cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Charles de Montesquieu
„Persų laiškai“
Pirmą kartą išleistame leidime buvo 150 laiškų, tačiau tais pačiais metais pasirodė antrasis kūrinio leidimas su 3 naujais laiškais, bet be 13 laiškų, kurie buvo pirmajame leidime. 1758 metais, autoriaus sūnus parengė naują leidimą su aštuoniais naujais laiškais, ir kūrinį sudarė jau 161 laiškas. Kūrinyje nagrinėjamos viešpatavimo ir vergijos, pavydo ir saviapgaulės, tironijos, tuštybės, šlovės priešpriešos.
Reinhard Zimmermann
thumb|Reinhard Zimmermann Reinhard Zimmermann (g. 1952 m. spalio 10 d. Hamburge, Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas civilistas komparatyvistas, Bucerijaus teisės mokyklos profesorius.
Biografija
Reinhard Zimmermann Hamburgo universitete baigė teisės studijas ir apgynė disertaciją, teisės mokslų daktaras. Išlaikęs „didįjį“ valstybinį teisės egzaminą, nuo 1979 m. prof. Peter Meincke mokslinis asistentas Kelno universiteto Teisės fakultete, nuo 1981 m. Keiptauno universiteto Romėnų teisės ir lyginamosios teisės katedros vedėjas, nuo 1988 m. Regensburgo universiteto ordinarinis profesorius, nuo 2002 m. Makso Planko užsienio ir tarptautinės privatinės teisės instituto Hamburge direktorius, nuo 2006 m. Makso Planko bendrijos Humanitarinių, socialinių mokslų sekcijos pirmininkas, nuo 2008 m. Bucerijaus teisės mokyklos profesorius.
Dėstydamas Regensburge, buvo užsienio universitetų kviestinis profesorius, dėstė JAV, D. Britanijoje (Edinburgh, Čikaga, Kalifornija, Jeilis, Kembridžas, Oksfordas). Nuo 2004 m. Vokietijos mokslo ir studijų paramos fondo Studienstiftung des deutschen Volkes kuratorijos narys ir pirmininko pavaduotojas. Įvairių Vokietijos, Austrijos, kitų užsienio mokslų akademijų narys.
Mokslinių interesų sritys – prievolių teisė (teisės istorija ir lyginamoji teisėtyra), angliškoji common law ir kontinentinės teisės civilinė teisė (civil law), mišriosios teisės sistemos (ypač Škotija ir Pietų Afrika) bei Europos privatinės teisės unifikacija.
Alytaus Dzūkija
Alytaus „Dzūkija“ – buvęs Alytaus vyrų krepšinio klubas.
Istorija
2011 m. bankrutavus Alytaus „Alytus“ klubui, pietų Lietuva liko be LKL komandos.
Alytaus miesto savivaldybės ir Lietuvos krepšinio federacijos vadovybėms pritarus krepšinio Alytuje gaivinimo planui, alytiškis krepšininkas Tomas Pačėsas įkūrė klubą Alytaus „Dzūkija“.
2012 m. komanda įsigijo Kauno „Erelitos-KTU“ teisę žaisti NKL (antro lygio šalies turnyre).
Debiutas NKL
Skirtingai nei ankstesnių Alytaus krepšinio klubų, „Dzūkijos“ branduolį sudarė ne Alytuje gimę, o įvairių varžybų patirties turintys ir NKL pirmenybėse nugalėti galintys krepšininkai, prieš pat sezoną ekipą papildė Cezary Trybanski. Sezonui įpusėjus prie trenerių prisijungė Robertas Kuncaitis, o prie klubo vadovų – ankstesnis Vilniaus „Lietuvos Ryto“ vadovas – Jonas Vainauskas.
Pirmąsias oficialias varžybas Alytaus „Dzūkija“ žaidė savo arenoje, jas pralaimėjo Vilniaus „Statybai“. Reguliariajame sezone iškovotos 26 pergalės ir patirti 8 pralaimėjimai, turnyrinėje lentelėje užimta antroji vieta. „Dzūkija“ tapo rezultatyviausia ir naudingiausia reguliariojo sezono NKL komanda, o klubo varžybos namų aikštėje sutraukdavo daugiausiai lygoje, po ~1142 žiūrovus.
Šalpusnis
Šalpusnis (Tussilago) – astriečių (Asterales) eilės astrinių (Asteraceae) šeimos daugiamečių augalų gentis.
Alytaus Dzūkija
Debiutas NKL
Alytaus klubas įveikė aštuntfinalio ir ketvirtfinalio barjerus, pateko į finalo ketvertą, kuris buvo surengtas Alytuje. Pusfinalyje „Dzūkija“ rezultatu 81:70 įveikė Kauno „Žalgirį-Sabonio Mokyklą“, o patekusi į finalą, 65:78 pralaimėjo reguliariojo sezono nugalėtojams Mažeikių „Mažeikių“ krepšininkams. Tapusi NKL vicečempione, sportiniu principu Alytaus „Dzūkija“ į LKL lygą nepateko.
Šalpusnis
Pavadinimas kilęs iš lotynų kalbos žodžio tussis – kosulys ir agere – judintis. kairėje|miniatiūra|300x300px|Šaltpusnis prie Obelies upelio Vienintelė Lietuvoje auganti rūšis:
Šalpusnis - vaistinis augalas. Jo lapai vartojami kaip vaistas nuo kosulio.
Alytaus Dzūkija
Debiutas LKL
2013 m. vasarą NKL vicečempionė Alytaus „Dzūkija“ įsigijo Kauno „LSU-Baltų“ licenziją rungtyniauti LKL. „LSU-Baltai“, savo ruožtu, perėmė Palangos „Palanga“ klubo licenziją. Šiuo susitarimus patvirtinus LKL valdybai, Alytaus „Dzūkija“ įgijo teisę debiutuoti LKL.
Į LKL patekęs klubas paskyrė naują vyr. trenerį Mario Primoracą, ekipą paliko bemaž visi NKL vicečempionai, jų vietą klube užėmė nauji krepšininkai. Po trijų pralaimėjimų triuškinančiais skirtumais iš klubo buvo atleistas vyr. treneris, o į jo vietą stojo Mindaugas Lukošius. Sezono eigoje ekipą papildė klubo lyderiai: Giedrius Staniulis, Tomas Lekūnas ir iš Vilniaus „Lietuvos Ryto“ pasiskolintas Paulius Dambrauskas. Pirmąją pergalę LKL Alytaus klubas iškovojo ketvirtose rungtynėse, kuomet namų aikštelėje rezultatu 66:56 įveikė Šiaulių „Šiaulius“. Sezono metu viso buvo iškovota 11 pergalių ir patirti 23 pralaimėjimai. Vis tik keletas apmaudžių pralaimėjimų minimaliais skirtumais pagrindiniams varžovams dėl vietos atkrintamosiose varžybose – Kėdainių „Nevėžiui“ ir Panevėžio „Lietkabeliui“ – neleido klubui pakilti aukščiau priešpaskutinės – dešimtosios – turnyrinės lentelės vietos.
Antras sezonas
Antrasis sezonas susiklostė sėkmingiau. Pasistiprinęs Giedriumi Gustu, Artūru Jomantu ir Fiodoru Dmitrijevu bei vadovaujamas Andrejaus Urlepo, klubas reguliariajame sezone iškovojo 21 pergalę ir patyrė 19 pralaimėjimų. Turnyrinėje lentelėje užimta 6 vieta, tačiau ketvirtfinalyje rezultatu 1:3 nusileista Klaipėdos „Neptūno“ ekipai. Reguliariojo sezono metu Alytaus „Dzūkijos“ namų varžybas stebėjo ~1725 žiūrovai, daugiau sutraukdavo tik Kauno „Žalgirio“ ir Klaipėdos „Neptūno“ namų varžybos.
2014 m. RKL startavo klubo jaunimo komanda – Alytaus „SRC-Dzūkija“.
Nemije Starė
Nemije Starė  – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Rudkos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
These Days
These Days – šeštasis studijinis amerikiečių roko grupės Bon Jovi albumas, išleistas 1995 m. liepos 27 d.
Apie albumą
Albumas didesnio pasisekimo sulaukė tik Europoje ir Japonijoje. Jungtinės Karalystės albumų tope „These Days“ iš pirmosios vietos išstūmė Michael Jackson „HIStory“ ir ten išsilaikė keturias savaites. Keturi albumo singlai („This Ain’t a Love Song“, „Something for the Pain“, „Lie to Me“, „These Days“) JK albumų tope pasiekė aukščiausiąjį dešimtuką. 1995 m. britų žurnalas „Q“ „These Days“ skyrė antrąją vietą metų albumų top 50 rinkimuose.
Jungtinėse Valstijose susidomėjimo nesulaukė. Vienintelis singlas „This Ain’t a Love Song“ pasiekė Billboard Hot 100 top 20-tuką. Pats albumas debiutavo #9-oje Billboard 200 vietoje, tačiau greitai iš topo iškrito, JAV parduota tik virš 1 mln. kopijų.
Apdovanojimai
1995 m. Bon Jovi MTV Europos muzikos apdovanojimuose atsiėmė apdovanojimą už geriausią roko, o 1996 m. BRIT Awards už geriausią tarptautinę grupę.
„These Days Special Edition“
1996 m. albumas Europoje perleistas iš naujo, papildomai pridėtas CD su retomis ir anksčiau neišleistomis dainomis.
Ksenija Jaroševaitė
thumb|„Gulinti“, [[Jeruzalės skulptūrų sodas]] Ksenija Jaroševaitė (g. 1953 m. lapkričio 17 d. Kaune) – Lietuvos skulptorė.
Biografija
1977 m. baigė Lietuvos dailės institutą. Sukūrė skulptūrų interjerams ir atviroms erdvėms. Skulptūroms naudojamas medis, granitas, marmuras, bronza arba aliuminis. Pagrindinis vaizdavimo objektas – žmogus. Nuo devintojo dešimtmečio kuria religinės tematikos skulptūras – šventųjų, piligrimų atvaizdus. Figūrinę vaizduoseną derina su abstrakčiosios dailės stilistika. Kūriniai aptakių formų, subtilios modeliuotės, taikios, ramios, metafiziškos nuotaikos, juose kartais iškalti religinio turinio tekstai.
Nuo 1976 m. dalyvauja parodose, nuo 1978 m. – skulptūros simpoziumuose Lietuvoje ir užsienyje. Individualios parodos surengtos Vilniuje 1990 m., 1994 m., 2000 m., 2003 m., Ein Verede, Izraelis, 1998 m., Kaune 2003 m., Juodkrantėje 2004 m. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus.
Iliustravo, apipavidalino knygų (Klara Asyžietė: Laiškai, regula ir testamentas 1995 m.)
Kalno Grikštų senosios kapinės
Kalno Grikštų senosios kapinės, vadinamos Kapeliais, Maro kapinėmis, Marų kapinaitėmis, Senkapiais (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas –, senas vertybės kodas – L587) – neveikiančios kapinės pietinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Baubliuose (Žalgirio seniūnija), 0,35 km į vakarus nuo kelio , Minijos kairiajame krante.
Kapinės
Įrengtos upės slėnio terasos pakilumos keteroje, stačiakampio plano, pailgos šiaurės vakarų – pietryčių (šiaurės – pietų) kryptimi, 22 m ilgio ir 13 m pločio, apjuostos grioviu ir žemių pylimu. Pietvakarių pusėje pylimas sustiprintas akmenimis, o ties viduriu paliktas iki 2 m pločio tarpas įeiti.
Laidojimo žymių nėra. Pylimas suplokštėjęs, o griovys užslinkęs. Paviršius nelygus, žemėja į vakarus, apaugęs pušimis. Šiaurės vakarų pusėje stūkso nulūžusio medinio kryžiaus liekanos. Šiauriniame krašte stovi medinis kryžius su anotacine lentele: „Kalno Grikštų maro kapinės“.
Studijos užsienyje
thumb|Heidelbergo u. paskaita [[1988 m.]] thumb|[[Edinburgo universitetas]] thumb|[[Berlynas|Berlyno studentai 1976 m.]] thumb|[[Mančesterio universitetas|Mančesterio u. Campus]] thumb|[[Lundo universitetas (Švedija)]] thumb|[[1979 m. Daktaro disertaciją apgynusį vietnamietį sveikina Leipcigo profesorius (Sveikinimo kalboje patikinęs, kad jo kolegos iš VDR tvirtai stovi vietnamiečių liaudies pusėje „kovoje prieš Kinijos agresorius“)]] thumb|[[Kembridžo universitetas|Kembridžo u. Clare College ir King’s College Chapel]] thumb|[[Kopenhagos universitetas|Kopenhagos u. Hum. m. fak.]] thumb|[[Štutgartas|Štutgarto universiteto auditorija]] thumb|[[Oksfordo universitetas|Oksfordo u. Keble College]] thumb|[[Acheno technikos universitetas]] thumb|[[Heidelbergo universitetas|Heidelbergo studentai 1988 m.]] thumb|[[Latvijos universitetas (2007 m.)]]
Kalno Grikštų senosios kapinės
Kapinės
Teritorijos plotas – 395 m², perimetras – 81 metras.
Studijos užsienyje
thumb|Studentai paskaitos metu [[Heidelbergo universitetas|Heidelbergo universitete (1988 m.)]]
Kalno Grikštų senosios kapinės
Kapinės
0,1 km į šiaurės vakarus yra Kalno Grikštų II senovės gyvenvietė, o 0,57 km į šiaurę – kita priešistorinė gyvenvietė su kapinynu.
Istorija
Įrengtos XVIII a. Kalno Grikštų kaimo žemių pietvakariniame pakraštyje, ties riba su Baubliais. Vadinamos Maro kapinėmis, Marų kapinaitėmis, Senkapiais, Kapeliais.
Studijos užsienyje
Studijos užsienyje kitoje šalyje gali būti pagrindinės, papildomos, antrosios arba trečiosios pakopos (podiplominės, daktaro studijos). Studijos pagal mainų programas paprastai trunka 1-2 semestrus (pvz., ERASMUS). Ilgesnės – priklausomai nuo studijų, stipendijų programos, akademinės stažuotės trukmės. Kelių pakopų studijos trunka nuo 4 m. (3 m. bakalauro ir 1 m. magistro) iki 10 ir daugiau metų (įskaitant bakalauro, magistro ir daktaro studijų laikotarpį). Studijos užsienyje gali būti sudėtinė studijų programos dalis (privaloma arba pasirenkama, pvz., įvairios studentų mainų programos kaip SOCRATES ERASMUS ir kt.).
Kalno Grikštų senosios kapinės
Istorija
Mirusiuosius nuo XVIII a. pab. pradėjus laidoti Kartenos parapijos kapinėse, senosiose kapinėse iki XX a. vidurio be kunigo retsykiais buvę pakasami savižudžiai, nekrikštyti mirę kūdikiai, neatpažinti skenduoliai, 1917–1918 m. dizenterijos aukos.
Studijos užsienyje
Kai kuriose valstybėse pastebima didesnė dalinio studijavimo užsienyje tendencija. Pvz., 2006/07 m. m. žiemos semestrą maždaug 23 % vokiečių studentų studijavo užsienyje (iš jų – 30 % universitetų studentų ir 18 % aukštųjų profesinių mokyklų studentų, 2/3 studentų buvo Vakarų Europoje, visų pirma D. Britanijoje ir Prancūzijoje, 13 % Šiaurės Amerikoje, ir 10 % Rytų Europoje, daugiausia Lenkijoje ir Rusijoje).
Kalno Grikštų senosios kapinės
Istorija
Apie 1920 m. kapinės apjuostos grioviu ir pylimu, ant kurio buvo pastatyta statinių tvora. Jose stovėjo 2 aukšti ąžuoliniai kryžiai, o tarp jų – koplytėlė su šventųjų skulptūromis.
Studijos užsienyje
Veiksniai renkantis studijas užsienyje
Studijų trukmė bei motyvacija kiekvienu atveju skirtinga. Dalis (pvz., Vokietijos) studentų užsienyje praleidžia paprastai tik pusmetį, per kurį nesiekia kažkokių ypatingų rezultatų, sertifikatų, o patirtis vertinama dėl tarkultūrinės aplinkos ir komunikacijos. Studijos užsienyje pasirenkamos dėl įvairių priežasčių. Mokytis užsienyje gali paskatinti įvairūs veiksniai ir aplinkybės:
Finansiniai barjerai
Daugelyje užsienio valstybių studijos yra mokamos. Pvz., 2009–2010 m. m. kaina Didžiojoje Britanijoje – iki 3225 svarų sterlingų (~13 000 Lt). Vakarų valstybėse yra aukštas pragyvenimo lygis, todėl atitinkamai didelės ir pragyvenimo išlaidos. Todėl prieš studijas būtina pasirūpinti atitinkamo finansavimo šaltiniais (pvz., stipendija, paskola ar pan.).
Kalno Grikštų senosios kapinės
Istorija
Nuo XX a. vidurio kapinės nenaudojamos, apleistos, jose stovėję smulkiosios architektūros paminklai sunyko, XX a. pab. apsodintos pušaitėmis. Tikslinant kaimų ribas, 2016 m. kapinės pateko į Baublių teritoriją.
Studijos užsienyje
Užsienio kalbos reikalavimai
Norint įstoti į užsienio universitetą, reikia išlaikyti užsienio kalbos egzaminą (pvz., anglų kalbos testą IELTI, TOEFL, studijoms vokiečių kalba – TestDaF ir pan.). Įstoti gali būti sunku į prestižinius, taip pat tam tikrus (pvz., Anglijos) universitetus, ypač pirmaujančius (pavyzdžiui, Oksfordo ar Kingso).
Kalno Grikštų senosios kapinės
Istorija
1974 m. žvalgė Ignas Jablonskis, 1991 ir 2002 m. – Julius Kanarskas, 1995 m. – Kultūros paveldo centras (Loreta Kazlavickienė, Jadvyga Verksnienė), 2014 m. – Loreta Jatulionytė-Brezgienė (Kultūros paveldo centras). 1974, 1982, 1995 ir 2014 m. kartografuotos.
1997 m. įrašytos į nekilnojamųjų kultūros vertybių registro laidojimo vietų sąrašą (L587), 2005 m. pripažintos valstybės saugomu kultūros paveldo objektu. Regioninio reikšmingumo lygmens valstybės saugoma kultūros vertybė, turinti memorialinį vertingųjų savybių pobūdį.
Studijos užsienyje
Studijų išlaidos
Daugumoje užsienio valstybių studijos yra mokamos. Mokesčiai už mokslą užsieniečiams gali būti gerokai didesni nei vietiniams gyventojams (pvz., Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, jei užsieniečiui netaikomas abipusiškumo principas, kai ES narių piliečiai turi teisę studijuoti tokiomis pat sąlygomis kaip ir šalies piliečiai).
Be studijų rinkliavų taip pat prisideda pragyvenimo išlaidos.
Finansavimo šaltiniai
Finansavimo šaltiniai gali būti skirstomi į „vidinius“ bei „išorinius“. „Vidiniai“ – asmeninės lėšos, tėvų, artimųjų parama. „Išoriniai“ – įvairių organizacijų (fondų), valstybės, privačių asmenų parama (stipendijos), darbas, autorinė veikla, verslas, paskola. „Turtingose“, aukšto socialinio aprūpinimo valstybėse paramą studijoms užsienyje galima gauti iš valstybės (pvz., Vokietijoje – BAföG, Auslands-BAföG, Bildungskredit). Tai gali būti stipendijos, socialinė parama (pašalpa), studijų paskola (kreditas).
Stipendijos
Stipendijas skiria įvairios nacionalinės organizacijos. Tai fondai, privatūs asmenys (fiziniai arba jų rupės), nevyriausybinės organizacijos, įmonės, koncernai (pvz., Siemens). Kai kur stipendijas taip pat skiria pačios aukštosios mokyklos, kartais tarpininkauja fondams, atrenkant potencialius stipendiatus. Vokietijoje – žymiausias fondas – DAAD, JAV – Fulbright komisija. Be valstybinių subjektų stipendijas taip pat skiria tarptautinės organizacijos, pvz., Europos Sąjunga (ERASMUS programai), įvairios jų institucijos (pvz., JT šakinės organizacijos bei jų struktūros).
Paskola
Studijų paskolas (kreditus) teikia tiek viešieji asmenys (valstybė, viešieji fondai), tiek ir privatūs (pvz., bankai, kitos kredito įstaigos). Atitinkamos paskolos teikiamos paprastai su žemesnėmis palūkanomis nei komercinių paskolų atvejais. Dažnai tokį studijų finansavimo modelį skatina bei remia valstybė.
Darbas
Studijas finansuoti galima ir dirbant tiek pačioje aukštojoje mokykloje, pvz., pagalbiniu darbuotoju, mokslo darbuotoju, asistentu, tyrėju (JAV – vad. Graduate Assistantships), dirbant aukštos kvalifikacijos nereikalaujantį darbą (nesusijusį su mokslu, pvz., techninio aptarnavimo srityje, bibliotekoje ar kt.), tiek ir kitur.
Darbo, valstybės tarnybos galimybes ir sąlygas buvimo valstybėje reguliuoja įstatymai. Užsieniečių darbas ypač neakademinėje srityje gali būti ribojamas (pvz., kai kuriose [ES] valstybėse, kur pereinamieji laikotarpiai darbuotojams iš naujųjų ES valstybių narių taikomi iki 2011 m.).
Mainų programos
Užsienyje studijuojant pagal mainų programas, už studijas paprastai nereikia mokėti (kadangi nuo mokesčių atleisti yra susitarę atitinkamos mainų įstaigos, valstybės). Tačiau dažnai tokiu atveju nėra įgyjamas laipsnis (nėra išduodamas diplomas, sertifikatas). Tokių mainų programų nauda – užtikrintas akademinis statutas (kad asmuo bus priimtas studijuoti, turės studento statusą ir galės naudotis jo teikiamomis galimybės), finansavimas, organizacinė pagalba programos metu, konsultavimas, globa užsienio mokykloje (pvz., studentai tutoriai), mažiau biurokratinių kliūčių (pvz., dėl registracijos universitete, priėmimo į studijų programą, Užsieniečių tarnyboje, įrodinėjant buvimo užsienyje pagrindus, tikslus, finansavimą).
Akademinių rezultatų pripažinimas
Norint oficialiai dirbti pagal studijų kryptį nacionalinėse valstybinėse įstaigose, organizacijose, užsiimti valstybės reguliuojama veikla, profesija (kaip architektas, advokatas, auditorius), reikalinga, kad įgyta kvalifikacija būtų pripažinta. Paprasta ir skaidri studijų užsienyje vertinimo ir pripažinimo tvarka yra dėl studijų pagal „Erasmus“ programą (taip pat žr. ES Bolonijos procesas), įdiegus Europos kreditų perkėlimo sistemą ECTS.
Prieš studijas užsienyje svarbu įsitikinti, ar baigti kursai, studijų programos yra oficialiai pripažįstami visų pirma atitinkamoje valstybėje. Tam reikalinga, kad aukštoji mokykla (universitetas) būtų oficialiai pripažinta pagal atitinkamos valstybės įstatymus (jai turi būti suteiktas aukštosios mokyklos statusas), kad ji turėtų teisę vykdyti formaliojo švietimo (formaliojo ugdymo) programas, vykdyti studijas (pagal oficialiai pripažintas, akredituotas studijų programas).
Pažymėtina, jog studijos užsienyje gali būti vykdomos nelegaliai (kai švietimo įstaiga skelbiasi esanti aukštoji mokykla, neturėdama valstybės akreditacijos arba turėdama ją, vykdo studijas, tačiau kurių vykdyti ji neturi teisės). Valstybėje nesant teisinio reguliavimo dėl mokyklų statuso (pvz., kokiu atveju švietimo įstaiga turi teisę naudoti vardus „universitetas“, „institutas“, „akademija“, „kolegija“), atitinkamos „studijos“ gali būti laikoma švietimo veikla, tačiau dėl jos teisinės reikšmės, t. y. dėl oficialaus išsilavinimo pripažinimo, galimybių dirbti pagal specialybę gali kilti sunkumų. Todėl skatintina iš anksto domėtis pasirinktomis mokyklomis, universitetais bei jų vykdomomis studijų programomis, teirautis dėl jų vertinimo valstybinėse institucijose (užsienyje arba gyvenamojoje valstybėje).
Lietuvoje įvairiais studijų užsienyje klausimais konsultuoja bei su užsienyje įgytų kvalifikacijų vertinimo ir pripažinimo procedūros eiga bei kriterijais supažindina Studijų kokybės vertinimo centras (galimos tiek išankstinės konsultacijos, tiek ir vėlesnės, pvz., baigiant arba jau baigus studijas užsienyje).
Studijos Europoje
Studijos Europos Sąjungos valstybėse ES piliečiams prieinamiausios dėl finansavimo galimybių, akademinio pripažinimo sistemos, unifikuotų (B.A., M.A.) studijų, ES teisės nuostatų, palengvinančių įgytos kvalifikacijos pripažinimą bei įskaitymą ES narėse.
Studijos Vokietijoje
2007/08 m. m. Vokietijoje buvo 391 aukštoji mokykla: 104 universitetai, 184 profesinės aukštosios mokyklos, 52 menų (dailės, muzikos, teatro ir kino) aukštosios mokyklos, 6 pedagoginės aukštosios mokyklos, 14 bažnytinės ir filosofijos-teologijos aukštosios mokyklos, 31 viešojo administravimo aukštoji mokykla (Verwaltungsfachhochschule), kitokios aukštosios mokyklos.
Vokietijoje studijuoja beveik 2 mln. studentų (2008 m.), iš jų apie 1,3 mln. – universitetuose, kiti – kitose aukštosiose mokyklose. 2008 m. Vokietijoje studijavo apie 230 000 užsienio piliečių, iš jų – apie 1500 Lietuvos piliečių (2002/03 m.m. žiemos semestrą – 1 465 ). A. Eidinto duomenimis, 1944–1948 m. Vokietijos universitetuose apie 320 lietuvių baigė aukštąjį mokslą, apie 40 parašė disertacijas.
Vokietijoje studijos vyksta iš esmės vokiečių kalba. Taip pat galima atskiras (ypač magistro arba daktaro) studijų programas studijuoti anglų, prancūzų k., tam tikras programas – ir ispanų, italų, ar netgi rusų k. Užsienio kalbų žinioms įrodyti reikalingi kalbų testai – TestDaF, TOEFL ir kt.
Pagrindinė studijų Vokietijoje informacijos teikėja, programų koordinatorė – Vokietijos akademinių mainų tarnyba (DAAD). DAAD atstovai Lietuvoje koordinuoja stipendijų studijoms Vokietijoje skyrimą Lietuvos aukštųjų mokyklų studentams ir informuoja apie studijų ir mokslinių tyrimų atlikimo galimybes Vokietijoje.
Studijos Amerikoje
Studijas Šiaurės ir Pietų Amerikoje yra baigę nemažai lietuvių. Tai susiję tiek su emigracijos „bangomis“ praeityje, tiek su darbo galimybėmis, aukštu pragyvenimo lygiu JAV, Kanadoje, įvairiomis programomis, kuriose gali dalyvauti ir jaunimas iš Lietuvos ir kt.
Studijos Azijoje
Populiariausios Azijos valstybės, kuriose studijuoja lietuviai – Rusija, Japonija, Kinija (su jomis arba jų aukštosiosmis mokyklomis yra pasirašytos bendradarbiavimo sutartys).
Žvikai
Žvikai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Karsakiškio.
Dainius Šuliauskas
Dainius Šuliauskas (g. 1973 m. rugpjūčio 27 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, gynėjas.
Biografija
Daugiausia žaidė Žalgiris Vilnius klube, su kuriuo tapo Lietuvos čempionu. Žaidęs Lietuvos rinktinėje.
Škotijos futbolo varžybos 1928–1929 m.
Škotijos futbolo varžybos 1928–1929 m.
William Barton Rogers
Rodžersas mokėsi William ir Mary Kolegijoje ir vėliau ten pat nuo 1828 m. iki 1835 m. dirbo fizikos ir chemijos profesoriumi. Nuo 1835 m. Viljamas Virdžinijos universitete dirbo fizikos profesoriumi, iki kai 1853 m. atsistatydino dėl protesto. Kai Rodžeris buvo Filosofijos katedros vadovas Virdžinijos universitete, jis energingai gynė universiteto atsisakymą apdovanoti honoris causa (garbės) laipsniais Virdžinijos Įstatymų leidžiamojo organo darbuotojus. Jis atkakliai tęsė MIT įkūrimą ir tarnavo kaip MIT prezidentas nuo 1861 m. iki 1870.
Nors Rodžersas paliko postą dėl pablogėjusios sveikatos, bet prireikus jis sugrįžo į įstaigą 1878 m. ir dirbo iki 1881 m. Jis mirė, kai susmuko per MIT 1882 m. pradžios užduočių kalbą. Jo paskutiniai žodžiai buvo „bituminė anglis“.
Lipovas (Šipliškės valsčius)
Lipovas – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Šipliškės valsčiuje, Suvalkų apskrityje, Palenkės vaivadijoje.
Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.
Dumblė
Dumblė – upelis Kupiškio rajone ir seniūnijoje, Lėvens dešinysis intakas. 1,5 km ilgio Dumblė įteka į Kupiškio marias ties Drūlėnų kaimo ribomis.
Upėvardis kilęs nuo žodžio dumblas, dumblė („purvas, purvynė, drumzlės“).
Madeleine Albright
Madlena Korbel Olbrait (, tikrasis vardas – Marie Jana Korbelová, 1937 m. gegužės 15 d. – 2022 m. kovo 23 d. ) – Jungtinių Valstijų politikė, diplomatė, pirmoji moteris tapusi JAV valstybės sekretore.
Biografija
Gimė Prahoje žydų kilmės Čekoslovakijos diplomato, vėliau perėjusio į katalikybę, šeimoje. Antrojo pasaulinio karo metais Madlinos tėvai persikėlė į JAV; tėvas dėstė Denverio universitete. Po karo šeima grįžo į Čekoslovakiją, tėvas trumpai vėl dirbo diplomatinėje tarnyboje. 1948 m. tėvai persikėlė gyventi į JAV, kur dirbo The Denver Post dienraštyje. 1957 m. Madlina gavo JAV pilietybę. 1959 m. ji baigė politologijos studijas Wellesley koledže. Vėliau studijavo Kolumbijos universitete, kuriame apgynė magistro laipsnį ir daktaro disertaciją. Nuo 1972 m. pradėjo dirbti JAV demokratų partijoje. Nuo 1976 m. iki 1978 m. buvo JAV senatoriaus E. Muskie padėjėja teisiniais klausimais. 1978 m. pradėjo dirbti JAV prezidento Dž. Karterio administracijos Nacionalinio saugumo tarybos nare, atsakinga už ryšius su visuomene. Nuo 1982 m. iki 1993 m. dirbo Džordžtauno universiteto profesore, dėstė TSRS ir Rytų Europos politikos seminare, vadovavo JAV nacionalinės politikos centrui. 1992 m. paskirta JAV ambasadore prie Jungtinių Tautų. 1996 m. gruodžio 5 d. JAV prezidentas Bilas Klintonas ją paskyrė JAV valstybės sekretore. JAV Senatas patvirtino jos kandidatūrą vienbalsiai – 99-0. Madlina buvo prisaikdinta 1997 m. sausio 23 d. Šiose pareigose M. Albright buvo JAV pozicijų stiprinimo šalininkė. 2000 m. ji apsilankė Šiaurės Korėjoje, kur susitiko su Kim Čen Iru. Ji buvo Džordžtauno universiteto profesorė, dirbo JAV tarptautinių santykių tarybos direktorių valdyboje, įvairiuose JAV politikos tyrimų centruose.
Skrydis
Skrydžių rūšys: Skrydžiu vadinamas ir horizontalus ar kylantis judėjimas:
Suomijos futbolo varžybos 1995 m.
Suomijos futbolo varžybos 1995 m.
Skrydis
Panašus judėjimas vandenyje, kai sudaroma keliamoji jėga, irgi kartais vadinamas skridimu, nors paprastai tai vadinama plaukimu. Keliamąją jėgą vandenyje naudoja laivai su povandeniniais sparnais, jūriniai vėžliai, rykliai.
Visi horizontalūs skridimai yra veikiami gravitacijos (išimtis – skrydžiai toli nuo kosminių kūnų, kur gravitacija labai silpna), todėl daugelis skrydžių yra valdomi kritimai, kai keliamoji jėga panaikina ar viršija gravitacijos sukeliamą kritimą.
Paul Mauriat
Polis Moria (, 1927 m. kovo 4 d. Marselyje – 2006 m. lapkričio 3 d. Perpinjane) – prancūzų dirigentas, estradinio orkestro vadovas.
Biografija
Užaugo Marselyje, per Antrąjį pasaulinį karą vadovavo savo grupei. 1950 m. tapo muzikantų Charles Aznavour ir Maurice Chevalier vadybininku.
Bulvarinis skaitalas (1972 filmas)
Bulvarinis skaitalas – 1972 m. sukurtas komiškas nuotykių filmas, nufilmuotas Maltoje.
Turinys
Maiklas Kingas gyvena Romoje ir rašo pigius nuotykių romanus, vadinamus „pulp“. Kartą jis gauna keistą užsakymą – parašyti paslaptingos įžymybės biografiją. Suintriguotas jis vyksta į Maltą, kur viešbutyje susipažįsta su paslaptingu ponu Mileriu, prisistatančiu profesoriumi iš Anglijos. Kingas galvoja, kad šis yra jo kontaktinis asmuo, turintis jį suvesti su įžymybe, tačiau kitą rytą randa Milerį negyvą vonioje.
Manydamas, kad tikroji auka turėjo būti jis, Kongas atvyksta į salą, kur susitinka Gilbertą Prestoną: buvusią kino žvaigždę, dažniausiai vaidinusią nusikaltėlius ir gangsterius bei turėjusią pažinčių su tikrais nusikaltėliais realiame gyvenime. Dabar sergantis vėžiu, Prestonas nori, kad jo atminimas būtų įamžintas dar iki mirties.
Suorganizavęs didelę gimtadienio šventę, Prestonas netrukus joje pradeda krėsti pokštus kitiems susirinkusiems. Kuomet joje pasirodo kunigu apsirengęs vyras ir paleidžia kelis šūvius, visi galvoja, kad tai tik dalis spektaklio, todėl, Prestonui, mirus, žudikui pavyksta pasprukti.
Likęs be medžiagos knygai, Kingas tampa detektyvu, bandančiu išsiaiškinti žmogžudystę. Kadangi Prestonas ketino rašyti atsiminimus, jis galėjo spėti atskleisti kai kurias paslaptis rašytojui, todėl Kingas jaučia, kad sekančiu taikiniu gali tapti jis. Net kai jam galų gale pavyksta išsiaiškinti nusikaltimo užsakovą, dėl savo paties saugumo jis priverstas laikyti paslaptyje...
Podšosa
Podšosa  – kolonija Lenkijos rytuose, Palenkės Bialos valsčiuje, Palenkės Bialos apskrityje, Liublino vaivadijoje. Nuo XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Kasaris (sala)
thumb|right|250px|Salos pajūris Kasaris – penkta pagal dydį Estijai priklausanti sala Baltijos jūroje, esanti į pietus nuo Hyjumos salos, su kuria ją jungia du tiltai. Salos plotas sieka 19,3 km², kranto linija – 59 km, aukščiausias taškas virš jūros lygio – 15 m.
Sala jūroje iškilo maždaug prieš 3 000 metų. Pirmą kartą paminėta 1564 m. kaip Kaskesara. Priskiriama Kiainos valdai.
Saloje gyvena 300 žmonių. Yra keturios gyvenvietės: Esikiula (Esiküla), Tagukiula (Taguküla), Kasaris ir Orjaku. Saloje daugiausiai veši pievos, vietomis auga spygliuočių miškai bei kadagių sąžalynai.
Yra suomių-estų rašytojos Aino Kallas garbei įkurtas muziejus.
Kalninis avinas
Kalninis avinas (Ovis ammon) – laukinis porakanopių (Artiodactyla) žinduolių būrio dykaraginis gyvūnas. Paplitęs Centrinėje Azijoje (Himalajuose, Tibete, Altajuje).
Kalninis avinas yra didžiausia laukinė avis. Kūno aukštis – 120 cm, masė – 140 kg. Pamyre gyvenančio kalnų avino porūšio archaro aukštis yra 180 cm.
Gyvūno spalva skiriasi priklausomai nuo kiekvieno individo. Spalva gali būti nuo šviesiai gelsvos iki tamsiai pilkos-rudos. Snukis šviesesnis. Patinai turi balkšvą apykaklę ir nugaros keterą, bei 2 ragus, kurių ilgis gali siekti 190 cm. Ragai dažniausiai naudojami tarpusavio kovose. Patelės taip pat turi ragus, bet šie mažesni.
Porūšiai
Šiuo metu išskiriami 9 kalnų avino porūšiai :
Dienoraštis
Dienoraštis – chronologiniai asmens gyvenimo užrašai, kuriuose periodiškai fiksuojami dienos įvykiai, jausmai ir nurodoma kiekvieno įrašo data.
Istorija
Dienoraščiai išpopuliarėjo XVII a. Anglijoje. 1660 m. sausio 1 d. dienoraštį pradėjo rašyti Samuel Pepys (1633–1703) – anglų laivybos valdininkas. Savo kasdienį gyvenimą dienoraštyje jis fiksavo apie 10 metų. Šio dienoraščio apimtis – apie milijonas žodžių, jis neretai laikomas garsiausiu Jungtinės Karalystės dienoraščiu. Faktografiniai dienoraščiai (pavyzdžiui, XVIII a. jūrų keliauninko Dž Kuko) turi biografinio, istorinio, politinio, kultūrinio ar etnografinio dokumento vertę. Rašytojų dienoraščiai (V. Skoto, Stendalio, L. Tolstojaus, A. Baranausko, S. Nėries) dažniausiai pasižymi intymumu, vaizdingu stiliumi.
Dienoraščio forma nuo sentimentalizmo laikų vartojama grožinėje prozoje (L. Sterno „Sentimentali kelionė“, M. Lermontovo „Mūsų laikų herojaus“ skyrius Pečiorino dienoraštis, Šatrijos Raganos „Viktutė“).
Tinklaraštis
Tinklaraštis – chronologiniai asmens įrašai žiniatinklyje; interneto dienoraštis. Dauguma yra tekstiniai, tačiau gali būti ir nuotraukų tinklaraštis („fotoblogas“ arba „flogas“), vaizdaraštis („vlogas“, t. y. video tinklaraštis).
Jomantai (Šilutė)
Jomantai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarus nuo Švėkšnos, prie buvusios Mažosios Lietuvos ribos; kaimo pietiniame pakraštyje teka Telšina (Ašvos deš. intakas), pietvakariniame – Ašva (Veiviržo kair. intakas), šiauriniame – Greižena (Ašvos deš. intakas); iš rytų prieina Kalkiškės, iš šiaurės – Bilviečio, iš vakarų – Parubežio miškai; per kaimą eina vietinės reikšmės kelias Inkakliai–Vilkyčiai.
Vienkieminio tipo Jomantų kaimas ribojasi su Pavilnučio, Jurgaičių, ir Pocių kaimais.
Kaime yra pirtis, senosios kaimo (maro) kapinės; pietvakariuose, už kaimo ribos yra Jomantų piliakalnis.
Istorija
Jomantų kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 9 šeimos. 1695 m. kaime gyveno 17 šeimų. Jomantų kaimas pažimėtas 1735 m. J. F. Betgenat’o „Prūsų Lietuva“ žemėlapyje. 1936 m. kaime buvo 15 ūkių, turėjo 255 ha žemės – stambiausias – 40 ha; 10 ūkių – po 20 ha. Prieš antrą pasaulinį karą Jomantų kaimas iškeltas į vienkiemius. Kaimo žemė nuo 1950 m. priklausė „Tarybų Lietuvos“ kolūkiui, o jį 1959 m. perorganizavus – „Ašvos“ tarybiniam ūkiui (iki 1992 m.). 1976–1990 m. kaimo šiaurės vakarų pakraštyje buvo didelis aptvaras, kuriame ganėsi apie 50 danielių ir virš 20 muflonų.
Žymūs žmonės
Jomantų kaime gimė:
Dvynių paradoksas
„Dvynių paradoksas“ pirmą kartą buvo paminėtas 1911 metais Paulo Langevino sugalvotame mintiniame specialiosios reliatyvumo teorijos uždavinyje: vienas iš dviejų dvynių iškeliauja į ilgą kosminę kelionę su raketa, kuri skrieja greičiu, artimu šviesos greičiui. Kitas dvynys lieka Žemėje. Kai keliautojas sugrįžta, jis yra jaunesnis už dvynį, kuris nekeliavo. Kyla natūralus klausimas, kodėl lėčiau seno brolis, išskridęs į kosmosą, jei antrasis brolis, stebėdamas pirmąjį, irgi gali teigti, kad judėjo pirmojo atžvilgiu?
Pavyzdys
Kosminis laivas skrenda iš Žemės į artimiausią žvaigždžių sistemą, kuri yra už d = 4,45 šviesmečių, greičiu v = 0,866 c (86,6 % šviesos greičio). Visa kelionė užtruks metus Žemės laiku. (t. y. visi likę Žemėj bus 10,28 metus vyresni, kai laivas grįš). Galima atmesti Žemės sukimosi aplink savo ašį ir Saulę įtaką, kadangi tai vyksta greičiais, daug mažesniais nei šviesos greitis. Taigi keliautojams judantiems jau minėtu greičiu laikas eis karto lėčiau (Lorenco daugiklis), nei Žemėje likusiems. Šiuo atveju ir keliautojai turėtų būti tik 0,5×10,28 = 5,14 metais pasenę.
Laivo įgula apskaičiuos kiek jiem užtruks kelionė. Jie skaičiuos sistemoje, susijusioje su kosminiu laivu, t. y. judančios greičiu v = 0,866 c Žemės ir žvaigždžių sistemos atžvilgiu. Pagal reliatyvumo teoriją atstumas tarp Žemės ir žvaigždžių sistemos sutrumpės iki = 2,23 šviesmečių, kelionei pirmyn ir atgal. Kiekviena kelionės pusė užtruks 2,23/v = 2,57 metus, taigi viso 2×2,57 = 5.14 metus. Laivo įgula sugrįš namo pasenusi 5,14 metus.
Jei dvyniai gims tą pačią dieną kai kosminis laivas išskrenda ir vienas iš jų išskris, o kitas liks, tai sugrįžus keliautojams keliavęs dvynys bus 5,14 metų amžiaus, o likęs 10,28 metų. Šios išvados buvo padarytos remiantis Einšteino specialiąja reliatyvumo teorija.
Paradokso sprendimas
Iš tikrųjų Žemė ir kosminis laivas nėra simetriškai susiję. Žemė visos kelionės laiku yra vienoje tam tikroje būsenoje, o kosminis laivas yra trijose: tolsta nuo Žemės, daro posūkį ir grįžta. Pasireiškia reliatyvistinis Doplerio efektas, todėl laivo įgula negali apskaičiuoti kelionės trukmės pavyzdyje pateiktu būdu.
Levutė Staniuvienė
Levutė Staniuvienė (g. 1958 m. rugsėjo 20 d. Večiuose, Skuodo raj.) – Lietuvos ir Skuodo rajono politinė bei visuomenės veikėja.
Ptakai (reikšmės)
Ptakais vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:
Levutė Staniuvienė
Biografija
1974 m. baigė Lenkimų vidurinės mokyklos 8 klases, 1978 m. baigė Klaipėdos Antano Venclovos pedagoginės mokyklos Ikimokyklinio auklėjimo skyrių. 1986 m. baigė Šiaulių pedagoginio instituto Klaipėdos pedagoginį fakultetą, pedagogikos – psichologijos dėstytoja, ikimokyklinio auklėjimo metodininkė. 2006 m. Kauno technologijos universitete baigė viešąjį administravimą
1979 m. lopšelio – darželio „Saulutė“ auklėtoja, 1986 m. Skuodo 2-os vidurinės mokyklos pradinių klasių mokytoja, po darželio „Žilvitis“ reorganizacijos – Skuodo pradinės mokyklos mokytoja, LR Seimo nario Jurgio Razmos padėjėja. Nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės mero pavaduotoja.
Nuo 1994 m. Krikščionių demokratų partijos narė, Moterų katalikių draugijos pirmininkė, 2006 m. Tėvynės sąjungos Skuodo rajono skyriaus narė.
2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narė.
Skuodo Žemaičių teatro aktorė. Sutuoktinis Remigijus, vaikai Modesta, Roberta, Vytautė. .
Gediminas Vagnorius
thumb|230px|[[Bendrieji talonai („vagnorkės“)]]
Gediminas Vagnorius (g. 1957 m. birželio 10 d. Vilkaičiuose, Plungės rajonas) – Lietuvos ekonomistas, politinis bei visuomenės veikėjas, signataras.
Biografija
1975 m. baigė Telšių 4-ąją vidurinę mokyklą, 1980 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto Statybos ekonomikos fakultetą. 1987 m. LSSR MA Ekonomikos institute apgynė ekonomikos mokslų kandidato disertaciją tema „Ūkinių sprendimų priėmimo ekonominių svertų derinimo būdai“. 1988–1990 m. LSSR MA Ekonomikos instituto vyresnysis mokslinis bendradarbis.
Dumblys (upė)
Dumblys – upelis Kupiškio rajone ir seniūnijoje, Didžprūdžio dešinysis intakas, į jį įteka ties Dumbliūnais.
Gediminas Vagnorius
Biografija
1990 m. išrinktas į Aukščiausiąją Tarybą. Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo akto signataras. Nuo 1991 m. Lito komiteto narys. 1991–1992 m. ir 1996–1999 m. ministras pirmininkas III ir VIII Vyriausybėse. 1992–2004 m. LR Seimo narys. 2004 m., 2008 m., 2015 m. ir 2016 m. nesėkmingai kandidatavo į LR Seimo narius, 2004 m. ir 2009 m. į Europos Parlamentą.
1993–1999 m. Tėvynės Sąjungos (Lietuvos konservatorių) Valdybos pirmininkas. 2000 m. balandžio 3 d. už nuolatinę Andriaus Kubiliaus vyriausybės kritiką pašalintas iš partijos, tapo naujai įkurtos Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos pirmininku. 2004 m. šiai kartu su Jaunųjų krikščionių demokratų lyga susijungus į Krikščionių konservatorių socialinę sąjungą, tapo pastarosios pirmininku. 2010 m. sausio 23 d. susijungus Krikščionių konservatorių socialinei sąjungai ir Lietuvos krikščioniškosios demokratijos partijai su Seimo frakcija „Viena Lietuva“, išrinktas naujos Krikščionių partijos pirmininku. Aktyvus Visagino AE priešininkas.
2013–2017 m. Darbo partijos vicepirmininkas.
Monizmas (reikšmės)
Žodis monizmas gali reikšti:
Nemije Zombkai
Nemije Zombkai  – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Rudkos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Iidzuka
Iidzuka  – miestas, įsikūręs prie Honamio ir Ongos upių santakų, centrinėje Fukuokos prefektūros dalyje, Japonijoje. 131,4 tūkst. gyventojų (2008 m.)
Miesto simboliai
Oficiali miesto gėlė – kosmėja, medis – kamparinis cinamonas.
Protėjas
Protėjo mitas
Odisėjoje Protėjas vaizduojamas protingu, senu ir gebančiu keisti pavidalą jūros dievu, kuris gyvenęs smėlėtoje Faro saloje, Nilo deltoje, kaip ruonių piemuo (Odisėja 4:412). Fare jis sveikino keliaujantį jaunąjį dievą Dionisą. (Daug vėliau šioje saloje pastatytas Aleksandrijos švyturys, vienas iš septynių pasaulio stebuklų.)
Odisėjoje, Menelajas pasakoja Telemachui, kad grįždamas iš Trojos karo jis iš Protėjo dukters sužinojo, kad jei jis pagautų jos tėvą, tai galėtų priversti atskleisti, kurį iš dievų jis įžeidė ir kaip pasiekti jo malonės ir grįžti namo. Protėjas pasirodė iš jūros, norėdamas pamiegoti savo ruonių kolonijoje, bet Menelajui pavyko jį sučiupti, nors Protėjas ir pasivertinėjo liūtu, gyvate, leopardu, kiaule ir net vandeniu bei medžiu. Tuomet Protėjas atsakė jam į klausimus, papasakodamas Menelajui, kad jo brolis Agamemnonas buvo nužudytas. Grįžtant namo, Ajakso laivas sudužo ir jis žuvo, o Odisėjas įstrigo Kalipsės saloje.
Kita istorija pasakoja, kad vieną kartą Aristėjo, Apolono sūnaus, bitės išmirė nuo ligos. Aristėjas kreipėsi į savo motiną Kirenę pagalbos; jis jam pasakė, kad Protėjas galėtų Aristėjui pasakyti kaip išvengti tokios nelaimės, bet tai padarys tik priverstas. Aristėjas turįs pagauti Protėją ir laikyti, nepaisant kokią formą jis įgytų. Kai Aristėjas taip padarė, Protėjas galų gale nusileido ir pasakė jam, kad paaukotų 12 gyvūnų dievams, paliktų aukų kūnus aukojimo vietoje ir grįžtų po trijų dienų. Kai Aristėjas grįžo po trijų dienų, rado bičių spiečių, kurį pasiėmė. Nuo to laiko bitės nemirė nuo ligų.
Tarp Protėjo vaikų buvo Eidotėja, kurią suviliojo Menelajus bei Poligonas ir Telegonas, kurie metė iššūkį Herakliui, buvo nugalėti ir nužudyti.
Karalius
Karalius Protėjas apkaltinta Belerofoną bandymu suvylioti jo žmoną ir ištremia į jo žento karaliaus Jobato valdomą Lykiją. Protėjas norėjo užmušti Belerofontą, bet Jobatas bijojo supykdyti dievus, todėl paskyrė Belerofontui neįvykdomą užduotį. Jam reikėjo užmušti ugnimi alsuojančią pabaisą Chimera.
Alternatyvi istorijos versija apie Belerofonto užduoties paskyrimą. Protėjas nusiuntė Jobatui laišką, kuriame prašo užmušti Belerofontą. Lykija tuo metu buvo siaubiama maro ir karalius nenorėdamas karo paskyrė jam neįvykdomą užduoti užmušti Chimerą.
Lėkiškė
Lėkiškė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Mažonų, dešiniajame Šunijos krante. Stovi 46 metrų aukščio priešgaisrinis bokštas, skirtas pastebėti miškų gaisrus.
Tarptautinė organizacija
200px|right|thumb|[[JTO – universali, didžiausia tarptautinė organizacija]] Tarptautinė organizacija – organizacija, įsteigta tarptautine sutartimi ar kitu tarptautinės teisės reglamentuojamu aktu ir turinti savo tarptautinį teisinį subjektiškumą; be valstybių tarptautinės organizacijos nariais gali būti ir kiti dariniai (JT TT komisijos 2004-2006 m. Tarptautinių organizacijų atsakomybės straipsnių projekto 2 straipsnis).
Rūšys
Tarptautinė tarpvalstybinė organizacija – tarptautine sutartimi įsteigta organizacija; tarptautinės teisės subjektas. Tarptautinės teisės moksle tarptautinėmis organizacijomis paprastai vadinamos tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos, neapimant tarptautinių nevyriausybinių organizacijų.
Pagal organizacijos atvirumą skirstomos:
Pagal geografinę veiklos sferą ir narystės ypatumus:
Orlaivis
Orlaivis – kiekvienas aparatas (mašina), kuris atmosferoje laikosi dėl sąveikos su oru, bet ne dėl oro atoveikio nuo žemės paviršiaus. Būna įvairių rūšių orlaiviai: lengvesni už orą (aerostatai, pagrįsti Archimedo dėsniu), sunkesni už orą (lėktuvai, sraigtasparniai, malūnsparniai ir kiti.), pilotuojami ir nepilotuojami.
Ilgą laiką terminas orlaivis buvo naudojamas tik lengvesniems už orą aparatams (aerostatams), skrendantiems dėl Archimedo jėgos veikimo, tačiau dabar naudojamas platesne prasme.
Orlaiviai gali būti skirstomi pagal įvairius kriterijus (kilimo būdas, varomasis būdas, paskirtis ir kt.).
Istorija
Pirmieji žmogaus sukurtų orlaivių skrydžiai skaičiuoja kelių šimtų metų istoriją, tačiau sėkmingus pakilimus ir saugius nusileidimus įvykdė karšto oro balionai XVIII a.
Orlaivių istorija įprastai skirstoma į 5 laikotarpius:
Kilimo būdai
Orlaiviai vienas nuo kito gali skirtis pagal kilimo būdą.
Lengvesni už orą – aerostatai
Aerostatai yra lengvesni už orą skraidymo aparatai, pakilimui naudojantys Archimedo dėsnį. Būna dviejų rūšių aerostatai: nevaldomieji (dažniausiai – įvairūs karšto oro ar lengvesnių už orą dujų balionai) ir valdomieji (dažniausiai – dirižabliai).
Pirmasis karšto oro balionas Kongming žibintas buvo sukurtas Kinijoje apie III a. pr. m. e. Šie žibintai buvo naudojami įvairiuose kultūriniuose renginiuose. Tai buvo vos antrasis skraidantis aparatas po aitvarų, kurie buvo sukurti daugiau nei prieš 2000 metų.
Yra trys pagrindiniai balionų tipai:
Sunkesni už orą
Sunkesni už orą orlaiviai, kaip lėktuvai, turi surasti kaip spausti orą ar dujas žemyn, taip keldami orlaivį aukštyn (pagal Niutono judėjimo dėsnį). Yra du būdai, kaip sukelti judėjimo keliamąją galią – naudojantis aerodinamika ir variklių sukeliama jėga.
Pats populiariausias orlaivio išlaikymo ore būdas yra sparnai. Šiuo atveju oras skrodžia po sparnu ir kelia orlaivį. Taip pat naudojamas ir besisukančių sraigtų būdas (sraigtasparnių ir malūnsparnių).
Pirmasis sunkesnio už orą sparnų tipo orlaivis buvo sklandytuvas. Pirmąjį sėkmingą skrydį šiuo aparatu 1853 m. atliko George Cayley.
Besisukančius sraigtus kilimo jėgai sukelti naudoja tokie orlaiviai kaip sraigtasparniai ar malūnsparniai. Sraigtasparnio keliamąją ir į priekį varančiąją jėgą sukuria vieno ar kelių variklių sukamu vienu ar keliais sraigtais. Tuo tarpu malūnsparnio viršutinis sraigtas, skirtingai nei sraigtasparnio, nėra varomas variklio, jį įsuka judantis oro srautas. Malūnsparniui stumiamąją jėgą suteikia orlaivio gale arba priekyje esantis, variklio varomas propeleris.
Pagal greitį
thumb|Greičiausias karinis orlaivis [[Lockheed SR-71 Blackbird.]] Greičiausias kada nors sukurtas orlaivis buvo viršgarsinis NASA X-43 lėktuvas. 2004 m. jis pasiekė 9,6 M (apie 11850 km/val) greitį.
Greičiausias gamintas sparnų tipo orlaivis ir greičiausias skalndytuvas buvo Space Shuttle erdvėlaivis. Grįždamas į Žemę jis sklendė 25 M greičiu.
Greičiausias karinis orlaivis buvo Lockheed SR-71 Blackbird, naudotas iki 1998 m. Jis galėjo pasiekti 3,3 M greitį.
Greičiausias keleivinis lėktuvas buvo 1968 m. sukurtas Tupolev Tu-144, galėjęs pasiekti M 2,35 (2587 km/val) greitį.
Greičiausias šiuo metu naudojamas civilinis keleivinis lėktuvas yra Cessna Citation X, galintis pasiekti 0,935 M greitį.
Greičiausias šiuo metu naudojamas keleivinis laineris yra Boeing 747. Jis pasiekia 0,885 M greitį.
Taramas
left|120px
Smolne Piecė
Smolne Piecė  – kolonija Lenkijos rytuose, Palenkės Bialos valsčiuje, Palenkės Bialos apskrityje, Liublino vaivadijoje. Nuo XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Taramas
Taramas – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 4 km į vakarus nuo Ignalinos, Palūšės miške. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 0,59 km, plotis 0,16 km. Altitudė 139,5 m. Krantai aukšti, apaugę mišku, tik rytinis krantas žemas ir pelkėtas. Vakaruose išteka Dumblynės upelis į Dringykščio ežerą (Žeimenos upės baseinas). Šiaurvakarine pakrante eina kelias.
Ežerėvardis Tãramas (arba Taramà), kildinamas iš senos indoeuropietiškos šaknies *ter-, *tor- („greitas, stiprus, miklus“).
Ruslana
Ruslana (pilnas vardas – Ruslana Lyžyčko, ; g. 1973 m. gegužės 24 d.) – Ukrainos atlikėja, išgarsėjusi po pergalės 2004 m. Eurovizijos dainų konkurse.
2004: "Eurovizijos" pergalė
Nacionalinis Ukrainos transliuotojas NTU uždaru būdu pasirinko Ruslana atstovauti Ukrainai 2004 m. "Eurovizijos" dainų konkurse. Prieš konkursą ji buvo viena iš favoričių laimėti. Eurovizijoje ji atliko dainą "Wild Dances" ir laimėjo konkursą surinkdama 280 taškų.
Juciūnų koplyčia
miniatiūra|250px|right|Varpinė
Juciūnų koplyčia – medinė koplyčia Kėdainių rajone, Pelėdnagių seniūnijoje, Juciūnuose, 1,3 km į pietus nuo kelio. Koplyčia su varpine stūkso kaimo kapinėse, suremontuota. Priklauso Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapijai, ją aptarnauja Žeimių bažnyčios klebonas.
Koplyčia yra vietinės reikšmės kultūros paveldo objektas, įrašytas į Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registrą (unik. kodas ), turintis architektūrinę ir sakralinę vertę. Pastatyta XIX a. pradžioje. Kartu su varpine priklauso Juciūnų kapinių statinių kompleksui (unik. kodas ).
Koplyčia yra veikianti. Ji itin atgyja liepos pabaigoje – per titulinius Šv. Onos atlaidus. Tada į ją suguža ne tik vietiniai juciūniškiai, bet ir aplinkinių kaimų gyventojai. Šv. Mišios Juciūnuose aukojamos ir per visas didžiąsias bažnytines šventes.
Istorija
Kalbama, kad koplyčią dvarininkai statė kunigystę pasirinkusiam sūnui – tam, kad šis, parvykęs namo, turėtų kur pasimelsti. A. Vieličkiui kaip fundatoriui koplyčios sienoje įtaisyta speciali lenta su įrašu lenkų kalba.