Gintautas_Mažeikis
Kūrybiniai, mokslo darbai
Pirmoji knyga "Renesanso pasaulėžiūra ir kultūra" (1995 m.) parašyta kartu su Leta Dromantiene atspindi daugiausiai M. Heideggerio ir Konstantino A. Serhejevo požiūrį į antikinio antropocentrizmo, viduramžių teocentrizmo ir renesanso antropocentrizmo raidą. Kita Mažeikio monografija "Renesanso simbolinis mąstymas" (1998 m.) smarkiai išplečia disertacinius tyrinėjimus ir nagrinėja simbolinį mąstymą ir funkcijas renesanso humanizmo ,meilės filosofijos ir okultinės filosofijos srityse (atminties meno, hermetizmo ir kabalistikos), šių idėjų įtaką humanistiniams, politiniams, kosmologiniams sąjūdžiams ir tyrinėjimams. Mažeikio samprotavimams didelę įtaką darė Konstantino A. Sergejevo renesanso tyrinėjimai, M. Heideggerio samprotavimai apie Humanizmą, E. Cassirerio renesanso tyrinėjimai, F. Yates okultinės filosofijos ir atminties meno tyrimai. Kita Mažeikio monografija "Paraštės: minčių voratinkliai" (1999 m.) atspindi jo filosofijos sankirtų su kultūros studijomis, filosofine ir kultūrine antroplogija, diskursų analize pirmuosius tyrinėjimus ir savitos filosofinės eseistinės kalbos, poetikos formavimąsi. Monografija yra "Filosofinės antropologijos pragmatika ir analitika" (2005) išplečia I. Kanto tyrinėjimus "Antropologija pragmatiniu požiūriu" šiuolaikinės kultūrinės antropologijos, poststrulktūralizmo (M. Foucault) ir postmodernizmo (R. Rorty) kontekste, aiškina kooperuoto subjekto raidą, jo gebėjimų plėtą, oponuoja ideologiniam subjektui, aiškina propagandos žmogaus ir filosofinės antropologijos sankirtas. 2006 m. pasirodo Mažeikio metodinė priemonė: "Propaganda", kurioje pagilinamas filosofinės antropologijos ir ideologijš bei propagandos žmogaus aiškinimo konfliktas. Monografijoje "Kompetencijų ugdumo sistema taikant kooperuotų studijų mketodą" (2007 m.) plėtojama kooperuoto subjekto, priešinamo ideologiniam subjektui idėja, aiškinama apie savikūros, saviugdos kooperacijos procese svarbą, nagrinėjamas kooperuotų studijų santykis su pragmatizmo filosofija (J. Dewey, R. Rorty), kitumo ir skirsmo idėja (E. Levinas, J. Derrida), sąrtšiaisu mokymusi tarnaujant bendruomenėms. Ši knyga pagilina Mažeikio plėtojamas komunitarizmo ir kooperuoto revoliucinio laiko idėjas pedagogikos kontekste, sieja pedagoginę hermeneutiką su kooperacijos ir gebėjimų kaupimu, kaip bendru kultūriniu ir civilizaciniu principu. Mažeikis yra Kooperuotų studijų ir tyrinėjimų pradininkas Lietuvoje. Vis dėlto skirsmo, alternatyvos, nepanašumo ir egzistenzinės dramos idėjos buvo plačiau gilinamos bendroje su Jonu Ruškumi monografijoje "Neįgalumas ir socialinis dalyvavymas" (2007 m.). Joje nagrinėjamos skirtingumo įgalinimo ir kooperacijos galimybės tarp įvairias galias tuinčių asmenų, nagrinėjamos represinės erdvės ir judėjimo trajektorijos, hegemoninis egzistencinis ritmas, kuris žaloja skirtungą įgalumą turinčius asmenis. 2010 metais paskelbiama platus Mažeikio tyrimas "Propaganda ir simbolinis mąstymas", kuriame iš dalies tęsiamos kai kurios renesanso tyrinįjimų temos, sietinos su renesansine propagandosinstitucoijos kilme ir jos sąsajomis su religinės ir politinės retorikos estetika. Taip pat remiamasi E. Cassirerio simbolinių mąstymo formų (maginės, mistinės, religinės, estetinės, mokslinės, kalbinės) idėja ir parodoma, kaip šiuolaikinė propaganda jomis naudojasi, modifikuoja, realizuoja kino ir literatūros kūryboje. Taip pat Mažeikis išplečia propagandos tyrinėjimo metodą, kritinės diskurso analizės metodą, institucinės ir biografinės analizės derme. 2012 metais pasirodė jo knyga: "Po pono ir tarno: lyderystės ir meistrystės dialektika", kurioje plėtojama nauja jam tema: kritinė teorija, sietina su H. Marcusės, T. Adorno ir J. Habermaso darbais. Knyga skirta šiuolaikinės lyderystės teorijų ir praktikų kritikai remiantis propagandos, ideologijos, manipuliacijos, spektaklio ir vartotojų visuomenės kritika. Lyderystei yra priešinama istoriškai ir antropologiškai aptarta meistrystės tema. 2013 m. buvo išleista jo knyga: "Įsikitinimai: sąmoningumo metamorfozės", skirta sąmoningo tapimo nepanašiu, skirtingu idėjai ir būdams. Knygoje remiamasi dramatiniu biografiniu tyrinėjimo metodu, priešinamu instituciniam socialiniam konstruktyvizmui.