cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kelcai
Istorija
1761 m. mieste gyveno daugiau kaip 4 000 gyventojų. Per trečiąjį Abiejų Tautų Respublikos padalinimą miestas atiteko Austrijai. Napoleono Bonaparto žygio per Europą metu atiteko Prancūzijai. Žlugus Napoleonui, Krokuva laikinai tapo nepriklausomu miestu – respublika (Krokuvos respublika), o Kelcai – vaivadijos centru. Miestas pradėjo greitai augti su naujomis šachtomis, karjerais ir gamyklomis.
Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui Kelcuose buvo suformuoti pirmieji, atskiri nuo Rusijos Lenkų legionai. Pasibaigus karui Lenkija po 123 metų pertraukos atgavo nepriklausomybę, o Kelcai tapo Kelcų vaivadijos centru.
1939 m. Antrojo pasaulinio karo metu Lenkija užimta Vokietijos. Kelcai tapo svarbiu pasipriešinimo centru. Čia veikė keletas aktyvių pasipriešinimo grupių, o Švento Kryžiaus kalnai tapo aktyvaus partizaninio judėjimo vieta. Antrojo pasaulinio karo metu žuvo nemažai Kelcų gyventojų, kurių dauguma buvo žydai. Šiuo metu Kelcai yra sparčiai besivystantis miestas ir svarbus regiono centras.
1919–1939 m. ir 1945–1998 m. Kelcų vaivadijos sostinė.
Der Emes
Der Emes – LKP CK dienraštis, ėjęs 1940 m. gruodžio 7 d. – 1941 m. birželio 21 d. Kaune jidiš kalba.
Istorija
Tiražas – 3000–5000 egz. Redaktorius Joselis Šochotas.
Rimašių akmenynas
left|140px miniatiūra|250px|right|Rimašių akmenynas. Informacinė lenta miniatiūra|250px|right|Riedulių aikštelė
Rimašių akmenynas, arba Rimašių riedulynas – riedulių sankaupa Šalčininkų rajone, Poškonių seniūnijoje, Grybiškių kaime, Dieveniškių istoriniame regioniniame parke. Objekto pavadinimas siejamas su kaimynystėje esančiu Rimašių etnografiniu gatviniu kaimu. Akmenynas slūgso apie 2 km į pietus nuo Poškonių, 1,3 km į rytus nuo kelio. Objektas pritaikytas lankymui: rieduliai išsidėstę prižiūrėtoje miško aikštelėje, kurioje įrengta atokvėpio vieta, pažymėti informacine lenta ir kelio rodyklėmis, lengvai pasiekiami lauko keliukais.
Istorija
Rimašių akmenynas yra geologinis gamtos paveldo objektas, paskelbtas valstybės saugomu LR aplinkos ministro 2008 m. birželio 4 d. įsakymu Nr. D1-309. Siekiama išsaugoti aikštelę, kurioje į 13 eilių sukrauta apie 4500 riedulių, sovietmečio melioracijos vajaus laikotarpiu suvežtų iš aplinkinių melioruojamų laukų. Akmenys buvo gabenami maždaug 1970–1977 m. laikotarpiu į tam skirtą teritoriją, suguldomi eilėmis. Manoma, ateityje buvo planuojama juos sprogdinti ir skaldos pavidalu naudoti statybose.
Rieduliai, esantys objekto teritorijoje į Lietuvą pateko iš Skandinavijos per priešpaskutinį apledėjimą. Priešpaskutiniojo apledėjimo ledynas iš maksimalaus paplitimo ribos pradėjo trauktis prieš 190-200 tūkst. metų.
Eranus
Eranus – tęstinis filosofijos leidinys, ėjęs 1930–1938 m. Kaune.
Istorija
Leido Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakulteto filosofijos skyrius. Išėjo keturi tomai. Redaktorius Izidorius Tamošaitis.
Sančingšano nacionalinis parkas
Sančingšano nacionalinis parkas arba Sančingšanas – žinomas daoistų šventas kalnas ir nacionalinis parkas, įsikūręs 40 km į šiaurę nuo Jušano apskrities, Dziangsi provincijoje. Sančing kiniškai reiškia „Trys tyrieji“, nes kalną sudaro trys pagrindinės aukščiausios viršūnės: Judzing, Jušui ir Juhua, kurios atstovauja daoizmo trejybei.
Džahros muchafaza
Džahros muchafaza  – viena iš šešių Kuveito muchafazų. Yra šalies šiaurės vakaruose, retai gyvenamos dykumose. Yra Mutlos kalva – aukščiausias Kuveito taškas. Rytuose prieina Persijos įlanką. Joje muchafazai priklauso Bubijano sala. Administracinis centras – Džahra.
Sančingšano nacionalinis parkas
Sančingšanas yra klasifikuojamas Kinijoje kaip nacionalinis parkas. Tai populiari turistinė vieta, kurioje auga daug augalų ir gyvena įvairūs gyvūnai. Nacionaliniame parke galima rasti daugiau nei 2300 augalų rūšių ir 400 stuburinių gyvūnų rūšių. Bendras Sančingšano plotas yra 229 km².
2005 m. jis tapo nacionaliniu parku, o 2008 m. buvo įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Talka (laikraštis)
Talka – Lietuvos kultūros fondo bendrijos „Talka“ leidinys, ėjęs 1988–1989 m. Vilniuje.
Šiandien, rytoj, poryt
Šiandien, rytoj, poryt – 1965 m. sukurtas filmas, sudarytas iš skirtingų režisierių sukurtų 3 novelių, kuriose pagrindinį vaidmenį atlieka Marcello Mastroianni.
Turinys
„Žmogus su 5 oro balionais“ – istorija apie vyrą, apsėstą minties kuo labiau pripūsti oro balioną.
„Piko valanda“ – į kitą miestą atvykęs vyras apsistoja pas draugus, kur tampa jų barnių ir net grasinimo ginklu liudininku.
„Blondinė žmona“ – neapsikentęs išlaidžios žmonos vyras nusprendžia ją parduoti į miestą atvykusiam šeichui, neįtardamas, kad žmona rezga tą patį, norėdama parduoti vyrą į šeicho brolio – gėjaus haremą.
Saulius Šiurys
Saulius Šiurys (g. 1959 m. gegužės 24 d. Telšiuose) – Lietuvos ir Mažeikių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
Biografija
1977 m. baigė Telšių 5-ąją vidurinę mokyklą. 1981 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, įgijo pradinių klasių mokytojo specialybę.
1981–1982 m. Telšių rajono Jaušaičių aštuonmetės mokyklos direktorius. 1982–1993 m. Laižuvos aštuonmetės mokyklos direktorius. Nuo 1993 m. UAB „Mažeikių Varduva“ vadybininkas, UAB „Mažeikių Varduva“ filialo „Varduvos mažmena“ direktoriaus pavaduotojas prekybai.
2002 m. Liberalų demokratų partijos narys, Mažeikių skyriaus pirmininkas, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys.
1990–1995 m. Mažeikių rajono tarybos deputatas nuo Laižuvos gyventojų, 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011 m. (atsistatydino) Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narys. 2003–2007 m. Kontrolės komiteto pirmininkas.
Sutuoktinė Gražina, vaikai Raminta, Tomas.
Danutė Bindokienė
Danutė Bindokienė-Brazytė (g. 1932 m. gegužės 14 d. Bartninkai, Vilkaviškio apskritis) – lietuvių žurnalistė, rašytoja, redaktorė.
Biografija
1944 m. su tėvais pasitraukė į Vokietiją. Vėliau persikėlė į JAV. Nuo 1950 m. Čikagoje studijavo Pedagoginiame lituanistikos centre, 1959–1987 m. dėstė K. Donelaičio aukštesniojoje lituanistikos mokykloje. Lituanistikos instituto leidyklos rinkėja, maketuotoja, kalbos taisytoja. Redagavo žurnalą „Švietimo gairės“, nuo 1989 m. žurnalą „Ateitis“, 1992–2007 m. dienraščio „Draugas“ redaktorė. Lietuviškosios enciklopedijos bendradarbė.
Parengė mokomųjų knygų lituanistinėms mokykloms. Parašė novelių, apysakų vaikams ir jaunimui.
Kūryba
Pirmuosius grožinės literatūros kūrinius išspausdino 1950 m. žurnale „Ateitis“. Rašė apysakas vaikams bei jaunimui, eilėraščius, recenzijas, straipsnius literatūros, tautosakos, kraštotyros temomis, sukūrė kūrinių scenai, išvertė lietuvių išeivių prozos kūrinių į anglų kalbą. Išleido mokymo priemonių.
Talka (biuras)
Talka – spaudos biuras, veikęs 1937–1939 m. Kaune.
Istorija
Įsteigė Antanas Bružas. Teikė informaciją pasaulio lietuvių laikraščiams.
Rio de Žaneiro Galeano tarptautinis oro uostas
Dalimi oro uosto naudojasi šalies karinės oro pajėgos.
Nuo 2009 m. vyksta atnaujinimo darbai, norint pasiruošti mieste vyksiantiems renginiams – 2014 m. XX pasaulio futbolo čempionatui ir 2016 m. vasaros olimpinėms žaidynėms.
Farvanijos muchafaza
Farvanijos muchafaza  – viena iš šešių Kuveito muchafazų. Tai didžiausia pagal gyventojų skaičių Kuveito muchafaza. Apima prekybinį Farvanijos miestą ir jo apylinkes.
Talka (žurnalas)
Talka – kooperacijos žurnalas, ėjęs 1919–1941 m. Kaune.
Istorija
Leido 1920–1925 m. Lietuvos kooperacijos bendrovių sąjunga, nuo 1925 m. Lietuvos kooperatyvų taryba vietoje žurnalo „Lietuvos dirva“. Įsteigė Petras Šalčius. Ėjo kas mėnesį, kas dvi savaites. 1925 m. leido iliustruotą dvimėnesį priedą „Dienos rūpesčiai“.
Nagrinėjo kooperacijos ir ūkio klausimus, rašė apie Lietuvos politinį ir kultūrinį gyvenimą, kooperatyvų veiklą, Seimo komisijų darbą.
Redaktoriai: Petras Šalčius, Stasys Pašakarnis.
Petraičių akmuo
miniatiūra|250px|right|Petraičių akmuo miniatiūra|250px|left|Link Petraičių akmens
Petraičių akmuo – valstybinis gamtos paminklas, esantis Pasvalio rajone, Daujėnų seniūnijoje, Petraičių vienkiemyje, 2,5 km į rytus nuo Daujėnų. Pasiekiamas pasukus iš kelio Daujėnuose į Liukpetrio gatvę, toliau tiesiai žvyrkeliu. Stambus riedulys atsiveria beveik visu ūgiu kairėje kelio pusėje, supamas miško. Link jo ir aplinkui įrengtas lauko akmenų grindinys.
Akmuo yra 4,5x3x2,5 m dydžio, rudas su pilku atspalviu. 1987 m. paskelbtas respublikinės reikšmės gamtos paminklu.
Tano Cimarosa
Tano Cimarosa (, 1922 – 2008) buvo iš Sicilijos kilęs italų aktorius, scenarijų autorius ir režisierius.
Jo brolis Michele Cimarosa (1929 – 1993) taip pat buvo aktorius.
Team BJMC
„Team BJMC“ – Bangladešo futbolo klubas iš Radžšahio.
Namų rungtynes žaidžia Radžšahio stadione.
Istorija
Klubo ištakos siekia 1971 m., kai buvo įkurtas klubas, vėliau jis išnyko.
2010 m. atkurtas. Žaidžia elito pirmenybėse.
Sezonai
šaltinias:
Chuligans (2005 albumas)
Chuligans – ketvirtasis, 2005 metais, (Lietuvoje) grupės Biplan išleistas albumas. Dauguma dainų, prieš išleidžiant albumą, jau buvo išleistos kaip radijo singlai arba kitų rinkinių sudėtyje. „Aš nusikirpsiu trumpai plaukus“, „Anzelmutė“ ir „Mažam kambarėlį“ yra senų, lietuviškų dainų perdirbiniai. Daina „Brazil“ išsiskiria tuo, kad trunka tik 15 sekundžių ir joje galima išgirsti tiktai vieną žodį (Brazil). Taip pat albume galima rasti ir šios dainos karaoke versiją. Daina 1005-B buvo įrašyta meniniam - dokumentiniam filmui „Holokausto istorijos puslapis – pabėgimas iš pragaro“ (scenarijaus autorius ir režisierius R. Bružas).
De profundis
thumb|right|De profundis psalmė maldaknygėje iš Condé muziejaus [[Chantilly Prancūzijoje]] De profundis (iš lotynų kalbos – „iš gelmių“) – 130-oji psalmė, tapusi lotynišku bažnytiniu himnu.
Psalmė „de profundis“ yra rauda, kuria šaukiamasi Viešpaties malonės. Judaizme ši psalmė giedama didžiųjų švenčių metu prieš atveriant Aron hakodešą gedėjimo metu tarp Roš Hašanaho ir Jom Kipuro, taip pat meldžiantis už serganičiuosius ir kt. Martinas Liuteris „De profundis“ parafrazavo į choralą Aus tiefer Not schrei ich zu dir.
Vakarų kultūroje De profundis himnas dažnai atliekamas klasikinės, o kartais ir populiariosios muzikos atlikėjų. Šis kūrinys dažnai įtraukiamas į „Requiem“ sekvenciją. Atlikėjai, sukūrę kūrinius de profundis tematika: Johann Sebastian Bach, Nicolaus Bruhns, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, Georg Friedrich Händel, Franz Liszt, Felix Mendelssohn, Wolfgang Amadeus Mozart, Arvo Pärt, Henry Purcell, Dmitrijus Šostakovičius, Orlando di Lasso, Vangelis ir kt.
Tekstas
''De profundis clamavi ad te, Domine;
''Domine, exaudi vocem meam. Fiant aures tuæ intendentes
''in vocem deprecationis meæ.
''Si iniquitates observaveris, Domine, Domine, quis sustinebit?
''Quia apud te propitiatio est; et propter legem tuam sustinui te, Domine.
''Sustinuit anima mea in verbo ejus:
''Speravit anima mea in Domino.
''A custodia matutina usque ad noctem, speret Israël in Domino.
''Quia apud Dominum misericordia, et copiosa apud eum redemptio.
Et ipse redimet Israël ex omnibus iniquitatibus ejus.
Trempiniai
Trempiniai – kaimas vakarinėje Kalvarijos savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Liubavo. Telkšo Trempinių ežeras. Išlikę Trempinių dvaro likučiai, netoliese stūkso Koplyčkalnis, kaimo pakraštyje telkšo iš visų pusių beržynų apsuptas Trempinių ežeras. Rašytojo A. Venclovos tėviškė.
Kubeliai
Kubeliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai–Kuršėnai.
Istorija
Į šiaurės vakarus nuo Kubelių link Pilkalnio buvo Pilkalnio piliakalnis, jis 1927–1928 m. visas išvežtas žvyrui tiesiant geležinkelį Šiauliai–Liepoja. Dabar jo vietoje yra rekultivuota žvyrduobė. 1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.
Trempiniai
Istorija
Kaime buvo garsus Trempinių Švč. Mergelės Marijos paveikslas.
Plaukuotųjų ląstelių leukemija
Plaukuotųjų ląstelių leukemija – ne Hodžkino limfomoms priklausanti piktybinė limfinės sistemos liga, kuriai būdinga leukeminė forma ir maži B limfocitai, turintys ovalų branduolį ir daug citoplazmos, kuri ląstelės paviršiuje suformuoja išaugas, panašias į plaukelius.
Epidemiologija
Plaukuotųjų ląstelių leukemija yra reta liga. Amžiaus mediana diagnozės metu yra 50 metų. Vyrai serga 4–5 kartus dažniau už moteris.
Simptomai
Ligos ląstelės plinta kaulų čiulpuose bei infiltruoja blužnį. Dėl kaulų čiulpų infiltracijos dažnai būna pancitopenija:
Diagnostika
miniatiūra|Plaukuotosios ląstelės su joms charakteringais požymiais, matomos periferinio kraujo tepinėlyje Pirmasis žingsnis įtariant šią ligą yra mikroskopinis kraujo tyrimas, diagnozės patvirtinimui atliekama kaulų čiulpų biopsija ir imunofenotipavimas tėkmės citometrijos metodu.
Kraujo mikroskopija
Plaukuotosios ląstelės yra mažos ar vidutinio dydžio limfinės ląstelės su ovaliu arba pupos formos branduoliu. Chromatinas nėra taip gerai kondensuotas, kaip normalaus limfocito, branduolėlis paprastai nematomas. Būdingiausias skiriamasis šių ląstelių bruožas yra gausi citoplazma su atsišakojimais ir išaugomis, forma primenančiomis plaukelius. Kraujyje 2/3 ligos atvejų randama daugiau kaip 10% plaukuotųjų ląstelių, tačiau 10% ligos atvejų jų visai nebūna.
Kaulų čiulpai
Kaulų čiulpų pažeidimas būdingas visiems be išimties ligos atvejams, tačiau dėl dažnai išreikštos fibrozės kaulų čiulpų punkcija neretai būna nesėkminga, medžiagos tyrimui negaunama, reikalinga biopsija. Ląstelės kaulų čiulpuose auga difuziškai, tarp branduolių gausu citoplazmos, dideli atstumai tarp ląstelių.
Plaukuotųjų ląstelių leukemijos variantas
Retai plaukuotųjų ląstelių leukemija gali pasireikšti stipria leukocitoze, tokiu atveju nenustatomas sumažėjęs monocitų skaičius. Kaulų čiulpuose šiuo atveju retai nustatoma fibrozė. Tokia ligos forma vadinama plaukuotųjų ląstelių leukemijos variantus ir jai būdinga kur kas agresyvesnė ligos eiga, negu tradicinės ligos ir blogesnė prognozė.
Gydymas
Kadangi ligos eiga (išskyrus variantinę formą) lėtinė, gydymas reikalingas tik ligoniams, kuriems yra ligos simptomų, dažnos infekcijos, anemija, blužnies padidėjimo simptomai, B simptomai. Gydymui taikomi priešvėžiniai vaistai:
Tekstinė sąsaja
350px|thumb|Sudėtinga tekstinė sąsaja, veikianti grafinės sąsajos lange ir pati turinti grafinį išvedimą. To nepaisant, naudotojas ir kompiuteris šioje programoje daugiausia sąveikauja per greta grafiko matomas tekstines komandas. Naudotojo komandos rodomos mėlyna spalva, programos atsakymai į jas – juoda. Tekstinė sąsaja – tokia sąsaja, kuomet naudotojas ir kompiuteris sąveikauja keisdamiesi tekstais (ne grafika, ne garsu ir ne pelės judesiais). Tai nereiškia, jog tokioje sąsajoje negali būti grafikos, garso ar kitokių įrenginių; tiesiog skirtingai nuo grafinės sąsajos jų vaidmuo nėra pagrindinis. Iki maždaug 1980 m. tai buvo pagrindinė sąsaja daugumai kompiuterių. Tekstinės sąsajos metu naudotojas renka tekstines komandas, nurodydamas po jų įvairius parametrus ir raktus. Programos paleidžiamos surenkant jų vardus ar nurodant bylą, kurioje yra reikiamos paleisti programos kodas. Kompiuteriuose su grafine sąsaja tekstinė sąsaja paprastai galima tam skirtame lange.
Trūkumai
Tekstinė sąsaja yra mažiau patogi, sunkiau išmokstama ir reikalauja daugiau dėmesio; būtent dėl jos ilgą laiką kompiuterio valdymas buvo laikomas sunkia užduotimi. Esant gerai grafinei sąsajai su tekstų redaktoriumi ar panašia programa neretai galima dirbti visiškai nepasiruošus, pamažu išmokstant darbo eigoje. Su tekstine sąsaja tai negali pavykti; būtina susipažinti su dokumentacija, žinoti ko nori ir kokios komandos tam reikalingos. Siekiant palengvinti mokymąsi, paprastai daug dokumentacijos saugoma jau pačioje sąsajoje, turint specialias komandas (help, man) jai surasti ir parodyti. Kai kurios programos (ypač tekstų redaktoriai) grynoje tekstinėje sąsajoje gali būti labai sunkiai valdomos: pirmieji redaktoriai turėjo komandas tekstui įterpti, įsivaizduojamam žymekliui tekste perkelti ir pan. Vėlesnių redaktorių (tokių kaip Vi) sąsaja įvedimo požiūriu yra daugiau grafinė: naudotojas mato žymeklį, tekstą, jo pakeitimai redaguojamam tekstui iškart matyti ekrane, nėra specialių komandų žymekliui perkelti (naudojami rodyklių klavišai), nors ekranas ir dirba vien tekstiniu režimu. Tekstinė sąsaja gali būti labai neproduktyvi, jei nuolat pasikartojančias komandas vis reikia rinkti iš naujo; šiuolaikinės tekstinės sąsajos paprastai turi „istorijos“ klavišą pakartotinai pasiųsti neseniai įvestą komandą. Klaidingai surinktos komandos paprastai „nepataiko“ į laukiamą sintaksę ir tegaunamas pranešimas apie klaidą; visgi retais atvejais smulki klaida vieną komandą paverčia logiškai teisinga ir galima vykdyti kitą, kurios padariniai gali būti sunkiai numatomi ir ne iš karto pastebėti.
Privalumai
Tekstinė sąsaja dažnai gali būti daug galingesnė nei grafinė sąsaja, nes įvairūs galimi raktai ir opcijos naudotojui nerodomi: tai naudotojo darbas juos prisiminti ir įvesti. Dėl šios priežasties raktų ir opcijų gali būti labai daug. Grafinėje sąsajoje galimas pasirinkti opcijas reikia iš anksto atvaizduoti, taigi dėl ribotų ekrano matmenų, papildomo darbo jų vaizdavimo programavimui galimybių paprastai būna mažiau. Jei neprisimena, naudotojas ieško reikalingų komandų bei opcijų dokumentacijoje. Tekstinėje sąsajoje taip pat daug lengviau automatizuoti pasikartojančius veiksmus – tai tiesiog pakartotinai renkami tekstai, kuriuos galima užrašyti atskiroje byloje, papildyti įvairiomis sąlyginėmis komandomis. Dėl šios priežasties tekstinę sąsają įvaldęs naudotojas efektyvus, jei nuolat pasikartoja ta pati ar labai panaši užduotis. Automatizuoti grafinės sąsajos pele atliekamus veiksmus daug sudėtingiau. Veiksmus su tekstine sąsaja taip pat lengviau aptarti įvairiuose pagalbos forumuose.
Tekstinė sąsaja taip pat reikalauja mažiau kompiuterio resursų (grafinis išvedimas ir įvedimas kompiuteriui sudėtingesnis), gerai veikia dirbant su mašina per atstumą (tekstus perduoti daug lengviau ir greičiau nei besikeičiantį ekrano vaizdą). Ji taip pat yra ir saugesnė, labiau patikima, nes turint mažiau kodo, jį lengviau nuodugniai patikrinti (grafines sąsajas taip pat daug sunkiau testuoti). Todėl ji dažnai tebenaudojama sąveikauti su ribotų galimybių kontroleriais, kurie grafinei sąsajai neturi pakankamai resursų. Vien tekstinė sąsaja taip pat dažna Interneto serveriuose, kuriuos tvarko ir valdo patyrę specialistai, taigi nebūtina, jog sąsaja būtu greitai ir lengvai išmokstama. Pavyzdžiui, Ubuntu serverio variantai pagal nutylėjimą pateikiami vien su tekstine sąsaja, teigiant, jog grafinė mažiau saugi, neefektyvi ir patyrusiam administratoriui (ar norinčiam tokiu tapti) jokioms užduotims nereikalinga, nors norint ir gali būti įkelta.
Leandro Barbosa
Leandras Mateušas Barbosa (Leandrinjo; g. 1982 m. lapkričio 28 d. San Paule) – Brazilijos krepšininkas. Žaidžia Brazilijos rinktinėje, įžaidėjo ir atakuojančio gynėjo pozicijose.
Tekstinė sąsaja
Programavimas
Tekstinę sąsają naudojanti programa pradedama vykdyti nuo vieno (įėjimo) taško. Vykdoma programa iš pradžių perskaito visas jai nurodytas opcijas ir parametrus (jei juos naudoja), po to atlieka kas liepta ir tada užsibaigia. Tokią programą lengviau parašyti ir testuoti, nors naudotojui ji ir mažiau patogi. Programą taip pat paprasta „prikabinti“ prie Interneto serverio (CGI), priimant parametrus ir pateikiant apskaičiuotus rezultatus su naršykle dirbančiam naudotojui. Nėra sudėtinga ir sujungti keletą programų į grandinę, vienai automatiškai perduodant kitos darbo rezultatus vos jie apskaičiuojami. Įvairios „dalinai naudotojui draugiškos“ tekstinės sąsajos programos gali turėti savo, nuo operacinės sistemos nepriklausomą tekstinę ar net grafinę sąsają.
Leandro Barbosa
2010 m. liepos 14 d. buvo iškeistas Toronto „Raptors“ klubui už turką Hidayet Türkoğlu. 2011 m. rugpjūčio 19 d. pasirašė sutartį iki lokauto pabaigos su Brazilijos Rio de Žaneiro „Flamengo“ klubu.
2012 m. kovo 15 d. buvo iškeistas Indiana „Pacers“ klubui už antrojo rato naujokų biržos šaukimą ir neįvardintą pinigų sumą. 2016 m. liepos 7 d. pasirašė 1+1 sutartį su Fynikso klubu.
Olimpinis stadionas (Miunchenas)
Olimpinis stadionas yra įvairios paskirties stadionas Miunchene, Bavarijoje, Vokietijoje. Pastatytas 1972 m. vasaros olimpinėms žaidynėms.
Stadione vyko 1974 m. pasaulio futbolo čempionato ir 1988 m. Europos futbolo čempionato finalai, taip pat 1979, 1993 ir 1997 m. UEFA Čempionų lygos finalai.
Miuncheno Olimpiniame stadione iki 2005 m. žaidė FC Bayern München ir TSV 1860 München futbolo klubai. Stadiono talpa yra 69 250 sėdimų vietų.
Vladislovas III
Vladislovas III Varnietis (lenkiškai – Władysław III Warnenczyk, vengriškai – Ulászló I 1424 m. spalio 31 d. – 1444 m. lapkričio 10 d. Varna, Bulgarija) – Lenkijos (nuo 1434) ir Vengrijos (nuo 1440) karalius.
Biografija
Jogailos ir jo ketvirtos žmonos Sofijos Alšėniškės sūnus. Gediminaičių dinastijos atstovas. Iki pilnametystės (1438) jo vardu valdė regentas – Krokuvos vyskupas Zbignevas Olesnickis. Žuvo 1444 m. ties Varna (Bulgarija) mūšyje su turkais. 1935 m. Varnos mūšio lauke jam pastatytas mauzoliejus.
SV Austria Salzburg
SV Austria Salzburg – Austrijos futbolo klubas iš Zalcburgo.
Istorija
Klubą įkūrė Zalcburgo „Austria“ klubo, kuris 2005 metais pervadintas į Zalcburgo „Red Bull“, gerbėjai. 2006 metais sėkmingai užregistruotas ankstesnio klubo vardas ir emblema. Klubo komanda 2006-2007 metų sezone pradėjo žaisti septintame Austrijos futbolo sistemos lygmenyje ''2. Klasse Nord A, kur pirmame sezone laimėjo savo regiono čempionatą, antrame sezone tapo savo regiono 2. Klasse Nord čempionais ir pakilo į antrąją Landeslygą (2. Landesliga'').
Stadionas
„UFC-Platz“, Zalcburge, kurio talpa 1,5 tūkst. žiūrovų. thumb|right|Stadionas
Anicetas Uogelė
Anicetas Uogelė (1933 m. balandžio 12 d. – 2020 m. balandžio 20 d. ) – Lietuvos šachmatininkas, tarptautinis meistras, Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionas, varžybų teisėjas, šachmatų žurnalistas. Su Uogelės vardu yra siejamas šachmatų teorijos variantas B-35.
Biografija
Žaisti šachmatais pradėjo būdamas 11 metų. 22 kartus (1961–2001 m.) laimėjo pirmenybes savo mieste (Šiauliai). A. Uogelė 25 kartus dalyvavo Lietuvos šachmatų pirmenybėse. 1965 m., kaip ir Vladas Mikėnas, užėmė pirmą, 1980 m. – trečią vietą. 83 kartus žaidė varžybose už Lietuvos ribų.
Komandinių šachmatų varžybų (dalyvaujant pasaulio šachmatų čempionams V. Smyslovui, M. Taliui, T. Petrosianui, B. Spaskiui, A. Karpovui, N. Gaprindašvili ir G. Kasparovui) teisėjas Rygoje, Maskvoje; teisėjavo įvairiose varžybose Kijeve, Ašchabade, Taškente, Vilniuje, Klaipėdoje, Šiauliuose, Panevėžyje, Marijampolėje, Palangoje ir kitur.
Knygų „Europos taurė“ (Vilnius, 1975 m.), Lietuvos sporto enciklopedija (Vilnius, 2013 m.) bendraautoris. Knygos „Mano šachmatai“ (Vilnius, 1993 m.) autorius. Šachmatų klausimais bendradarbiavo su knygų „Žagarė“ (1998 m.), „Šiaulių sportas“ (1998 m.), „Žydai Lietuvos šachmatų istorijoje“ (2015 m.), „Joniškio kraštas. Žymūs žmonės“ (2017 m.) sudarytojais ir autoriais.
Korespondenciniai šachmatai
Nuo 1959 metų žaidė ir korespondenciniais šachmatais. 1962–1964 metais tris kartus iš eilės laimėjo Lietuvos pirmenybėse. Su Lietuvos rinktine iškovojo komandinę ir asmeninę pergalę Eberhardt-Wilhelm-Cup 1963/70. Pirmųjų Europos komandinių pirmenybių čempionas. 1970 metais jam buvo suteiktas tarptautinio korespondencinių šachmatų meistro, o 1999 metais tarptautinio super meistro titulas. 2005 metų pabaigoje Uogelė žaidimo laiškais (dabar Internetu) varžybas baigė, turėdamas 2471 reitingą pagal FS vertinimo sistemą.
Pasiekimai
Rekordas
2015 liepos 30 d. Klaipėdoje tarptautinio turnyro „Sea festival 2015“ klasikinių šachmatų partijoje per 22 ėjimus sukūrė rekordinės dviejų dvigubų matų grėsmės etaloną:
Barsciauskas, Gintautas (1718) – Uogele, Anicetas (2128)
1.e4 c5 2.Nf3 g6 3.d4 cxd4 4.Nxd4 Bg7 5.c4 Nc6 6.Be3Nf6 7.Nc3 O-O 8.Be2 d6 9.Qd2 Ng4 10.Bxg4 Bxg4 11.f3Bd7 12.O-O-O  a6  13.Kb1 b5  14.c5 b4  15.Nd5 dxc5 16.Nxc6Bxc6 17.Bxc5 Bxd5 18.Qxd5 Qc7 19.Bxb4 Rab8 20.Ba3 Qc321.Rd3 Rxb2+ 22.Ka1 Qc2 (gresia 23. Rb1xx ir 23. Ra2xx) 23.e5 Bxe5 24.Rd4 Bxd4 0-1
Turtuolių įpročiai
Turtuolių įpročiai – 1987 m. Italijoje sukurta situacijų komedija, sudaryta iš 3 istorijų, vykstančių tuo pačiu metu pajūrio kurorte.
Ventos slenkstis
thumb|260px|Ventos slenkstis
Ventos slenkstis arba Ventos krioklys – slenkstis Ventos upėje Latvijoje, greta Kuldygos. Jei šis darinys laikytinas kriokliu, tuomet tai plačiausias krioklys Europoje. Plotis – 249 m, per pavasario potvynius – 270–275 m; vidutinis aukštis – 1,8-2,2 m, didžiausias – ~2,5 m.
Anksčiau specialiais prietaisais, įrengtais XVII a., prie krioklio ore gaudytos žuvys – neršti į Ventos aukštupį plaukiančios lašišos. 1997 m. slenkstis paskelbtas Latvijos gamtos paminklu.
Portugališka virtuvė
Portugališka virtuvė – kulinarinių tradicijų visuma, paplitusi Portugalijoje bei tarp portugalų. Ši virtuvė priklauso Viduržemio jūros virtuvėms, tad jai būdinga jūros gerybių, žalumynų, sūrių gausa, platus prieskonių pasirinkimas, senos vyno tradicijos. Portugališka virtuvė padarė didelę įtaką kitų pasaulio šalių (ypač buvusių kolonijų) virtuvėms: Brazilijos, Goa, Makao. Portugalai į Japoniją atgabeno rafinuotą cukrų.
Pusryčiai Portugalijoje lengvi, juos sudaro kava arba pienas su sumuštiniu ar bandele. Pietūs valgomi apie 1-3 valandas ir yra gausūs. Vakarieniaujama ~8 valandą vakaro.
Jūros gerybės
thumb|left|230px|Menkė su grietine Kadangi Portugalija nuo seno buvo jūrinė valstybė, todėl jos virtuvė pasižymi žuvies ir jūros gerybių patiekalų gausa. Portugalijoje suvalgoma daugiausia žuvies iš visų Europos šalių. Žuvis gali būti kepama, skrudinama, troškinama, verdama, rūkoma, džiovinama. Dažniausiai valgoma menkė (bacalhau), kuri tradiciškai sūdoma ir džiovinama (dar nuo tų laikų, kai nebūdavo šaldytuvų), sakoma, kad Portugalijoje yra 356 patiekalai iš menkių. Žuvies patiekalai gardinami alyvų aliejumi, actu. Mėgstamos grilyje keptos sardinės, taip pat konservuotas tunas su bulvėmis ir pupelėmis. Taip pat valgoma daug kitų jūros gerybių – aštuonkojų, kalmarų, sepijų, krevečių, omarų, langustų, moliuskų, rajų ir kt. Caldeirada yra populiarus portugališkas patiekalas iš moliuskų, žuvies, bulvių, pomidorų.
Mėsos patiekalai
thumb|230px|Francesinha
Mėsa ir paukštiena Portugalijoje nuo seno buvo tik aukštuomenės meniu kasdienė dalis. Dažnas valgis iš mėsos yra cozido, kuris labai priklauso nuo virėjo biudžeto ir vaizduotės – jį sudaro jautienos, kiaulienos, sūdytų lašinių, dešrų, kumpių atraižos su bulvėmis, ropėmis, morkomis, lęšiais, ryžiais. Porte tradiciškai paplitę pupelėmis įdaryti žarnokai. Kitas populiarus mėsos patiekalas iš Porto yra francesinha: sumuštinis, įdarytas kumpiu, dešra, pomidorais ir šparaginėmis pupelėmis. Azoruose gaminama alcatra – jautiena, marinuota raudoname vyne su česnakais, ir vėliau pakepta. Portugalijoje yra didelė dešrų (enchido) įvairovė: čorizo, kraujinė dešra, linguiça, farinheira, botillo ir kt. Savita dešra yra alheira – rekonkistos laikais ją gamino į krikščionybę atversti žydai: vengdami kiaulienos jie naudojo paukštieną, triušių, laukinių gyvūnų mėsą, duoną. Portugalai tradiciškai Kalėdoms valgydavo kalakutieną, o vištiena būdavo skurdžių žmonių maistas. Dabar dažnai ruošiama smarkiai prieskoniais įtrinta vištiena piri-piri.
Kita
thumb|left|230px|Sera da Ešrelos sūris
Šalis pasižymi sūrių įvairove. Dauguma jų gaminama iš ožkos arba avies pieno, turi stiprų aromatą. Populiariausi sūriai yra Sera da Eštrelos, Nišos, Rekižano. Azoruose (San Žorže) gaminamas sūris iš karvės pieno.
Portugališki desertai dažnai gaminami iš kiaušinių, gardinami vanile ir cinamonu. Populiarus ryžių pudingas (arroz doce), kiaušinio trynio ir pieno desertas (leite-creme), desertas iš vermišelių (aletria). Gaminami pyragaičiai Pastel de nata, bola de Berlim, pão-de-ló. Algarvėje saldumynai gaminami iš marcipanų ir migdolų.
thumb|160px|Madeiros vynas
Gėrimai
Tradicinis portugalų gėrimas yra vynas. Šalis turi senas vyno gamybos tradicijas. Ypač vertinami Porto (portveinas), Madeiros vynai. Minjo regione gaminamas „žaliasis vynas“ (Vinho Verde), o rožinis vynas daugiausia eksportuojamas į užsienį. Šalyje taip pat populiarūs likeriai.
Lentvaris (kaimas)
Lentvaris – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, šiauriniame Lentvario miesto pakraštyje, prie Lentvario ežero ir Saidės ištakų.
Rūdiškės (reikšmės)
Rūdiškės yra:
Chavalio muchafaza
Chavalis  – viena iš šešių Kuveito muchafazų, esanti centrinėje šalies dalyje, prie Kuveito įlankos. Apima Chavalio, Salmijos, Bajano, Salvos ir kitus miestus.
Pilkalnis (Šiauliai)
Pilkalnis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, į vakarus nuo kelio Šiupyliai–Kuršėnai.
Istorija
Į pietryčius nuo Pilkalnio link Kubelių buvo Pilkalnio piliakalnis, jis 1927-1928 m. visas išvežtas žvyrui tiesiant geležinkelį Šiauliai – Liepoja. Dabar jo vietoje yra rekultivuota žvyrduobė. 1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.
Liepalotai (Kalvarija)
Liepalotai – kaimas vakarinėje Kalvarijos savivaldybės dalyje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Liubavo, prie kelių ir  sankirtos.
Čoibalsanas
Istorija
Miestas įkurtas dar XIII amžiuje ir pavadintas Bajan Tumenu (Баян Тумэн). XIX amžiuje virto miestu. 1941 m. pervadintas Čoibalsano vardu.
Bubių tvenkinys
Bubių tvenkinys (arba Šiaulių jūra, Bubių marios) – vandens telkinys šiaurės Lietuvoje, Šiaulių rajone, 6-10 km į pietvakarius nuo Šiaulių, susidaręs ties Bubiais, netoli Bubių piliakalnio užtvenkus ties Pailių kaimu Dubysos 132 km nuo žiočių, ir Ringuvos (Pailių kanalas) (Švendrelio intakas) 2,5 km nuo žiočių, upes. Pakilęs vanduo suliejo Jonelaičių (75,9 ha), Raizgių (25,8 ha) ir Balniaus (8,1 ha) ežerus, Spalvės upelį. Iš tvenkinio išteka Dubysa (nuteka gamtosauginis vandens debitas) (Nemuno baseinas) ir Pailių kanalas (nuteka vandens perteklius) (Mūšos baseinas).
Istorija
Tvenkinys užtvenktas 1973–1978 m. siekiant Šiaulių miesto pramonę aprūpinti pigesniu vandeniu, negu iš Permo ir Devono periodų sluoksnių siurbiamas geriamasis vanduo. Nuo tvenkinio į odų gamyklą „Stumbras“ (2006 m. bankrutavo) buvo nutiestas pramoninio vandens vandentiekis. Kartu prie Bubių buvo įrengtas paplūdimys miestiečių poilsiui. Vėliau greta tvenkinio pradėti kurti kolektyviniai sodai, po 1996 m. pamažu tampantys gyvenvietėmis (Raizgiai, Meškiai, Gervėnai, Jakštaičiai, Jakštaičiukai). Be sodų bendrijų gyvenviečių, aplink tvenkinį įsikūrę kaimai: Sauginiai, Jonelaičiai, Pailiai. Vakarinę tvenkinio dalį skersai kerta kelias Nr.4009 (Kuršėnai - Gilvyčiai - Sauginiai), rytinę dalį skersai - kelias Nr.4004 (Kuršėnai - Smilgiai - Aukštelkė).
Tvenkinys
Tvenkinio plotas 418,3 ha, tūris 21,2 mln. m³. Didžiausias gylis 14 m, vidutinis gylis 5,1 m. Tvenkinys netaisyklingos V raidės formos. Ilgis šiaurės vakarų-pietryčių- šiaurės rytų kryptimi - 13 km, plotis - iki 0,77 km. Kranto linija 47,1 km ilgio, labai vingiuota. Krantai lėkšti, apaugę negausiais medžiais ir krūmais. Yra 10 salelių (3 didžiausios: 0,73 ha, 0,7 ha ir 0,52 ha). Ties Sauginiais saloje stūkso Sauginių piliakalnis. Pietvakarinė pakrantė apaugusi miškeliais. Aplink kitas pakrantes daugiausia plyti dirbami laukai. Veikia keletas paplūdimių, kaimo turizmo sodyba.
Aldano skydas
Aldano skydas  – prekambrinio pagrindo iškilimas Sibiro platformos pietrytinėje dalyje, Jakutijoje (Rusija). Praktiškai sutampa su Aldano kalnyno padėtimi.
Pakubeliai
Pakubeliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Kuršėnai.
Istorija
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.
Rūdiškės (Stakliškės)
Rūdiškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lielionių.
Chlebiotkų valsčius
Chlebiotkų valsčius  – nuo 1919 m. iki 1954 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje ir Varšuvos vaivadijoje, Lomžos apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Chlebiotkų kaimo, bet valsčiaus centras buvo Zavadų kaimas.
Istorija
1925 m. liepos 1 d. iš dalies valsčiaus kaimų sukurtas naujas Rutkų valsčius. 1939 m. balandžio 1 d. valsčius perkeltas į Varšuvos vaivadiją. 1945 m. rugpjūčio 18 d. valsčius perkeltas į Balstogės vaivadiją. 1952 m. liepos 1 dieną valsčių sudarė 26 kaimai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną. Nuo 1973 m. sausio 1 d. valsčius tapo Zavadų valsčiaus dalimi.
Chojanų valsčius
Chojanų valsčius  – XIX a. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Lomžos gubernijoje, Mazovijos Vysokio apskrityje. Valsčiaus centras buvo Chojanės kaimas.
Istorija
Valsčius egzistavo Rusijos imperijos, Lenkijos Kongreso karalystės laikais. 1870 m. gegužės 31 d. vietoje šio valsčiaus jau minimas Mazoveckos valsčius. 1921 m. valsčiaus buvusioje teritorijoje įkurtas Mazovijos Vysokio valsčius.
Kareivių merginos
Kareivių merginos – 1965 m. sukurta karinė drama.
Venas
Venas – didžiausias Mikronezijos miestas, Čiuko valstijos administracinis centras. Šis miestas, esantis Ramiojo vandenyno vakarinėje centrinėje dalyje, į šiaurę pusiaujo, turi oro uostą, viešbučius, restoranus ir olas nardytojams. Mieste yra Xavier’o vidurinė mokykla. Gyventojų – ~6000-7000. Nepaisant to, kad tai yra didžiausias šalies miestas, jis nėra Mikronezijos sostinė. Venas kartais minimas kaip Moen.
Evaldas Sodeika
Evaldas Sodeika (g. 1989 m. kovo 13 d.) – Lietuvos sportinių šokių šokėjas. Šoka kartu su partnere Ieva Žukauskaite.
Robertas Petrauskas
Robertas Petrauskas (g. 1976 m. balandžio 29 d. Gargžduose)  – lietuvių sporto komentatorius, TV laidų vedėjas, rašytojas, buvęs protmūšių organizatorius ir vedėjas.
Biografija
Gimė Klaipėdos gimdymo namuose, užaugo Gargžduose. Baigus mokyklą, bandė stoti į universitetą mokintis istorijos politologijos greografijos specialybės su mintim būti politiku, bet neįstojo ir pradėjo dirbti radijo stotyje naktimis didžėjumi. Sekančiais metais pradėjo dirbti dienomis ir įstojo į Klaipėdos universitetą. 2000 m. baigė istorijos bakalauro studijas Klaipėdos universitete, specializacija – XX amžiaus istorija. 2010 m. išleido pirmąją savo knygą „Trečiojo reicho triumfas“, kuri yra pirma dalis iš numatomos serijos apie Antrąjį pasaulinį karą Europoje. 2013 m. Robertas Petrauskas išleido antrąją istorinę knygą „Lemtingi sprendimai. Antrasis pasaulinis karas Europoje“. Knyga buvo teigiamai įvertinta kritikų, publicistas Rimvydas Valatka gyrė puikų pasakojimo stilių, knygos dinamiškumą.
Robertas Petrauskas krepšinio rungtynes komentuoja nuo 1999 m., o sporto žinias rengia nuo 2005 m.
Asmeninis gyvenimas
Turi gyvenimo draugę Vaidą, su kuria 2008 m. susilaukė dukros Kotrynos.
Donžuano meilužės
Donžuano meilužės – 1971 m. sukurta nuotykių komedija.
Turinys
Garsaus viliotojo Donžuano „pergalės“ pabodo kilmingoms Ispanijos šeimoms ir šios apskundžia jį karaliui. Donžuanas ištremiamas į Maroką, kurio sultonas susirūpina savo haremo saugumu. Sultonas susidraugauja su tremtiniu ir papasakoja jam apie vienoje pilyje gyvenančią princesę Aišą, kuri atstūmė visus jai besipiršusius vyrus. Suintriguotas Donžunas nusprendžia keliauti į jos pilį.
Santos Dumont tarptautinis oro uostas
Santos Dumont oro uostas (portug. Aeroporto Santos Dumont) (IATA – SDU, ICAO – SBRJ) – antras pagal dydį Brazilijos Rio de Žaneiro miesto oro uostas. Jis pavadintas brazilų aviacijos pradininko Alberto Santos-Dumont vardu.
2011 m. šis oro uostas buvo 6 šalyje pagal aptarnautų keleivių skaičių (7 800 076).
Santos Dumont oro uostas yra vienas iš penkių Brazilijos oro uostų, turinčių lėktuvų nusileidimo apribojimus – 19 lėktuvų per valandą.
Kaip ir kiti miesto oro uostai, 2009 m. Santos Dumont oro uoste buvo pradėtos renovacijos norint pasiruošti mieste vyksiantiems renginiams – 2014 m. XX pasaulio futbolo čempionatui ir 2016 m. vasaros olimpinėms žaidynėms.
Žakarepagvos tarptautinis oro uostas
Žakarepagva oro uostas (portug. Aeroporto de Jacarepaguá–Roberto Marinho) (ICAO – SBJR) – vienas iš trijų Brazilijos Rio de Žaneiro miesto oro uostų. 2008 m. oro uostas buvo pavadintas didžiausio šalyje TV tinklo Rede Globo įkūrėjo Roberto Marinho garbei.
2010 m. šis oro uostas buvo 14-tas šalyje pagal lėktuvų judėjimą (70 983). Šiuo metu šis oro uostas nėra naudojamas reguliariems skrydžiams.
Rūdiškės (Šilavotas)
Rūdiškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Šilavoto.
Jonas Galvydis
Jonas Galvydis (1937 m. spalio 14 d. Bajoriškiuose, Daugailių valsčiuje – 2016 m. balandžio 4 d. Vilniuje ) – Lietuvos agronomas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.
Biografija
1964 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1995 m. habilituotas socialinių mokslų daktaras.
1971–1976 m. dirbo Vytėnų sodininkystės ir daržininkystės bandymų stotyje. 1976–1981 m. Cirkliškio žemės ūkio technikumo direktorius. Nuo 1982 m. Vilniaus pedagoginio instituto (dabar - Lietuvos edukologijos universitetas) dėstytojas, nuo 1987 m. docentas, 1996 m. profesorius. Paskelbė mokslinių straipsnių apie sodo augalų ligas.
Katinų pagrindinė mokykla
Panevėžio rajono Katinų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Katinuose (Panevėžio raj.), Papartynės g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 191429163. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba. miniatiūra|250px|left|2015 m.
Nuo 2012 m. Velžio gimnazijos Katinų skyrius.
Istorija
Nuo 1936 m. Katinų kaime veikė pradinė mokykla. 1987 m. įsteigta Katinų pagrindinė mokykla. 1987 m. į Katinų kaimą perkelta Kabelių aštuonmetė mokykla, 1997 m. Maženių pradinė mokykla. 2012 m. rugsėjo 1 d. Katinų pagrindinė mokykla prijungta prie Velžio gimnazijos.
Chrabolų valsčius
Chrabolų valsčius  – nuo 1952 m. iki 1954 m. ir 1973–1976 metais egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Chrabolų kaimas.
Istorija
Valsčius sudarytas 1952 m. liepos 1 d. iš dalies Bielsko ir Vyškų valsčių. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas. 1973 m. sausio 1 d. atkūrus valsčių sistemą, valsčius buvo atkurtas ir gyvavo iki 1976 m. liepos 1 d., kai visi valsčiaus kaimai buvo įtraukti į Bielsko valsčių.
Aleksandravas (Kalvarija)
Aleksandravas – kaimas vakarinėje Kalvarijos savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Liubavo, prie kelio.
Akmens druska
thumb|180px|Akmens druskos kristalas
Akmens druska – nuosėdinė uoliena, aptinkama kloduose. Jais tapo netoli žemės paviršiaus išsidėstę druskų (vadinamojo mineralo halito) klodai, prieš milijonus metų susiformavę iš senovinių jūrų. Didžiausios sankaupos glūdi kambro, devono, permo ir neogeno nuogulose. Kasama karjeruose ar giliose šachtose ir pakėlus į paviršių sumalama. Druskos kasimas pačiais primityviausiais įrankiais vyko jau priešistoriniais laikais. Archeologiniai tyrimai rodo, kad Vakarų Europoje druska buvo kasama jau žalvario amžiuje (Alpėse, Zalcburgo apylinkės), o platesnį mastą įgavo apie I a., ypač Anglijoje, Vokietijoje, Danijoje.
Sudaryta beveik tik iš mineralo halito. Gryna – bespalvė, balta, tačiau įvairios kitų mineralų (evaporitų) priemaišos gali suteikti kitokią spalvą – juodą, rudą, geltoną. Valgomoji druska papildomai joduojama. Taip pat naudojama balneologinėms procedūroms (vonioms), techninėms reikmėms (daugiausia iškasamosios druskos suvartojama žiemą keliams barstyti).
Šolė Basket
Cholet Basket − Prancūzijos krepšinio komanda, žaidžianti aukščiausioje šalies lygoje.
Geriausi klubo pasiekimai − dukart (1998 ir 1999 m.) laimėta Prancūzijos taurė, 1998 m. pasiektas Koračo taurės pusfinalis ir 2000 m. atstovavimas šaliai Eurolygos turnyre. 2008 m. ekipa iškovojo Semaine des As trofėjų.
Ekipoje yra žaidę vieni geriausių Prancūzijos krepšininkų Antoine Rigaudeau ir Rudis Gobertas.Taip pat žaidė lietuvis Artūras Karnišovas.
Užringuvis
Užringuvis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai–Kuršėnai ir geležinkelio Šiauliai–Liepoja, Ringuvos kairiajame krante.
Istorija
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.
Icikas Meskupas-Adomas
Icikas Šmuelis Meskupas-Adomas (1907 m. rugpjūčio 20 d. Ukmergėje – 1942 m. kovo 13 d. netoli Smailių) – komunistinio judėjimo Lietuvoje veikėjas. Žydų kilmės.
Biografija
1940 m. „Liaudies Seimo“ atstovas. 1940 m. rugpjūčio 15 d. – 1942 m. kovo 13 d. – LKP CK II sekretorius. Nuo 1941 m. SSRS AT deputatas. 1941 m. birželio mėn. – 1942 m. kovo 13 d. – LKP(b) CK biuro pogrindinės partizaninio judėjimo grupės vadovas. 1942 m. kovo mėn. iš SSRS su partizanų grupe atvyko į Lietuvą ir žuvo. 1954 m. palaidotas Antakalnio kapinėse.
1934 m. redagavo laikraščius „Darbininkų ir valstiečių jaunimas“, 1934–1935 m. „Tiesa“. 1931–1933 m. ir 1936–1938 m. dirbo žurnalo „Partijos darbas“ redakcinėse kolegijose.
Ieva Sodeikienė
Ieva Žukauskaitė–Sodeikienė (g. 1990 m. sausio 24 d.) – Lietuvos sportinių šokių šokėja. Šoka kartu su partneriu Evaldu Sodeika.
Biografija
2008 m. pasaulio suaugusiųjų dešimties šokių čempionate Berlyne užimta 13-oji vieta. Nuo 2009 m. pradėjo varžytis tik standartinių šokių kategorijoje. 2010 m. Europos čempionate Maskvoje iškovota 10-oji vieta. 2011 m. pasaulio čempionate - 9-a vieta. 2013 m. pasaulio čempionate Kijeve, Ukrainoje pasiekė ketvirtąjį raundą ir bendroje įskaitoje dalinosi 10-11 vietas. 2014 m. lapkričio 15 d. pasaulio čempionate Vienoje Sodeika ir Žukauskaitė pateko į finalą, kuriame nusileido tik Rusijos ir Vokietijos duetams bei iškovojo pirmąjį bronzos medalį. 2015 m. balandžio 4 d. Europos čempionato finale pirmą kartą varžėsi dvi Lietuvos poros (Sodeika/Žukauskaitė ir Vaidotas Lacitis/Veronika Golodneva). Galutinėje įskaitoje Sodeika ir Žukauskaitė pelnė bronzos medalius.
Rahmatgañj MFS
„Rahmatganj MFS“ – Bangladešo futbolo klubas iš Dakos.
Rūdiškės (kaimas)
Rūdiškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Rūdiškių miesto į rytus, prie Cirvijos upelio.
Rahmatgañj MFS
Namų rungtynes žaidžia Bir Sherestha Shaheed Shipahi Mostafa Kamal stadione.
Istorija
Klubas įkurtas 1933 m.
Sezonai
šaltinias:
Tarybinė Ukrainos istorijos enciklopedija
Tarybinė Ukrainos istorijos enciklopedija (rus. „Советская энциклопедия истории Украины“) – ukrainietiška tarybinė enciklopedija, istorijos žinynas.
Išleistas 1969–1972 metais. Joje plačiai nušviesta Socialistinė Spalio revoliucija ir pateikta „socialistinės visuomenės“ formavimosi istorija nuo seniausių laikų.
Lietuvos tarptautinių oro uostų terminalų rekonstrukcija
Nauji oro uostų terminalai – siekiant atitikti Šengeno sutarties reikalavimus, buvo atidaryti nauji terminalai tarptautiniuose šalies oro uostuose.
Tarybinė Ukrainos istorijos enciklopedija
Apimtis – 4 tomai.
Lietuvos tarptautinių oro uostų terminalų rekonstrukcija
Naujieji terminalai pritaikyti didėjančiam keleivių skaičiui, juose įrengtos Labai svarbių asmenų salės, mokamos automobilių stovėjimo aikštelės, pagerintas susisiekimas. Modernizuota terminaluose naudojama įranga, įrengti rentgeno spindulių įrenginiai galintys aptikti sprogmenis, sumontuota moderni pasienio kontrolės ir aviacinio saugumo tikrinimo įranga. Oro uoste atnaujinti inžineriniai tinklai, įrengtos automobilių stovėjimo aikštelės, rekonstruota perono danga.
Tarptautinis Vilniaus oro uostas
2007 m. atidarytas modernizuotas Vilniaus oro uosto keleivių terminalas, atitinkantis Šengeno sutarties reikalavimus (atskirti Šengeno ir ne Šengeno šalių keleivių srautai). Atnaujinto keleivių terminalo plotas viršija 37 tūkst. m²., įrengtos 6 keleivių laipinimo galerijos, naudojama moderni keleivių registravimo įrangą, įkurtas prekybos kompleksas, atidarytas verslo klubas, Labai svarbių asmenų salė, priešais keleivių terminalą įrengtos mokamos automobilių stovėjimo aikštelės. Atvykimo salė yra pirmajame terminalo aukšte, kuri skirstoma į 3 sektorius. Pagrindiniu A sektoriumi naudojasi didžiausia dalis atvykstančių keleivių. Jis koridoriais susisiekia su iš kairės pusės esančiu sektoriumi B ir iš dešinės pusės esančiu sektoriumi C. Išvykimo salė yra antrajame terminalo aukšte, kur įrengta 30 keleivių registracijos vietų bei 14 išvykimo vartų.
Tarptautinis Kauno oro uostas
2008 m. gegužės 13 d. oficialiai atidarytas naujasis Kauno oro uosto keleivių terminalas, skirtas aptarnausianti ne Šengeno šalių piliečius.
Projektinis trijų aukštų 7573 m² ploto statinio pajėgumas – milijonas keleivių per metus. Terminale įdiegtos naujausios keleivių aptarnavimo technologijos, sumontuota moderni pasienio kontrolės ir aviacinio saugumo tikrinimo įranga. Oro uoste atnaujinti inžineriniai tinklai, įrengtos automobilių stovėjimo aikštelės, rekonstruota perono danga. Bendra projekto vertė – 64 mln. litų. Naujasis keleivių terminalas padidins Kauno oro uosto keleivių pervežimo galimybes iki 1 mln. keleivių per metus. Šiuo metu Kauno oro uostas visiškai atitinka Šengeno reikalavimus bei tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos rekomendacijas.
Prie naujojo keleivių terminalo įrengtas ir privažiavimo kelias, padidinta automobilių parkavimo aikštelė, ateityje prie naujo terminalo pastato bus praplėstas orlaivių peronas. Be naujo terminalo, Kauno oro uoste įrengta perimetro apsaugos signalizacija, sumontuota nauja kilimo-tūpimo tako šviesų signalinė sistema.
Tarptautinis Palangos oro uostas
2007 m. spalio 26 d. baigtas ES paramos lėšomis Tarptautinio Palangos oro uosto keleivių terminalo rekonstravimas. Terminalas pritaikymas Šengeno reikalavimams. Bendra projekto vertė 12 295 tūkst. Lt. Šis projektas pradėtas 2006 m. įsisavinant 1000 tūkst. Lt valstybės biudžeto lėšų. Per 2007 m. atlikta statybos darbų už 11295 tūkst. Lt už darbus apmokant 4000 tūkst. Lt valstybės biudžeto lėšomis, 6200 tūkst. Lt Sanglaudos fondo lėšomis ir 1094 tūkst. Lt bendrafinasavimo lėšomis. Projektas įgyvendintas pilnai ir savalaikiai.
2011 Rugpjūčio 26 d. Atidarytas atnaujintas Palangos oro uosto keleivių terminalas, kuriame po rekonstrukcijos vienu metu bus galima aptarnauti tiek Šengeno, tiek šiai erdvei nepriklausančių šalių keleivius.