cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Romualdas Augūnas
Biografija
Vienas pirmųjų Lietuvos alpinistų. 1958 m. kartu su Lietuvos komanda įkopė į Elbrusą. 1964 m. vadovavo Lietuvos alpinistų komandai, kuri įkopė į 6080 m aukščio Pamyro viršukalnę (Tadžikija) ir pavadino ją Lietuvos viršūnės vardu. Taip pat dalyvavo kopiant į Čiurlionio viršūnę ir Donelaičio viršūnę, 1969 m. įveikė Žalgirio viršūnę. 1979 m. Tian Šanio kalnuose pavadino viršūnę Nemuno viršūnės vardu. Alpinizmo instruktorius. Daugelio straipsnių apie alpinizmą autorius.
Lygumų pagrindinė mokykla (Marijampolė)
Marijampolės savivaldybės Lygumų pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Marijampolės savivaldybėje, Gavaltuvoje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290376730. Steigėjas Marijampolės savivaldybės taryba.
Istorija
Mokyklos pastatas pastatytas tuo metu buvusio Kapsuko rajono Lygumų kolūkio centre, Gavaltuvos kaime. Atidarymas vyko 1965 metų rugsėjo pabaigoje (gal spalio pradžioje). Mokyklai buvo suteiktas Lygumu aštuonmetes mokyklos vardas. Direktorė buvo Salomėja Tamošaitienė. Iki šios mokyklos atidarymo - tuometinio Lygumų kolūkio darbuotojų bei aplinkinių kaimų vaikai mokėsi Čystos Būdos aštuonmetėje mokykloje. Mokykla,sunkiai talpino besimokančius, buvo sudaryta iš dviejų medinių pastatų, kurie netgi buvo išsidėstyti skirtingose kaimo keliuko pusėse, palyginus toli nuo kolūkio gyvenvietės bei pagrindinio kelio. Mokinių skaičius tikrai buvo nemažas - klasėje vidutiniškai buvo po 14-17 mokinių. Naujai atidarytoje mokykloje dirbo šie mokytojai - B. Raibikis,J. Šmotienė, M. Krunkauskaitė, J. Valasevičius, Langaitienė, Krunkaitienė ir kt.
2010-09-01 duomenimis mokykloje mokėsi 51 ugdytinis, suformuota 4 klasių komplektai, iš jų 4 jungtinių klasių komplektai ir priešmokyklinio (integruojant ikimokyklinukus) ugdymo grupė.
Baigusių pradinio ugdymo programą ugdytinių mokymas tęsiamas pagal pagrindinio ugdymo programą. 2009 – 2010 m.m. pradinio ugdymo programą baigė 5 mokiniai, 4 mokiniai įgijo pradinį išsilavinimą, jiems išduoti pradinio išsilavinimo pažymėjimai, 1 mokinė buvo mokoma pagal specialiąją programą, jai išduota pradinio ugdymo pažymėjimas.
2009-2010 m.m. dešimtoje klasėje mokėsi 8 mokiniai. Pagrindinį išsilavinimą įgijo 8 mokiniai, jiems išduoti pagrindinio išsilavinimo pažymėjimai, pagrindinį išsilavinimą mokiniai įgijo 100 %.
Nuo 2010 m. rugsėjo 1 d., vykdant Marijampolės savivaldybės švietimo įstaigų tinklo pertvarkos 2005-2012 metų bendrąjį  planą, įvykdyta vidaus struktūros pertvarka mokykloje- nutrauktas pagrindinio ugdymo programos II dalies vykdymas. Mokykloje neformuotos 9 ir 10 klasės. Lyginant su 2009 m. mokinių skaičius mažėjo neženkliai, kadangi net nesuformavus 9 ir 10 klasių jis beveik nekito (2009-2010 m.m. suformavus 10 klasę, mokykloje mokėsi 57 mokiniai, o 2010 m. rugsėjo 1 d. neformuojant 9 ir 10 klasių, mokykloje mokėsi 51 mokinys).
2012 m. mokykla uždaryta.
Dead Star/In Your World
„Dead Star“ ir „In Your World“ – Anglijos roko grupės „Muse“ dainos iš jų rinkinio „Hullabaloo Soundtrack“. Dainos buvo išleistos kaip dvigubas EP albumas.
Paprastasis varputis
Paprastasis varputis (Elytrigia repens, sin. Agropyron repens) – miglinių (Poaceae) šeimos piktžolė.
Tai daugiametis, apie 50-120 cm, šakniastiebiais plintantis augalas, kurį sunku išnaikinti. Jis gerokai nualina dirvą, padeda plisti kai kurioms kultūrinių augalų ligoms, tačiau užliejamose pievose yra geras pašarinis augalas.
Žydi birželio – liepos mėn. Plinta sėklomis ir šakniastiebiais, kurie dirvoje įsišaknija ir iš jų išauga nauji augalai.
Auga pievose, laukuose, dirvose. Liaudies medicinoje iš varpučių šakniastiebių verdama arbata šlapimo pūslės ligoms gydyti. thumb|250px|left|Žiedynas
Butano demografija
thumb|right|350px|Butano gyventojai thumb|right|350px|Gyventojų kitimas 1961–2003 m. Per šį laikotarpį gyventojų skaičius padidėjo pustrečio. Grafike gyventojų skaičius yra pateikiamas tūkstančiais.
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie Butano demografiją.
Gyventojų skaičius: 716 896 (2012 m. apskaičiavimai)
Struktūra pagal amžių:
Gyventojų amžiaus mediana:
Gimstamumas: 18,75 gimimų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)
Mirtingumas: 6,99 mirčių/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)
Migracijos indeksas: 0 migrantų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)
Urbanizacija:
Lyčių pasiskirstymas:
Kūdikių mirtingumas:
Vidutinė gyvenimo trukmė:
AIDS/ŽIV:
15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas:
15–24 m. amžiaus gyventojų nedarbo lygis:
Religijos:
Etninės grupės:
Jedžiotai
Jedžiotai – kaimas šiaurinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Aleksandrijos. Saugomas Mediškių ąžuolas.
Etimologija
Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Jedžiotas daugiskaitinės formos. Rašytiniuose šaltiniuose lenkiškai rašomas Ejdziuty, rusiškai – Эйдзяты.
Istorija
Kaime rastas akmens kirvis siaurėjančia pentimi liudija, kad pirmieji gyventojai jame pasirodė I tūkstantmetyje pr. m. e., o I m. e. tūkstantmetyje ir II tūkstantmečio pradžioje jie gyveno Luobos pakrantėje įrengtame piliakalnyje. Dar viena bendruomenė IX – XIII a. buvo įsikūrusi kaimo šiaurės vakariniame pakraštyje atviroje gyvenvietėje, įrengtoje prie pelkėjančio ežerėlio.
Manoma, kad Jedžiotų piliakalnyje stovėjo kuršių Luobos pilis, minima 1253 m. Kuršo vyskupo Henriko rašte Livonijos ordino magistrui dėl nukariautų pietinių kuršių žemių dalybų.
Jedžiotų kaimas susiformavo po 1566 m. pravestos valakų reformos. 1846 m. jame buvo 36 dūmai, kurių šeimininkai buvo katalikai, priklausę Ylakių parapijai.
XIX a. kaime buvo du to paties pavadinimo – Jedžiotų (Эйдзяты) užusieniai – vienkieminės gyvenvietės, įsikūrusios plėšininėse žemėse (ganyklose, miške), už valakais išskirstytų sklypų. Kaimas su užusieniais sudarė vieną Jedžiotų bendruomenę, priklausančią Aleksandrijos seniūnijai. 1870 m. 137 Jedžiotų valstiečiai atlikinėjo valstybiniame dvare atodirbio prievolę už po baudžiavos panaikinimo gautus žemės sklypus.
1920 m. atidaryta pradžios mokykla. Per Lietuvos žemės reformą valakinis-gatvinis kaimas išskaidytas į vienkieminius ūkius.
Pokariu žuvo Jedžiotų gyventojo Bernio šeima, dalis gyventojų buvo ištremta į Sibirą. Kaimo apylinkėse 1945–1953 m. veikė Alkos rinktinės partizanai.
Kultūros paveldas
thumb|Paminklas partizanams Vaitkams
Šilininkai (Pilkalnio apskritis)
Šilininkai arba Chlebnikovas – (, nuo 1938 m. Ebertann, 1945–1946 m., nuo 1946 m. Хлебниково) – kaimas Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, Krasnoznamensko municipaliniame rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Krasnoznamensko miesto gyvenvietėje, 2 km į pietvakarius nuo Lazdynų, Užbalių girios pietrytiniame pakraštyje.
Istorija
dešinėje|miniatiūra|260px|Šilininkų kaimo bendruomenė 1927 m. Buvo vienas senesnių Pilkalnio apskrities kaimų. Šilininkai (Schilnigk) su 6 činšininkais pirmąkart paminėti 1539 m. 1637 m. kaimas praplėstas kulmiškių valstiečių sodybomis. 1785 m. Šilininkai buvo mišrusis (kulmiškių ir baudžiauninkų) kaimas su 16 ugniakurų (gyvenamųjų pastatų), 1823 m. – kaimas su 43 gyventojais. 1854 m. Šilininkuose buvo 30 gyvenamųjų pastatų ir 200 gyventojų.
Apylinkė
Iki 2008 m. kaimas buvo Chlebnikovo apylinkės centras. Chlebnikovo apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:
Žymūs žmonės
Nuo 1877 m. Šilininkuose gyveno vokiškai rašiusi poetė Johanna Ambrosius-Voigt, nuo 1885 m. dirbo mokytojas, poetas Jerkmonas Penčiukas. Šilininkuose dažnai apsistodavo Mažosios Lietuvos veikėjas, poetas Jurgis Zauerveinas.
Mažuliai
Mažuliai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pakalniškių.
Stanislovas Giedraitis
Stanislovas Giedraitis (g. 1947 m. sausio 6 d. Pavaškuonyje, Molėtų rajonas) – sovietinis partinis veikėjas.
Biografija
Tėvas Antanas Giedraitis – Lietuvos kariuomenės savanoris, apdovanotas Vyčio kryžiaus ordinu ir Lietuvos kariuomenės kūrėjo medaliu.
Dirbo Alytaus rajono „Volungės“ kolūkio zootechniku. Nuo 1968 m. SSKP narys. 1969–1977 m. Alytaus rajono „Dainavos“ kolūkio pirmininkas.
1977–1982 m. Alytaus rajono Vykdomojo komiteto pirmininkas. 1982–1988 m. LKP Mažeikių rajono komiteto I sekretorius. 1985–1990 m. LSSR AT deputatas.
1988 m. LKP CK sekretorius. Pertvarkos laikais iš LKP Mažeikių rajono komiteto pirmojo sekretoriaus pareigų pakeltas į CK sekretorius ir turėjęs būti vienu iš Algirdo Brazausko komandos narių S. Giedraitis, atėjus pasirinkimo metui, nusigręžė nuo pertvarkos idėjų. 1989 m. LKP atsiskiriant nuo SSKP, liko Mykolo Burokevičiaus kolaborantų partijoje, LKP (SSKP) žemės ūkio skyriaus vedėjas.
1992–2008 m. ūkininkas. 2004–2008 m. ir nuo 2012 m. Europos geografinio centro direktorius. 2008–2012 m. LR Seimo narys, išrinktas Mažeikių rinkimų apygardoje. 2015–2017 m. Vilniaus rajono savivaldybės tarybos narys.
Gyvena Vilniuje. Galimai vienas iš Juozo Erlicko satyrų herojų.
Gravitonas
Gravitonas – hipotetinė gravitacinės sąveikos dalelė. Manoma, kad gravitacijos jėga tarp dviejų dalelių kyla keičiantis šiomis sąveikos dalelėmis, panašiai, kaip ir kitose fundamentaliose sąveikose. Gravitonas neturi krūvio ir rimties masės, o jo sukinys yra 2.
Teorija
Spėjama, kad gravitacinė sąveika perduodama dar neatrastomis elementariosiomis dalelėmis, pavadintomis gravitonais. Taip yra kitų trijų fundamentaliųjų sąveikų atveju: elektromagnetizmo atveju tokios dalelės yra fotonai, stipriosios sąveikos – gliuonai, o silpnosios sąveikos – W ir Z bozonai. Manoma, kad visas šias tris fundamentaliąsias sąveikas tiksliai aprašo standartinis elementariųjų dalelių fizikos modelis.
Kaip ir fotonai, gravitonai turėtų judėti šviesos greičiu. Be to, gravitonai turėtų būti identiški savo antidalelėms, o tai verčia abejoti antigravitacijos realumu.
Darbo taryba
Darbo taryba – darbuotojų interesams atstovaujanti institucija įmonėje; institucionalizuota darbuotojų atstovybė įmonėse, įstaigose bei organizacijose.
Lietuva
Darbo taryba - darbuotojų atstovaujamasis organas, ginantis darbuotojų profesines, darbo, ekonomines ir socialines teises bei atstovaujantis jų interesams (LR darbo tarybų įstatymas, 2 str. 2 d.). Statusą ir sudarymo tvarką Lietuvoje nustato 2004 m. LR darbo tarybų įstatymas. Darbo taryba turi visas kolektyvinio atstovavimo subjektų teises, jeigu įmonėje, įstaigoje ar organizacijoje nėra veikiančios profesinės sąjungos ir jeigu darbuotojų kolektyvo susirinkimas darbuotojų atstovavimo ir gynimo funkcijos neperdavė atitinkamos ekonominės veiklos šakos profesinei sąjungai (LR darbo kodeksas, 19 str. 1 d.). Darbo taryba negali atlikti funkcijų, kurios pagal įstatymus yra pripažintos kaip profesinių sąjungų prerogatyva (LR DK 21 str. 3 d.).
Teisės
Darbo taryba, atstovaudama įmonės darbuotojams, turi teisę (LR DTĮ 19 str.):
Darbo taryba negali atlikti funkcijų, kurios pagal įstatymus yra pripažintos profesinių sąjungų prerogatyva.
Pareigos
Darbo taryba privalo (LR DTĮ 20 str.):
Sudarymas
Darbo taryba sudaroma tais atvejais, jeigu įmonėje nėra veikiančios profesinės sąjungos ir jeigu darbuotojų kolektyvo susirinkimas darbuotojų atstovavimo ir gynimo funkcijos neperdavė atitinkamos ekonominės veiklos šakos profesinei sąjungai (LR DTĮ 3 str. 1 d.). Įmonėje, neatsižvelgiant į tai, ar ji turi filialų, atstovybių bei kitų struktūrinių padalinių, gali būti sudaroma tik viena darbo taryba.
Darbo taryba sudaroma įmonėje, kurioje LR DTĮ 5 straipsnyje nustatyta tvarka apskaičiuotas darbuotojų skaičius yra ne mažesnis kaip 20.
Narių skaičius
Darbo tarybą, atsižvelgiant į šio įstatymo 5 straipsnyje nustatyta tvarka apskaičiuotą įmonės darbuotojų skaičių, sudaro ne mažiau kaip 3 ir ne daugiau kaip 15 narių (LR DTĮ 4 str.):
Darbo taryba sudaroma trejų metų kadencijai, kuri pradedama skaičiuoti nuo darbo tarybos įgaliojimų pradžios.
Darbo tarybos nariais gali būti renkami visi darbuotojai, sulaukę šešiolikos metų ir išdirbę įmonėje ne mažiau kaip 6 mėnesius, išskyrus darbuotojus, dirbančius pagal laikinąją darbo sutartį. Darbuotojai, įmonėje išdirbę trumpiau kaip 6 mėnesius, darbo tarybos nariais gali būti renkami tik tuo atveju, kai įmonėje visi darbuotojai dirba trumpiau nei 6 mėnesius.
Darbdavys ir pagal įstatymus, įgaliojimus ar steigimo dokumentus jam atstovaujantys asmenys negali būti darbo tarybos nariais.
Vokietija
Vokietijoje Darbo taryba renkama įmonėse, kuriose dirba bent 5 nuolatiniai darbuotojai. Tai nustato 1972 m. Įmonės santvarkos įstatymas (Betriebsverfassungsgesetz 1972). Jo pirmtakai - Veimaro Respublikos 1920 m. Betriebsrätegesetz, 1952 m. Betriebsverfassungsgesetz (BetrVG).
Bolonijos automobilių paroda
thumb|250px|right|2003 m. Bolonijos automobilių paroda Bolonijos automobilių paroda  – tarptautinė automobilių paroda, kasmet pirmąją gruodžio savaitę rengiame Bolonijos mieste, Italijoje. Parodą koordinuoja Tarptautinė automobilių gamintojų organizacija.
Parodoje taip pat pristatomi motociklai, Formulės 1 ir ralio automobilių koncepciniai modeliai. Lauke esančioje trasoje lankytojams leidžiama išbandyti kai kuriuos automobilius, vykdomos nedidelės automobilių lenktynės.
Istorija
Pirmą kartą, 1976 m., parodą surengė Mario Zodiaco.
2007 m. gruodžio 7–16 d. vykusioje 32-ojoje parodoje savo produktus pristatė 389 eksponentai iš 22 šalių, parodos plotas siekė apie 230 000 m² (140 000 m² po stogu ir 90 000 m² atvirame lauke).
2013 m. turėjusi įvykti paroda buvo atšaukta dėl dalyvių stygiaus.
2014 m. buvo surengta 39-oji Bolonijos paroda, kurią aplankė apie 300 000 lankytojų.
Augzeliai
Augzeliai – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į rytus nuo Ylakių, 5 km nuo Židikų. Seniūnaitijos centras. Yra knygų išdavimo punktas (buvusi biblioteka, įkurta 1967 m.). Vakarinė gyvenvietės dalis yra Viliotės Užpelkis.
Gyventojai
1923 m. buvo 39 ūkiai.
Ratnojė (Froidenbergas)
Ratnojė (,, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ) – gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Gvardeisko rajone, nuo 2005 m. Zorino kaimo gyvenvietės kaimas.
Istorija
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos-vokiškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Vėluvos apskrities kaimas. 1910 m. buvo 54 gyventojai. 1947–2005 m. Zorino apylinkės kaimas.
Ryžinė ravenė
Ryžinė ravenė (Leersia oryzoides) – miglinių (Poaceae) šeimos augalas, vienintelė Lietuvoje auganti ravenių (leersia) rūšis.
Augalas nėra dažnas Lietuvos teritorijoje. Auga upių ir ežerų pakrantėse, grioviuose, šlapiose pievose. Žydi rugpjūčio – rugsėjo mėn. Žiedynas – šluotelė. Pašarinė vertė menka.
Jonas Masiulis
Jonas Masiulis (1870 m. Čiornaja Padina, Samaros gubernija, Rusijos imperija – 1942 m. Kazachstanas) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
Biografija
Gimė garsiame Čiornaja Padina kaime, į kurį jo tėvą Mataušą Masiulį su žmona Konstancija Putrimaite ir dukrele Rozalija už dalyvavimą 1863 m. sukilime caro žandarai buvo ištrėmę iš Traidžiūnų kaimo (Užpalių valsčius).Tremtyje jiems gimė vaikai Alfonsas, Jonas ir Marijona.Tėvų išsiųstas į Lietuvą, 1884–1889 m. mokėsi Panevėžio realinėje mokykloje. 1897 - 1899 m. Naujoje Aleksandrijoje, Liublino gubernijoje įgijo agronomo ir girininko specialybes. Baigęs mokslus 1900 - 1907 m. dirbo miškų taksatoriumi Vilniaus, Kauno gubernijose, urėdu Minsko gubernijoje, administravo įvairius miškus Voluinės gubernijoje (Ukraina). 1907 - 1918 m. gyveno Vilniuje, dirbo agronomu Žemės tvarkymo komisijoje, 1910 m. buvo komandiruotas pievų ir balų kultūrai studijuoti Austrijoje, Bavarijoje, Švedijoje, Danijoje, o Bremene - durpių bandomoje stotyje. Aktyviai reiškėsi tautinėje veikloje, Vilniuje įkūrė „Rūtos“ draugiją, 1909 m. jos pirmininkas. Nuo 1907 m. Lietuvos mokslo draugijos narys. Dalyvavo steigiant cemento gamybos bendrovę.
Nuo 1918 m. pradžios dirbo Miškų departamente Vilniuje ir Kaune.
1941 m. gegužės mėn. Kamajų liaudies teismo už „sabotažą“ nuteistas 10 m. kalėjimu. 1941 m. gegužės 30 d. ištremtas į lagerį Kazachstane.
Apdovanotas; LDK Gedimino III laipsnio ordinu (1928 05 15), Lietuvos Nepriklausomybės 10 - čio medaliu (1928)
Valonija
Valonija (arba Valonų regionas, ) – vienas iš trijų Belgijos federalinių regionų. Valonijos sostinė – Namiūras. Oficialios kalbos – prancūzų ir vokiečių (9 komunose Valonijos rytuose).
Administracinis suskirstymas
thumb|200px|Valoniją sudarančios provincijos Valonija užima pietinę Belgijos dalį. Jos plotas – 16844 km² (55.18 % viso Belgijos ploto). Valonija skirstoma į 5 provincijas:
Didžiausi miestai yra Lježas, Namiūras, Šarlerua, Monsas.
Aleksandras Štromas
Aleksandras Štromas (Aleksander Shtromas, 1931 m. balandžio 4 d. Kaune – 1999 m. birželio 12 d. JAV) – Lietuvos teisininkas, politologas, profesorius.
Biografija
Gimė žydų šeimoje. Tėvas buvo nužudytas 1941 m. birželio 27 d. „Lietūkio“ garažo žudynėse. Aleksandras, karui prasidėjus, buvo Palangos pionierių stovykloje. Kartu su motina ir vyresniąja seserimi Margarita pateko į Vilijampolės getą, 1943 m. iš jo pabėgo, vėliau buvo priglaustas ir išgelbėtas Marijos ir Antano Macenavičių šeimos. Motina žuvo Štuthofo koncentracijos stovykloje.
Po karo augo LKP CK pirmojo sekretoriaus Antano Sniečkaus šeimoje (tėvas padėjo Sniečkui slapstytis nuo Lietuvos teisėsaugos tarpukariu). Kaune baigė vidurinę mokyklą. 1947–1948 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete. 1952 m. baigė Maskvos universiteto Teisės fakultetą.
Dirbo Lietuvoje advokatu ir neetatiniu dėstytoju įvairiose aukštosiose mokyklose. 1955–1959 m. studijavo aspirantūroje, dirbo mokslinį darbą Visasąjunginiame teisės mokslų tyrimo institute ir Priešakinių teisės tyrimų institute Maskvoje. 1959–1973 m. dirbo vyresniuoju moksliniu bendradarbiu, katedros vedėju, direktoriumi ir docentu įvairiose teisės mokslo ir švietimo institucijose Vilniuje, Ivanove, Maskvoje. 1964 m. Maskvos teisės mokslų institute apgynė teisės mokslų daktaro disertaciją.
1973 m. buvo leista išvykti gyventi pas seserį Margaret Kagan Anglijoje. 1974–1977 m. Taikos studijų vyresnysis mokslinis bendradarbis Bradfordo universiteto Taikos studijų koledže.
1978–1989 m. dirbo politologijos dėstytoju Salfordo universiteto Sociologijos ir politikos studijų (1978–1981 m.) bei Politikos ir šių laikų istorijos (1981–1983 m.) katedrose. 1983 m. paskirtas docentu.
1977 m. susituokė su dainininke Violeta Rakauskaite.
Palaidotas Petrašiūnų kapinėse. 2003 m. spalio 2 d. atidengtas antkapinis paminklas (skulpt. Vladas Vildžiūnas).
Vladimiras Kravcovas
Vladimir Kravcov (g. 1949 m. spalio 19 d. Alytuje, Lietuvos TSR) – Tarybų Sąjungos rankininkas, 1976 m. olimpinis čempionas, 1980 m. olimpinio sidabro medalio laimėtojas, 1982 m. pasaulio čempionas.
Biografija
Gimė 1949 m. spalio 19 d. Alytuje. Baigė Maskvos aviacijos institutą, inžinieriaus specialybę. Rankinį žaidė už Maskvos Burevestnik ir MAI komandas. 1976 m. tapo sporto meistru. Už TSRS rankinio rinktinę iš viso sužaidė 159 rungtynes, per kurias pelnė 335 įvarčius.
Darbo stažas
Darbo stažas – laikas, per kurį asmuo turėjo darbo santykius, taip pat kiti laikotarpiai, kurie pagal norminius teisės aktus ar kolektyvines sutartis gali būti įskaičiuojami į darbo stažą, su kuriuo darbo įstatymai, kiti norminiai teisės aktai ir kolektyvinės sutartys sieja tam tikras darbo teises ar papildomas garantijas bei lengvatas (LR darbo kodeksas, 30 str. 1 d.).
Rūšys
Darbo stažas gali būti:
Stažas
Stažas gali reikšti:
Gao regionas
Gao regionas  – regionas Malio rytinėje dalyje. Ribojasi su Nigeriu rytuose ir pietuose, su Burkina Fasu pietvakariuose, su Tombuktu regionu vakaruose, su Kidalio regionu šiaurėje. Administracinis centras – Gao.
2011 m. iš Gao regiono Menakos apskrities sudarytas Menakos regionas. 2012 m. Malis teritoriją buvo prardęs Azavado sukilėliams ir islamistams.
Gyventojai
Svarbiausios etninės grupės yra songajai, bozai, fulbiai, tuaregai, bambarai.
Administracinis suskirstymas
thumb|250px|Gao apskritys
Regionas padalintas į 4 apskritis (skliaustuose – administracinis centras):
Alytaus apskrities S. Kudirkos ligoninė
Alytaus apskrities Stasio Kudirkos ligoninė – didžiausia gydymo įstaiga Pietų Lietuvoje. Ligoninėje dirba visų pagrindinių specialybių gydytojai bei teikiama didžioji dalis visų reikiamų apskrities gyventojams planinės bei skubios pagalbos paslaugų. Įsikūrusi Ligoninės g. 12, Alytuje.
Viešoji įstaiga įregistruota 1997 m., jos darbuotojų skaičius - 941, gydytojų skaičius - 207 (iš jų 3 medicinos mokslų daktarai). Ligoninės direktorius Artūras Vasiliauskas.
Istorija
Pirmoji Alytuje ligoninė įsteigta per Pirmąjį pasaulinį karą kovai su šiltine. 1917 m. ligoninė įkurdinta vadinamose Pontonų kareivinėse Pirmajame Alytuje.
1918 m. spalio mėn. įsteigiama lietuviška miesto, valsčiaus ir apskrities administracija ir kartu atidaroma Alytaus apskrities ligoninė (įsikūrusi tose pačiose Pontonų kareivinėse). Gydymo įstaigai kareivinėse paskirta keletas medinių pastatų. Čia buvo apgyvendintas ligoninės personalas ir įkurti šie skyriai: užkrečiamųjų ligų, chirurgijos, odos ir veneros ligų, raštinė, virtuvė. 1920 m. ligoninėje nuolat dirbo 2 gydytojai: ligoninės vedėjas ir chirurgas, keturios gailestingosios seserys, akušerė.
1935–1939 m. pastatyta nauja ligoninė kairiakrantėje Alytaus pusėje, verslininko Šmulės Beiralo sklype. Projekto autorius Stasys Taškūnas. Chirurgijos skyriaus vedėjas Stasys Kudirka paskirtas apskrities ligoninės direktoriumi.
1940 m. prasidėjo Alytaus apskrities sveikatos apsaugos perorganizavimas pagal sovietinį modelį: pertvarkytas stacionarinių ir ambulatorinių įstaigų tinklas, jų darbo tvarka, sudarytas gydymo įstaigų, turinčių teisę išdavinėti nedarbingumo lapelius, sąrašas. Karo metais gydytojai buvo išblaškyti. Pokario metais ligoninėje kurį laiką dirbo 6 gydytojai, tarp jų ir S. Kudirka.
1969 m. pastatyta 100 lovų Centrinės ligoninės akušerinis-ginekologinis korpusas, 1970 m. – ūkinis pastatas. 1972 m. ligoninės senasis korpusas sujungtas su nauju 217 lovų gydomuoju-diagnostiniu korpusu. 1985 m. pastatytas 260 lovų gydomasis - diagnostinis korpusas, 1988 m. - maisto blokas.
1989 m. Alytaus rajono centrinei ligoninei suteiktas jai 1939-1942 ir 1945-1963 m. vadovavusio gydytojo Stasio Kudirkos vardas. 1997 m. įregistruota Viešoji įstaiga Alytaus apskrities S. Kudirkos ligoninė, įsteigiant:
Pabradė
Pabradė – miestas Švenčionių rajono savivaldybėje, 38 km į pietvakarius nuo Švenčionių, prie Žeimenos ir Dubingos santakos. Pabradės seniūnijos centras. Stovi Pabradės Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė (buvusi Šv. Juozapato bažnyčia, įrengta 1927 m.), Pabradės Švč. Mergelės Marijos Šeimų karalienės bažnyčia (pašventinta 2007 m.), Pabradės sentikių cerkvė, veikia 2 gimnazijos („Ryto“ ir „Žeimenos“), Pabradės meno mokykla, biblioteka, paštas, vaikų globos namai, Užsieniečių registracijos centras.
thumb|left|[[Pabradės geležinkelio stotis]] miniatiūra|left|Akmuo su Pabradės herbu ir datomis
Etimologija
Pabradė įsikūrusi abipus Žeimenos, toje vietoje, kur ši prasiveržia skersai priemolingos pakilumos, o iš dešinės į ją įteka Dubinga. Netoli miesto plyti smėlingos Žeimenos lygumos. Žeimena čia srauni, rėvinga, yra brastų. Spėjama, jog nuo žodžio bradas („brasta“) atsiradęs ir vietovės pavadinimas, pridedant priešdėlį pa-. Pro Pabradę ėjo keliai Vilnius–Švenčionys–Daugpilis ir Vilnius–Inturkė–Molėtai, ir kol nebuvo tilto, per Žeimeną buvo keliamasi brasta. Prie brastos buvo ir smuklė, kuri galėjo duoti pradžią visai gyvenvietei.
Geografija
Miestas įsikūręs judrioje vietoje prie Vilniaus–Turmanto geležinkelio, yra Pabradės geležinkelio stotis. Per miestą eina krašto keliai ir. Į šiaurę nuo miesto prasideda smėlingas Pabradės miškų masyvas, netoliese veikia Pabradės poligonas. Vietos miškingos, tinkamos poilsiui. Nuo Pabradės prasideda puikus vienos dienos maršrutas baidarėmis iki Santakos. Pro miestą teka Žeimena.
Istorija
Vietovė rašytiniuose šaltiniuose minima nuo XV a. 2-osios pusės. Tada ji su nedideliu dvaru priklausė Nosilovskiams, vėliau Radviloms, Tyzenhauzams, Masalskiams, dar vėliau – Tiškevičiams. Ilgą laiką gyvenvietė priklausė dvarui. Manoma kad žemės, kur įsikūręs Pabradės miestas, priklausė Nalšiai, nalšėnams, kuri rašytiniuose šaltiniuose minima tarp 1229 ir 1298 m.
Iki XIX a. vidurio (kol buvo nutiestas Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis ir Pabradė tapo miestu) gyvenvietė buvo menka. Iš lėto augo prie Vilniaus–Daugpilio pašto kelio. Netoli miesto centro išliko buvusios smuklės (XVIII a.) pastatas. Senais laikais čia buvusi pašto arklių pakaitos stotis, užvažiuojamasis kiemas. XIX a. 2-ojoje pusėje įkūrus geležinkelio stotį, pradėjo augti miestelis. Dešiniajame Žeimenos krante buvusi dalis priklausė Vilniaus apskričiai, kairiajame – Švenčionių apskričiai. Dauguma gyventojų vertėsi miško ruošos ir plukdymo darbais. Buvo čia nedidelių įmonių: spirito varykla, elektrinė. 1916 m. Vokietijos kariuomenė nutiesė geležinkelio atšaką Pabradė–Lentupis.
1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu. Sovietmečiu 2-ojoje vidurinėje mokykloje įkurtas kraštotyros muziejus. 2003 m. įkurta sentikių parapija. 2006 m. patvirtintas Pabradės herbas.
Gyventojai
thumb|Žeimenos“ gimnazija miniatiūra|Globos namai miniatiūra|Meno mokykla
Leonardas Kerulis
Leonardas Kerulis (1909 m. birželio 28 d. Vilnius – 1990 m. spalio 10 d. Čikaga) – Lietuvos archyvų tyrėjas.
Biografija
1935–1944 m. pašto viršininkas Višakio Rūdoje, Eišiškėse ir Trakuose. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, gyveno Bavarija|Bavarijoje, Mitelšteteno, Bad Vorishofeno ir Noiburg an der Donau karo pabėgėlių stovyklose, buvo Lietuvių sąjungos, vėliau Lietuvių tremtinių bendruomenės veikėjas, bendradarbiavo stovyklų lietuviškoje spaudoje. 1951 m. persikėlė į JAV, apsigyveno Čikagoje.
Nuo 1973 m. dirbo Pasaulio lietuvių archyve. Papildė ir suredagavo pagal Savitarpinės pagalbos draugijos (vėliau Lietuvos Raudonasis Kryžius) sudarytus tremtinių sąrašus, daugiau, kaip 19 000 iš Lietuvos 1940–1941 m. ištremtų asmenų pavardžių. Suregistravo daugiau, kaip 6200 ištremtųjų po 1945 m. Bendradarbiavo laikraštyje „Draugas“.
Vosylius Čartoriskis
Vosylius Čartoriskis (, apie 1375 m. Čartoriskas – 1416 m. ten pat) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras didikas, kunigaikštis, valstybės ir karinis veikėjas.
Biografija
thumb|left|150px|Čartoriskių pilies griuvėsiai 1897 m. Čartoriske Kilęs iš Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo giminės. Tėvas Konstantinas Algirdaitis, motina Ona (Hanna), broliai Glebas Čartoriskis, Grigalius Čartoriskis.
Čartoriskių giminės pradininkas.
Šeima
Žmona Ona. Sūnūs Aleksandras Čartoriskis, Mykolas Čartoriskis.
Voluinės Čartorisko kunigaikštis. Išplėtė kunigaikštystės valdas Voluinėje.
Mėdlingo apskritis
Miodlingo apskritis – apskritis Austrijoje, Žemutinės Austrijos „pramonės ketvirtyje“ (Industrieviertel).
Apskritis ribojasi su pietine Vienos dalimi. Landšaftą formuoja vynuogynai ir Vienos miškas su Föhrenberge gamtos parku.
Istorija
Miodlingo apskritis atsirado 1896 m., iki tol šios apskrities bendruomenės buvo Badeno apskrityje. 1938 m. apskritis prijungta prie Didžiosios Vienos kaip 24-ta apskritis, o dalis bendruomenių įėjo į 25-tą apskritį. 1954 m. vėl atkurta savarankiška Miodlingo apskritis, kuri įėjo į Žemutinės Austrijos žemę.
Ūkis
Plotu Miodlingo apskritis yra viena mažiausių, tačiau ekonomiškai viena stipriausių Austrijoje. Joje surenkami didžiausi mokesčiai. Daugelis įmonių yra rytinėse lygumose, miškingose bendruomenėse daugiausia yra gyvenamieji būstai, taip pat čia antruosius namus turi daug Vienos gyventojų. Didžiausia įmonė yra vienas didžiausių Europos prekybos centrų – Shopping City Süd (SCS).
Susisiekimas
Miodlingo apskritis yra vienintelė Austrijoje, kurioje yra keturios skirtingos autostrados ir greitkeliai: Autostrada A2 (Austrija) Pietinė autostrada, A21 išorinio aplinkkelio autostrada, Vienos aplinkkelis S1 ir A3 Pietryčių autostrada. Kiti svarbūs keliai yra buvę federaciniai plentai B17 Triesterstraße ir B16.
ÖBB Pietų geležinkelis yra svarbiausia šiaurės-pietų jungtis. Be to yra Potendorfo linija, Aspango ir Badeno geležinkeliai.
Administracinis suskirstymas
Miodlingo apskrityje yra 20 bendruomenių, tarp jų vienas miestas.
Europos futbolo varžybos 1996–1997 m.
Europos šalių futbolo varžybų nugalėtojai 1996–1997 m. sezone:
Darbo teisė (reikšmės)
Darbo teisė gali reikšti:
Riteris
thumb|180px|[[Anglija|Anglijos riteris]] Riteris  – dažniausiai mainais už feodą sunkiojoje kavalerijoje tarnaujantis viduramžių bajoras.
Paprastai riteriais tapdavo kilmingi riterių ginklanešiai, kuriems po ginklanešystės laikotarpio suteikdavo riterio titulą. Riterio titulą kartais suteikdavo ir paprastiems kariams už narsą. Tokiu atveju prasčiokas paprastai kartu tapdavo ir bajoru.
Riterystės pradžia Europoje
Feodaliniais ryšiais susieta tarnystė kavalerijoje atsirado valdant frankų majordomui Karoliui Marteliui, kuris, norėdamas išlaikyti didelę kariuomenę, už tarnybą pradėjo dalyti beneficijas.
Karo tarnyba
Karo tarnybai paskirtas vaikas nuo 7 metų tarnaudavo savo tėvo, nuo maždaug 12 metų tėvo siuzereno pažu. Vėliau jis tapdavo savo patrono ginklanešiu. Pakankamai įgudęs karo mene ir įgijęs riterio ginkluotei nusipirkti reikiamų lėšų būdavo įšventinamas į riterius.
Įšventinimo ceremonija ir kodeksas
Įšventinimo ceremonijoje globėjas paliesdavo riterio petį kalaviju ir įteikdavo luomo simbolius: juostą ir balnakilpes ar pentinus. Šio luomo asmens elgesį, gyvenimo būdą reguliavo nerašytos taisyklės – riterio garbės kodeksas. Riteris pasižadėjo garbingai kariauti, tarnauti Dievui bei ginti Bažnyčią, globoti vargšus ir našlaičius, pagarbiai elgtis su kilmingomis moterimis – damomis.
Ginkluotė
Kiekvienas riteris savo lėšomis apsirupindavo ginkluote: kalaviju, ilga ietimi, skydu. Kūną saugojo grandininiai šarvai, kuriuos vėliau pakeitė plokšteliniai, galvą nuo smūgių – šalmas. Riterių žirgai taip pat buvo apdengiami šarvais. Karių ginkluotė galėjo sverti net  25 kg, todėl teko ilgai treniruotis, kad išmoktų kautis taip sunkiai apsiginklavę.
Riterių pilys
Pilis viduramžiais buvo ir gyvenamasis būstas ir nuo priešų sauganti tvirtovė. Iš pradžių ant naturalių kalvų ar piliakalnių statytos medinės pilys. XI-XII a. Europoje jas pakeitė mūrinės ar akmeninės pilys. Riterių pilys tapo šio luomo politiniais, kultūriniais ir ekonominiais centrais. Jose vyko turnyrai, buvo rengiamos rūmų šventės.
Riterių saulėlydis
XV a. išplitus rankiniams šaunamiesiems ginklams ir gerai organizuotų samdomų pėstininkų pulkams, karinė riterių reikšmė ir įtaka laipsniškai ėmė mažėti. Tačiau tik maždaug po šimtmečio valdovai visiškai atsisakė riterių paslaugų.
Grandis (karyba)
thumb|right|250px|[[šturmuotuvas|Šturmuotuvų IL-2 grandis virš Berlyno]] thumb|right|250px|JAV torpedinių katerių grandis (Antrasis pasaulinis karas) Grandis – vienas mažiausių karinių vienetų, egzistuojantis kai kurių valstybių ginkluotosiose pajėgose.
Grandis būna:
Gotfrydo Kelerio premija
Gotfrydo Kelerio premija  – premija, nereguliariai teikiama reikšmingiausių literatūros, filosofijos arba istorijos kūrinių autoriams. Ją 1922 metais įsteigė Martino Bodmerio fondas Ciuriche. Pavadinta šveicarų rašytojo Gotfrydo Kelerio garbei.
Premijos dydis – 10 000 Šveicarijos frankų. Sąlyga premijai gauti: kūrinys turi būti parašytas viena iš Šveicarijoje vartojamų kalbų ir būti susijęs su šios šalies kultūrinių tradicijų puoselėjimu. Premija teikiama kas 2–3 metai.
Josuke Kašivagi
(g. 1987 m. gruodžio 15 d.) – japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje.
Nacionalinėje komandoje žaidė 2010–2016 m., su ja dalyvavo 2011 m. AFC Azijos taurės turnyre.
FM Vilnius
Vilniaus futbolo mokykla – Lietuvos futbolo komanda iš Vilniaus.
Istorija
Mokykla įkurta 1959 m. Mokykloje treneriais yra dirbę garsūs šalies futbolo specialistai: Stasys Paberžis, Z. Ganusauskas, V. Čiegis, R. Grušas, L. Dūda, J. Mulionis, Benjaminas Zelkevičius, Eugenijus Riabovas, V. Gedgaudas, V. Kateiva, St. Danisevičius, Algimantas Liubinskas, G. Kalėdinskas, Vytautas Dirmeikis, J. Miniauskas, Stasys Paberžis, St. Ramelis, R. Juška ir kiti.
2019 m. gruodžio mėn. pranešta apie tai, kad Vilniaus FM uždaroma.
Organizacinis pilietiškumas
Organizacinis pilietiškumas – darbuotojo elgesio organizacijoje forma. Paprastai tai savarankiškai pasirinktas elgesys, kuris nėra jo formalių darbo reikalavimų dalis, tačiau skatina efektyvų organizacijos funkcionavimą.
Pavyzdžiui, darbuotojas gali padėti kitiems dirbant komandoje, savanoriškai atlikti papildomas darbo užduotis; vengti nereikalingų konfliktų, konstruktyviai kalbėti apie savo darbo grupę ir visą organizaciją.
Mažuliai (Molėtai)
Mažuliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Arnionių I.
Organizacinė elgsena
Organizacinė elgsena yra sisteminiai veiksmų ir nuostatų, kurias žmonės demonstruoja organizacijose visuma; tokios elgsenos tyrimai.
Pagrindai
Organizacinė elgsena kaip disciplina remiasi šiomis disciplinomis:
Organizacinė elgsena sistemingai nagrinėja veiksmus (ar elgseną) ir nuostatas. Ji tyrinėja įvairius elgsenos tipus, svarbius darbuotojų veiklos rezultatų veiksniams:
Taip pat ne mažiau svarbus yra organizacinis pilietiškumas bei darbuotojų pasitenkinimas darbu.
Organizacinės elgsenos tyrimų tikslai yra padėti paaiškinti, prognozuoti ir kontroliuoti žmonių elgesį.
Pakistan Army FC
„Pakistan Army Football Club“ – Pakistano futbolo klubas.
Namų rungtynes žaidžia kariuomenės stadione.
Istorija
Klubo ištakos siekia 1950 m.
Sezonai
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.
Coretta Scott King
thumb|Koreta Skot King Koreta Skot King (1927 m. balandžio 27 d. – 2006 m. sausio 30 d.) – amerikiečių rašytoja, aktyvistė, pilietinių teisių lyderė. Septintajame dešimtmetyje Martino Liuterio Kingo našlė Koreta Skot King padėjo vadovauti afroamerikiečių pilietinių teisių judėjimui.
Ponia King iškilo po jos vyro nužudymo 1968 m., kai ji pati perėmė kovos už rasinę lygybę lyderystę, bei tapo aktyvia Moterų judėjimo nare.
Kašučiai
Kašučiai – kaimas centrinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietryčius nuo Darbėnų, 3 km į šiaurės vakarus nuo Šukės.
Kaime telkšo Kašučių ežeras, o tarp jo ir Akmenos upės – II–XIII a. Kašučių kapinynas. Priešingame upės krante, Kašučių miške išliko Kašučių senovės žemdirbystės vieta, kurią ženklina akmenų aptvarai ir krūsnys.
Istorija
Kašučių bajorkaimis įkurtas XVI a. Pagrindinė jo sodyba buvo Kašučių ežero pietinėje-pietvakarinėje pakrantėje, o XX a. pradžioje perkelta prie Akmenos upės ir Darbėnų-Kūlupėnų kelio. 1846 m. bajorkaimyje buvo 4 kiemai ir 11 gyventojų. Gyvenvietė turėjo savo kapines. Ankstyvosios kapinės veikė ties riba su Dubašių kaimu, Kašučių kapinyno teritorijoje. Vėlyvosios kapinės veikė prie kelio į Darbėnus, miške. Jose 1989 m. pastatytas kryžius su užrašu: „Praeivi, atmink maro metų aukas!”.
Tarpukariu kaimas buvo Darbėnų valsčiaus Kašučių seniūnijos administracinis centras. Seniūno pareigas 1932 m. ėjo Pranas Drungilas, o padėjėjo – Kazys Savickas. 1923 m. kaime buvo 9 ūkiai ir 103 gyventojai. Tais pačiais metais pradėjo veikti Kašučių pradžios mokykla. 1941 m. nukentėjusiems nuo bolševikų seniūnijos gyventojai Raudonajam kryžiui paaukojo 485,20 rublio.
Sovietmečiu buvo Kašučių kolūkis, kurio administracinis centras veikė Šukėje. 1954–1976 m. kaime buvo biblioteka, vėliau perkelta į Šukę. Kašučių vardu vadinosi aštuonmetė mokykla, veikusi Žiogelių kaime.
Daubėnai
Daubėnais vadinami kaimai:
Amerika (romanas)
Siužetas
Šioje vietoje veiksmas nutrūksta. Kitas skyrius aprašo, kaip Karlas vežimėlyje išgabena Bruneldą, ją paslėpęs. Jiedu labai maloniai atsisveikina, nors iš pradžių vienas kito nekentė. Paleidęs Bruneldą Karlas pamato skelbimą kviečiantį įsidarbinti Oklohomos teatre ir nusprendžia pabandyti. Jam pavyksta, Karlas įsidarbina inžinieriumi ir drauge su kitais priimtaisiais išvyksta į Oklohomą.
Vadimas Jevtušenko
thumb|right|200px|2011 Vadimas Anatolijovičius Jevtušenko (, ; g. 1958 m. sausio 1 d. Dnipropetrovskas, Ukraina) – ukrainiečių futbolo treneris, Ukrainos TSR futbolininkas.
Biografija
Nuo 1979 m. Sirka Kirowohrad, nuo 1976 m. – Kijevo „Dynamo“ žaidėjas. Pasižymėjęs jau 1980 metais pkviestas į TSRS rinktinę (dalyvauti pasaulio pirmenybėse 1982, 1986 m.), tačiau žaidė tik 1986 m.
1989 m. Švedijos AIK Solna žaidėjas, 1992 m. laimėjo pirmenybes. Baigęs žaidėjo karjerą, dirba treneriu. Nuo 1997 m. iki 1999 m. Hammarby IF antrasis treneris, nuo 2001 m. „Valsta Syrianska IK“ vyr. treneris.
Čitrė
Čitrė  – miestas pietų Panamoje, Asuero pusiasalyje, 7 km nuo Panamos įlankos kranto, greta La Viljos upės. Hereros provincijos administracinis centras. Keliai į Los Santosą, Los Pososą, Divisą; yra nedidelis oro uostas. Maisto, tekstilės pramonė, verčiamasi prekyba, turizmu.
Čitrėje yra keleto universitetų filialai, bažnyčia, viešbutis ir kt.
Istorija
Pasak legendos, miesto pavadinimas kilęs nuo kasiko vardu Čitrė, tačiau dabar manoma, kad pavadinimas galėjęs kilti nuo vietinio kukurūzų pavadinimo. Gyvenvietė įkurta 1848 m. kaip parapijos rajonas. Pagal kitą versiją miestas įkurtas dar 1558 m. kaip Santa Krus de Kubita (Santa Cruz de Cubita).
Taksinmaharato nacionalinis parkas
Taksinmaharato nacionalinis parkas  – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Tako provincijoje. Parkas įkurtas 1981 m. gruodžio 23 d., o nuo 1986 m. pavadintas karaliaus Taksino vardu.
Vieta
Parkas užima 149,00 km² ir apima kalnuotas Mesoto (Mae Sot) apylinkėse, 15 km į vakarus nuo Tako.
Flora ir fauna
Taksinmaharato nacionaliniame parke vyrauja lapuočių, mišrūs ir visžalis miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: briaunotasis sparnūklis (Anisoptera costata), birminis auksūnas (Baccaurea ramiflora), raudonasis indenis ir kt. thumb|right|290px|Briaunotasis sparnūklis – didžiausias Tailando medis (Ton Krabak Yai).
Parke gyvena: Indinis zambaras, Indijos muntjakas, palminis musangas, Malajinė civeta, Indijos muntjakas, šernas, dvispalvė ratufa, mangustas, (Tupaia belangeri) ir kt. Parke gyvena įvairių rūšių paukščiai: storasnapis žaliasis karvelis (Treron curvirostra), (Dicrurus leucophaeus), vikšralesis (Pericrocotus flammeus), biulbiulis (Pycnonotus aurigaster), volungė (Oriolus chinensis), didysis ūsys (Megalaima virens), (Cacomantis merulinus) , šelmeninė kregždė, didysis kukalis (Centropus sinensis), apuokėlis (Otus bakkamoena), (Cinnyris jugularis) , (Zosterops palpebrosus) ir kt.
Kensuke Nagai
(g. 1989 m. kovo 5 d.) – japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje.
Nacionalinėje komandoje žaidė 2010–2015 m., su ja dalyvavo 2012 m. olimpinėse žaidynėse.
Šakarniai (reikšmės)
Šakarniais vadinami kaimai Pasvalio rajone:
Kraujotakos sistema
Kraujotakos sistema – organų sistema, aprūpinanti organizmo ląsteles maisto medžiagomis ir pašalinanti nenaudingus apykaitos produktus. Dauguma organizmo gyvybinių procesų vyksta skystoje terpėje – kraujyje, limfoje ir audinių skystyje.
Kraujas teka širdies ir kraujagyslių sistema, aprūpindamas žmogų reikalingomis medžiagomis. Kraujagyslių sieną sudaro trys audinių sluoksniai:
Kraujotakos sistemos funkcijos:
Kraujotakos sistemos vystymasis
Kraujotaka formuojasi gemalo laikotarpiu, pirmasis kraujotakos organas - alantojas.
Širdies sandara
Širdį galima įvardinti kaip pagrindinį kraujotakos sistemos organą, kuris padeda vykdyti cirkuliaciją. Dėl jos vidinės sandaros kraujas kryptingai teka į tuos kraujotakos ratus, į kuriuos reikia, o arterinis kraujas niekada nesimaišo su veniniu.
= Širdies darbo ciklas =
Širdis dirba cikliškai. Kiekvieną ciklą sudaro staigus susitraukimas – sistolė (systole), kuri yra darbo fazė, ir ilgas atsipalaidavimas – diastolė (diastole) – poilsio fazė. Pirma susitraukia prieširdžiai, po to – skilveliai. Diastolės trukmė sąlygoja pulso greitį. Sveika širdis ramybėje susitraukia (plaka) 60-80 k./min, naktį – rečiau; vaiko – visada dažniau. Plakimas greitėja dirbant, karščiuojant, susijaudinus. Per parą širdis sutvinksi apie 100 000 kartų.
Per sistolę, susitraukiant širdies raumeniui, iš dešiniojo skilvelio veninis kraujas plūsta į plautinį kamieną, o iš kairio arterinis – į aortą. Per diastolę į skilvelius vėl priplūsta kraujo (arterinio iš plaučių ir veninio iš viso organizmo). Per minutę širdis išstumia apie 4-8 litrus kraujo.
Tinkamą prieširdžių ir skilvelių susitraukimo seką sąlygoja širdies laidžioji sistema, susidedanti iš tam tikrų raumens ląstelių, kurių vienos sukelia, o kitos perduoda nervinį impulsą. jos sudaro mazgus ir pluoštus. Tuščiosios venos sienoje prie angos į dešinį prieširdį yra sinusinis mazgas, dešinio prieširdžio sienoje, prie triburio vožtuvo, – prieširdinis skilvelio mazgas. tarpskilvelinėje pertvaroje – prieširdinis skilvelio pluoštas, kuris dalijasi į kairę ir dešinę atšakas (kojytes) ir išsišakoja skilveliuose.
Sinusinis mazgas vadinamas širdies ritmo vedliu, nes sukelia susitraukimo impulsą (ramybėje 60-80 k./min), sklindantį prieširdžiuose ir į prieširdinį skilvelio mazgą, o iš jo – prieširdiniu skilvelio pluoštu ir šakomis – skilveliuose. Smulkiausios pluošto šakelės perduoda impulsą gebančioms susitraukti širdies raumenų ląstelėms. Širdies automatija tokia tobula, kad tam tikromis sąlygomis širdis gali ilgai plakti atskirta nuo organizmo. Ši savybė palengvina širdies persodinimą.
Sinusinio mazgo ritmui sutrikus (aritmija), širdis plaka lėtesniu prieširdinio skilvelio mazgo (40 k./min) arba prieširdinio skilvelio pluošto (30 k./min) ritmu. Širdis gali plakti ne tik rečiau kaip 60 k./min (bradikardija), bet ir dažniau negu 90 k./min (tachikardija). Širdis plaka tuo dažniau, kuo daugiau organizmui reikia kraujo (jame esančio deguonies) ir kuo mažiau širdis jo išstumia per sistoles.
Mažasis kraujo apytakos ratas ir jo kraujagyslės
''' kairėje|miniatiūra|320x320px|Mažasis kraujo apytakos ratas (kraujo kelias iš dešiniojo skilvelio į kairįjį prieširdį) Plautinis kamienas, truncus pulmonalis, yra 5-6cm ilgio, 3cm pločio. Jo 1-1,5cm išlenda iš širdiplėvės maišo. Jis tęsiasi nuo dešiniojo skilvelio arterinio kūgio kylančiosios aortos priekyje. Juo iš dešiniojo skilvelio veninis kraujas nuteka į plaučius. Po aortos lanku plautinis kamienas pasidalija į dvi šakas: dešiniąją plaučių arteriją, a. pulmonalis dextra, kairiąją plaučių arteriją, a. pulmonalis sinistra.
Dešinioji plaučių arterija yra ilgesnė ir platesnė. Ji yra už kylančiosios aortos, viršutinės tuščiosios venos ir dešiniojo broncho. Ties plaučių vartais ji pasidalija į tris skiltines arterijas – viršutinę, vidurinę ir apatinę, ''aa. Lobaris superior, media et inferior. Skiltinės arterijos suskyla į segmentines arterijas, a. segmentales'', kurios bendravardės su plaučių segmentais ir kartoja bronchų išsišakojimą.
Kairioji plaučių arterija yra priekyje nusileidžiančiosios aortos ir kairiojo broncho. Ji skyla į dvi skiltines šakas, o pastarosios į bendravardes plaučių segmentų arterijas. Nuo plautinio kamieno pasidalijimo aortos lanko link eina jungiamojo audinio pluoštas – arterinis raištis, ''lig. arteriosum. Tai po gimimo obliteravęs arterinis latakas, ductus arteriosus.'' Jeigu arterinis latakas neužanka, kraujas iš aorto patenka į plautinį kamieną. Latako neperrišus, dėl padidėjusio krūvio širdis maždaug 25 metų išsieikvoja.
Plautinės venos, vv.pulmonales, išeina po dvi iš abiejų plaučių vartų ir įeina į kairiojo prieširdžio viršutinę dalį. Jomis teka arterinis kraujas. Dešiniosios plaučių venos kiek ilgesnės. Plaučių venos susidaro sutekėjus tarpsegmentinėms venoms.
Didysis kraujo apytakos ratas ir jo kraujagyslės
Pagrindinė arterija aorta prasideda iš kairiojo skilvelio. Ji sąlygiškai dalijama į kylamąją aortą (aorta ascendens), aortos lanką (arcus aortae) ir nusileidžiamąją aortą (aorta descendens). Kylamoji aorta yra maždaug 6 cm ilgio. Ji prasideda iš kairiojo skilvelio paplatėjimu – aortos stormeniu, kuriame yra trys ančiai, sinus aortae. Kylamoji aorta yra širdinplėvės maiše. Jos apačia iš priekio užengta arteriniu kūgiu ir dešiniąja ausyte.
Iš aortos stormens, bulbus aortae, dešiniojo ir kairiojo ančio 2-3 mm virš pusmėnulinių vožtuvėlių prasideda širdies arterijos, aa. coronariae dextra et sinistra. Iš apatinės lanko pusės išeina plonis šakos į gerklę, bronchus ir užkrūtį.
Koronarinės širdies arterijos
Tai kraujagyslės, kuriomis širdis aprūpinama krauju (deguonimi ir maisto medžiagomis) bei kuriomis surenkamas anglies dioksidas.
Sveikomis koronarinėmis (vainikinėmis) arterijomis kraujas teka laisvai, be kliūčių. Tačiau joms susiaurėjus, kraujui tampa sunkiau pasiekti širdies raumenį. Tada žmogus pajunta pirmuosius negalavimus - dažniausiai skausmą krūtinėje fizinio krūvio metu, nes smarkiau dirbančiai širdžiai reikia daugiau deguonies. Deguonies trūkumas ir sukelia skausmą, kuris vadinamas krūtinės angina (stenokardija). Tuomet diagnozuojama koronarinė (išeminė) širdies liga - t. y. pažeistų, susiaurėjusių koronarinių arterijų liga. Koronarinių arterijų susiaurėjimą sukelia iš lėto kraujagyslių sieneles žalojantis procesas - aterosklerozė. Aterosklerozinės plokštelės, siaurinančios spindį - pagrindinė koronarinės širdies ligos priežastis.
Koronarinės širdies ligos rizikos faktoriai:
Algirdas Venskūnas
Žmona – aktorė Genovaitė Vaitiekaitytė.