Vilnius), Daiva Tamošauskaitė (Jonava), „Crazy Violette“ (Klaipėda), Žaneta (Kaunas), Virgis Žlabys (Šiauliai), „4Bidden 3Qwency“. Svečių teisėmis dalyvavo praėjusių festivalių Grand prix laimetojai grupė „Rondo“ bei Viktorija ir „Vitražas“. Grand prix laimėjo grupė „Sekmadienis“ (su daina „Motelis“). Festivalio Mis tapo Lina Andriejauskaitė (grupė „Vidurnaktis“ su daina „Berneliui“), o Misteriu išrinktas grupės „Domino“ vokalistas Ligitas Kernagis (atlikęs dainą „Hello“). Speciali šešių asmenų žiuri išrinko geriausią festivalio dainą (ja tapo Raimundo Valatkos iš grupės „Ex“ atlikta „Kalėdinė daina“), perspektyviausią grupę arba atlikėją (ja tapo „Meduolis“) ir geriausią festivalio solistą (juo tapo Raimundas Valatka). Išleistas festivalio albumas „Pop art'94“.
1995 m.
VII - ajame Pop art' 95, įvykusiame 1995 m. gegužės 19 d., dalyvavo 30 grupių ir atlikėjų: „Kietas riešutas“, J. Jasinskaitė, „B.O.P.“, „Ekspresas“, Elona, „Night“, „F.A.K.S.“, „16 Hz“, Aura, „Impostor“, Ingrida Bondzinskaitė, „Man“, „Dinamika“, „Gija“, „Savaitgalis“, Žaneta, „Ex“, „Nulis laipsnių Celsijaus“, „Kita diena“, Asta Pilypaitė, „Nars“, „Aukcionas“, „Aušra ir 3AR“, „Biržai“, Kleopatra, vaikų pop choras „Linksmasis Do“, „R.S.A.“, „Kietas riešutas“, „Bloga reputacija“, „Tikroji išdykėlė“. Festivalio svečiai praėjusių metų Grand prix laimėtojai: grupės „Rondo“, Viktorija ir „Vitražas“, „Sekmadienis“. Grand prix laimėjo grupė „Dinamika“ (su daina „Padovanok man“), o šios grupės vokalistė Irma Jurgelevičiūtė tapo festivalio Mis. Asta Pilypaitė apdovanota kaip geriausia festivalio atlikėja. Išleistas festivalio albumas „Pop art'95“.
1996 m.
VIII - ajame Pop art' 96 festivalyje dalyvavo 34 grupės ir atlikėjai: Tomas Augulis, „Kietas riešutas“ (Kėdainiai) „Seksta“ (Kazlų Rūda), Rasa Zubreckaitė, Giulija (Kėdainiai), Agnė Dzeikauskaitė (Alytus), „Stiprus smūgis“, Aura ir „Diva“ (Šiauliai), „B'Avarija“ (Klaipėda), „16 Hz“ (Kaunas), „Ekspresas“ (Kaunas), „Parkas“ (Šiauliai), „Ex“ (Alytus), „Onutė ir mes“, „Nars“ (Marijampolė), Gintarė Karaliūnaitė, Saulius ir kt. Svečių teisėmis pasirodė praėjusių penkerių metų Grand prix laimėtojai: Džordana Butkutė ir grupė, Viktorija ir grupė „Vitražas“, grupės „Rondo“, „Sekmadienis“ ir „Dinamika“. Festivalio žiuri sudarė 9 nariai: Mindaugas Tamošiūnas (pirmininkas), Kęstutis Ignatavičius, Birutė Petrikytė, Eurika Masytė, Egidijus Sipavičius, J. Jučas, G. Dalinkevičius, A. Dunis, Laimontas Dinius. Geriausia vokaliste pripažinta Giulija, vokalistu (jau trečią kartą) - Raimundas Valatka (iš grupės „Ex“), o jo atlikta daina „Tu taip toli“ - pripažinta geriausia festivalio daina. Festivalio misteriu tapo Viktoras Martusevičius (iš grupės „Stiprus smūgis“), Mis tapo atlikėja Aura, perspektyviausia grupe pripažinta „B'Avarija“, o Grand prix laimėjo grupė „16 Hz“. Išleistas festivalio albumas „Pop art'96“.
1997 m.
IX - ajame Pop art' 97 festivalyje, kuris vyko 1997 m. gegužės 23 d. Kaune, Nemuno saloje, dalyvavo 27 grupės ir atlikėjai: Valerijus Timofejevas ir grupė, Egidijus Mitkus, „Mercy dance“, „Tikroji išdykėlė“ (Aušrinė Beigaitė), „F.U.“, „Stiprus smūgis“, „Mink taką“, Giulija, „Ekspresas“, Daiva Tamošauskaitė, „B'Avarija“, „Tonika“, „Nars“, „Karališka erdvė“, „Aura ir Diva“, Vilma ir grupė (Mažeikiai), Aurika ir grupė bei kt. Svečių teisėmis pasirodė praėjusių šešerių metų Grand prix laimėtojai: Džordana ir grupė, „Rondo“, Viktorija ir „Vitražas“, „Sekmadienis“, „Dinamika“ ir „16 Hz“. Buvo įstegtos šios nominacijos: Grand prix, festivalio Mis ir Misteris, kuriuos rinko festivalio žiūrovai ir radijo klausytojai, taip pat „simpatijos“ prizas (atiteko Aurikai ir grupė), kurį įsteigė muzikos firma „Martis“, originaliausias atlikėjas (grupė „B'Avarija“) (rinko žurnalistai), festivalio komisija rinko geriausią vokalistę (ja tapo „Tikroji išdykėlė“ (Aušrinė Beigaitė)), vokalistą (juo tapo Raimundas Plikaitis iš grupės „Nars“), dainą (ja tapo grupės „B'Avarija“ daina „Man palaimą dovanok“) ir perspektyviausią grupę (ja tapo „Stiprus smūgis“). Žiuri sudarė Mindaugas Tamošiūnas (pirmininkas), Kęstutis Ignatavičius, Mikas Suraučius, Kazimieras Šiaulys, B. Letukaitė, Dzintra Varžgalienė ir Juozas Statkevičius. Festivalio Grand prix laimėjo „Karališka erdvė“ su daina „Kelių erelis“, festivalio Mis tapo „Tikroji išdykėlė“ (Aušrinė Beigaitė), Misteriu - Darius Paciukonis (iš grupės „Ekspresas“). Festivalį vedė Indrė ir Ramūnas. Išleistas festivalio albumas „Pop art'97“.
1998 m.
X - ajame, jubiliejiniame, Pop art' 98 festivalyje, kuris vyko Kaune, Nemuno saloje, dalyvavo 29 grupės ir atlikėjai: „Aitra“, V. Genytė, R. Janušas, „Coma“, „Kvint'M“, „Pilnatis“, „Mink taką“, „F.U.“, „Sindrome of Chaos“, „Garai“ (Vilnius) ir kt. Buvo įsteigta 10 nominacijų: geriausia choreografija (grupė „F.U.“), įvaizdis (grupė „Aitra“), originalumas (šią skyrė žurnalistai) (grupė „F.U.“), žiuri taip pat rinko geriausią vokalistą (R. Janušas iš Šiaulių) ir vokalistę (nebuvo paskirta), perspektyviausią grupę („Mažasis prizas“) (grupė „Kvint'M“ (Marijampolė)), geriausią dainą (grupės „Pilnatis“ daina „Nereali mylimoji“). Festivalio žiuri sudarė 9 nariai: kompozitorius Mindaugas Tamošiūnas (pirmininkas), Aurelijus Silkinis, Asta Stašaitytė, Žilvinas Žvagulis, Kęstutis Ignatavičius, Virgilijus Mizaras, Vilija Grigonytė, Birutė Letukaitė ir Dzintra Varžgalienė. Festivalio žiūrovų ir radijo klausytojų nuomone „Didijį prizą“, arba „Grand prix“ laimėjo grupė „Mink taką“, festivalio Mis tapo Andreja, o Misteriu - Jonas (abu iš grupės „Mink taką“). Festivalį vedė Indrė Tautkutė. Išleistas festivalio albumas „Pop art'98“.
1999 m.
XI - ajame Pop art' 99 festivalyje dalyvavo šios grupės ir atlikėjai: „Aitra“, „Amplua“, „Angelas“, „Coma“, „Du20-V“, „Incognito A“, „Kris kruopos“, „Mink taką“, „Penki“, R. Janušas, „Stiprus smūgis“, „Tau“ (Rokiškis), „Tonika“, Aistė Smilgevičiūtė, „Beribė erdvė“ (Marijampolė), „S.V“ (Kaunas), „Aelita“, „Pilnatis“, ir kt. Svečių teisėmis pasirodė „Dinamika“, „Rondo“ ir Viktorija. Festivalio Mis tapo Ingrida (iš grupės „Aitra“). Žurnalistų prizas, skirtas už originalumą, atiteko grupei „Beribė erdvė“ (Marijampolė); prizas už geriausią festivalio dainą atiteko grupei „Tau“ (Rokiškis), atlikusiai dainą „Dainuoki ir šoki“. Lina Šalnaitė (iš grupės „Coma“) pelnė geriausios vokalistės prizą, o geriausiu vokalistu pripažintas Ramūnas Grybauskas (iš grupės „Angelas“), atlikęs dainą „Tu - mano erdvėje“. Grupė „Aitra“ pelnė apdovanojimą ne tik už geriausią aprangos dizainą (autorė I. Juocevičiūtė), bet ir žiuri (kurios pirmininkas buvo kompozitorius Mindaugas Tamošiūnas) apdovanojimą („Mažąjį prizą“) bei „Grand Prix“ („Didijį prizą“), kurį skyrė Lietuvos radijo antrosios programos klausytojai ir Nemuno saloje susirinkę žiūrovai. Festivalį vedė Ramunė Kapčiūnienė. Išleistas festivalio albumas „Pop art'99“.
2000 m.
XII - asis Pop art'2000 festivalis įvyko 2000 m. gegužės 19 d. Kaune, Nemuno saloje. Jame dalyvavo šios grupės ir atlikėjai: „Angelas“, „Rojus“, „Midi“, „Tik tak“, „F.A.K.S.“, „Trigrašis“, „Medeinė ir Žvėrinė“, „Tau“, „Dar“, „N.E.O.“ ir kt. Geriausiu festivalio vokalistu pripažintas Ramūnas Grybauskas (iš grupės „Angelas“), geriausios dainos („Musų žodžiai“) apdovanojimą ir festivalio „Grand prix“ pelnė grupė „N.E.O.“ (Kaunas), kurios lyderis Raigardas Tautkus taip pat pripažintas festivalio Misteriu.
2001 m.
XIII - asis Pop art'2001 festivalis įvyko 2001 m. Kaune. Dėl „Grand Prix“ apdovanojimo, kurį publikos nuomone šiais metais laimėjo grupė „Angelas“, varžėsi 12 grupių. Vertinimo komisija išrinko geriausią dainą Kaunui. Šioje nominacijoje nugalėtojais tapo grupė „Amuse“, kurie vieninteliai iš visų grupių ir dainavo apie Kauną. Geriausia festivalio vokaliste pripažinta Irma iš „F.A.K.S.“, geriausias sceninis įvaizdis ir geriausia choreografija, komisijos nuomone, buvo grupės „Demo“. Komisijos ir žiūrovų nuomone geriausios dainos nominacija atiteko grupei „Angelas“, o geriausiu vokalistu pripažintas šios grupės dainininkas Ramūnas Grybauskas. Scenoje taip pat pasirodė „Grand Prix“ laimėtojai: Džordana Butkutė, Viktorija, „16 Hz“, „Karališka erdvė“, „Aitra“, „Neo“, „Dinamika“.
Lietuvos fotomėgėjų sąjunga
Lietuvos fotomėgejų sąjunga, Lietuvos foto mėgėjų sąjunga, nuo 1936 m. Lietuvos foto mėgėjų draugija – Lietuvos fotografijos entuziastus būrusi organizacija, 1933–1940 m. veikusi Kaune.
Istorija
Skatino fotografus mėgėjus kelti lietuvių fotografijos meninį ir technikos lygį, propagavo lietuvių fotografijos meną užsienyje, rėmė fotografijos reikmenų gamybą Lietuvoje. 1933–1934 m. leido žurnalą „Foto mėgėjas“, 1937–1938 m. – tarptautinio žurnalo „Galerija“ lietuvišką laidą (išėjo 10 nr.). Išleistas Kazio Lauciaus vadovėlis „Fotografuoti gali kiekvienas“.
Surengė parodas Kaune (1933 m., 1935–1938 m., 1938 m. tarptautinė), Vilniuje (1940 m., su Lietuvos matininkų ir kultūrtechnikų sąjungos fotosekcija). 1937 m. dalyvavo Paryžiaus pasaulinėje parodoje, kurioje Lietuvos fotomėgėjų draugijos fotografijos kolekcija apdovanota aukso medaliu.
Veikloje aktyviai dalyvavo Vytautas Augustinas, Petras Babickas, Gerardas Bagdonavičius, Balys Buračas, A. Giedraitis, Ignas Končius, Kazys Laucius, Jokūbas Skrinska.
Prezidentai:
Juodsodės kapinynas
Juodsodės kapinynas arba Gargždo lauko kapinynas – kapinynas Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, Juodsodės kaimo (Degaičių seniūnija) pietryčių dalyje, kalvoje Pateklos (Tausalo) kairiajame krante.