cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bydgoščiaus Jono ir Andriaus Sniadeckių technikos ir gamtos mokslų universitetas
Bydgoščiaus Jono ir Andriaus Sniadeckių technikos ir gamtos mokslų universitetas – valstybinis universitetas Bydgoščiuje, Lenkijoje. Lenkijos aukštųjų mokyklų reitinge jis užima 61-70 vietą, tuo tarpu pasaulyje – 2352 vietą (pagal pasaulinį Webometrics Ranking of World Universities reitingą).
Aukštoji mokykla buvo įkurta 1951 m. birželio 23 d., tuo metu tai buvo Vakarinė inžinierių aukštoji mokykla. Nuo 1964 čia yra galimybė studijuoti ne tik vakarinėse, bei ir dieninėse ir ištęstinėse studijose. 1968 m. aukštajai mokyklai buvo suteiktas Jono ir Andriaus Sniadeckių vardas. 1974 m. ji yra sujungiama su Poznanės žemės ūkio akademijos Bydgoščiaus filialu bei gauna Technikos ir žemės ūkio akademijos (lenk. Akademia Techniczno-Rolnicza) pavadinimą. Universiteto statusas jai buvo suteiktas 2006 m.
Lenkija Europos Sąjungoje
Lenkijos kelias į Europos Sąjungą
Iki 1989 m. Lenkija priklausė Ekonominės savitarpio pagalbos tarybai (ESPT). Tačiau jau 1988 m. rugsėjo mėn. Lenkijos politikai nutarė užmegzti diplomatinius santykius su Europos Bendrija bei pasirašė sutartį tarp Lenkijos ir Europos ekonominės bendrijos. Kitais metais buvo inicijuota PHARE programa, kuri buvo skirta Lenkijos ir Vengrijos ekonominėms reformoms remti. Ši programa rėmė politinių ir ekonominių reformų vykdymą Vidurio Europoje. 1990 m. gegužės 25 d.
Lenkija pateikė oficialų prašymą pradėti derybas dėl Asociacijos sutarties su Europos Bendrija. Ši sutartis, vadinama Europos sutartis, buvo pasirašyta 1991 m. gruodžio 16 d., o įsigaliojo 1994 m. vasario 1 d.
1993 m. Europos Vadovų Taryba nustatė Kopenhagos kriterijus, kurie patvirtino kvalifikacinius reikalavimus valstybėms, norinčioms tapti ES narėmis. 1994 m. balandžio 8 d. Lenkija įteikė oficialią paraišką tapti Europos Sąjungos nare. Tačiau tik 1997 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba nusprendė pradėti derybas su šešiomis ES narystės siekiančiomis valstybėmis: Lenkija, Vengrija, Čekija, Slovėnija, Estija ir Kipru. 1998 m. kovo 31 d. Lenkija pradėjo derybas dėl narystės Europos Sąjungoje. Prieš pradedant derybas buvo peržiūrėtas Lenkijos vidaus teisės normų suderinamumas su Bendrijos teise, vadinamas screening. Visi klausimai susiję su Lenkijos integracija į Europos Sąjungą buvo koordinuojami Europos Integracijos Komiteto, kuris buvo įkurtas 1996 m. spalio mėn.
2004 m. gegužės 1 d. Lenkija ir kitos devynios Europos šalys įstojo į Europos Sąjungą.
Lenkija ir Europos kaimynystės politika
thumb|250px|Rytų partnerystės viršūnių susitikimas 2011 m. rugsėjo 29-30 d. [[Varšuva|Varšuvoje]] Lenkija daug prisidėjo prie Europos kaimynystės politikos. Jos dėka ES išorės politikoje atsirado Rytų matmuo. Europos Sąjunga susidomėjo Rytų Europa ir pradėjo demokratijos plėtrą šiame regione. ES pradėjo daug dėmesio skirti tokioms šalims, kaip Ukraina, Baltarusija, Moldova, Azerbaidžanas, Armėnija ir Gruzija.
Prieš Lenkijos integraciją į Europos Sąjungą, Lenkijos politikai bandė sustiprinti ekonominį bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis. Šios pastangos buvo įdėtos tam, kad po ES plėtros Europos žemyne nesusikurtų naujos skiriamosios linijos. Jau 1998 m. Lenkijos užsienio reikalų ministras prof. Bronisław Geremek ragino sukurti ES išorės politikoje Rytų matmenį. 2002 m. Lenkijos prezidentas Aleksander Kwaśniewski iškėlė Rygos iniciatyvą, kuri turėjo sustiprinti Vidurio, Rytų ir Pietų Europos šalių ryšius. Regioninis bendradarbiavimas, apimantis 17 šalių, turėjo remti transformacijos procesus ir kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu. 2003 m. kovo mėn. Varšuvoje vyko konferencija "Rygos iniciatyva - Europa be padalijimų". Lenkija pasinaudojo savo pirmininkavimu Vidurio Europos Iniciatyvoje tam, kad padidinti Europos Sąjungos susidomėjimą Rytų Europa. Lenkija siūlė vykdyti lanksčią ES užsienio politiką ir plėtoti individualius santykius su kiekviena Rytų Europos valstybe bei stiprinti žmogiškuosius santykius.
Lenkija aktyviai dalyvauja Rytų Partnerystės iniciatyvoje. 2010 m. sausio mėn. Ispanijos pirmininkavimo ES Tarybai metu, Lenkija organizavo Rytų Partnerystės seminarą, kuriame buvo aptariama ES parama Rytų Partnerystės šalims. 2010 m. gegužės mėn. Lenkijos užsienio reikalų ministro R. Sikorskio iniciatyva Sopote vyko neformalus ES ir Rytų Partnerystės šalių užsienio reikalų ministrų susitikimas. Susitikimo metu buvo nutarta sukurti Rytų partnerystės iniciatyvos „draugų grupę“, kuri vienytų šalis, kaip Rusija, norinčias dalyvauti Rytų Partnerystės programose ir būti informuotomis apie jas. Rytų partnerystės iniciatyvos „draugų grupė“ turėjo įrodyti, kad Rytų partnerystė nėra Europos Sąjungos priešiško nusiteikimo prieš Rusiją įrodymas.
Rytų partnerystė buvo vienu iš prioritetų Lenkijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai metu. Lenkija siekė sustiprinti Rytų Europos kaimynystės politiką. Antrasis Rytų partnerystės viršūnių susitikimas vyko Varšuvoje 2011 m. rugsėjo 29-30 d., kuriame dalyvavo visų Europos Sąjungos šalių ir penkių Rytų partnerystės valstybių ar vyriausybių vadovai bei Europos Sąjungos institucijų atstovai. Baltarusija buvo vienintelė Rytų partnerystės šalis, kuri nedalyvavo susitikime.
Susitikimo metu buvo priimta Jungtinė deklaracija, kurioje buvo rašoma apie tolesnį bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos ir Rytų partnerių. Deklaracijoje buvo pabrėžta, kad bendradarbiavimas yra pagrįstas bendromis vertybėmis, buvo pripažinti europiniai siekiai Rytų partnerystės šalių bei buvo paskelbtas Rytų partnerystės šalių pasirengimas integruotis į ES vidaus rinką, o ateityje buvo planuojama sukurti bendrą ekonominę erdvę, kuri apimtų ES ir Rytų partnerystės šalis. Deklaracijoje akcentuota buvo vizų režimo supaprastinimo bei visiškas jo liberalizavimo reikšmė. Be to, nurodyta buvo, kad iki 2011 m. turėtų būti baigtos derybos dėl asociacijos susitarimo su Ukraina bei turėtų prasidėti derybos dėl glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos sukūrimo tarp ES bei Gruzijos ir Moldovos. Susitikimo metu buvo apibrėžti partnerystės tikslai artimiausiems porai metų.
Siekiant pagerinti sektorių bendradarbiavimą tarp ES ir Rytų partnerystės šalių, Lenkija savo pirmininkavimo ES Tarybai metu organizavo daug susitikimų ministrų lygiu bei aukštesniųjų pareigūnų ir ekspertų susitikimus.
Lenkija ir ES bendra užsienio ir saugumo politika
Lenkija skeptiškai žiūri į ES bendrą užsienio ir saugumo politiką bei pasisako prieš didesnių galių suteikimą Europos Sąjungai užsienio ir saugumo politikos srityje. Tokios ES šalys, kaip Prancūzija ir Vokietija, nori palankesnių santykių su Rusija. Tačiau, Lenkija turi įtemptus santykius su Rusija ir nenori keisti savo politikos Rusijos atžvilgiu. Be to, Lenkija bijo, kad didesnės ES kompetencijos užsienio ir saugumo politikos srityje pažeis Lenkijos nacionalinius interesus ir suverenumą.
Lenkija skeptiškai žiūri į ES galimybes saugumo ir gynybos politikoje, todėl pirmenybę teikia santykiams su NATO ir JAV. Lenkija dalyvauja ES krizių valdymo operacijose. Lenkijos kariai dalyvavo arba dalyvauja ES misijose Bosnijoje ir Hercegovinoje, Makedonijoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Moldovos ir Ukrainos pasienyje, Irake, Gruzijoje, Afganistane, Kosove, Somalyje, Mali.
Lenkija ir Europos Sąjungos plėtra
thumb|300px|Europos Sąjungos narės ir kandidatės Lenkija remia tolesnią Europos Sąjungos plėtrą bei atkreipia dėmesį į būtinybę panaikinti derybų dėl narystės atitolinimą. Lenkija remia Juodkalnijos, Serbijos ir Turkijos siekius tapti ES narėmis. Lenkija pritarė sprendimui suteikti Albanijai kandidatės į ES statusą. Lenkijos politikų nuomone, priėmimas visų Balkanų valstybių ir Turkijos į ES įrodys, kad ES vidaus transformacija yra baigta, be to šių šalių narystė Europos Sąjungoje sustiprins viso regiono stabilumą. Lenkija dalyvauja neformalioje grupėje (Talino grupė), remiančioje ES plėtrą. Talino grupėje dalyvauja Švedija, Suomija, Estija, Latvija, Lietuva, Čekija, Vengrija, Rumunija, Italija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė.
Curious
„Curious“ yra moterims skirti kvepalai, sukurti „Elizabeth Arden“ kompanijos. Tai yra pirmieji amerikiečių dainininkės Britney Spears vardiniai kvepalai. Spears iš šio gaminio uždirbo apie 52 milijonus JAV dolerių.
Informacija
„Curious“ buvo išleisti 2004 metų rugsėjį ir turėjo didžiulį tarptautinį pasisekimą. 2004 metais šie kvepalai tapo perkamiausiais, o 2005 m. „Fragrance Foundation“ „Curious“ išrinko geriausiais moterims skirtais kvepalais. Pasaulyje parduota daugiau nei 570 milijonų šių kvepalų buteliukų ir kol kas tai sėkmingiausiai perkamas Britney vardinis produktas.
Kvepalai turi baltažiedžių bei vanilės ir muskuso kvapą. Kvepalų sudėtis: Luizianos mognolija, auksinė Anjou kriaušė, garždenis, tuberoza, šiurkščius, rožinis ciklamenas, vanilės pritrauktas muskusas, santalmedis. Spears teigia, kad magnolija jai primena namus.
Reklamos
Televizijai skirta „Curious“ reklama buvo sukurta kino studijoje. Reklamoje, kurioje vaidina Britney ir aktorius Eric Winter, pasirodo užrašas „Ar drįsti?“ (Do You Dare?)
In Control
„In Control“ didžiulį tarptautinį pasisekimą gavę, ribotu tiražu išleisti 2006 m. balandžio 16 d. moterims skirti kvepalai, sukurti „Elizabeth Arden“ kompanijos. Kvepalai pasirodė JAV, Kanadoje, Japonijoje ir Europoje. Kvepalų buteliukas toks pats kaip „Curious“ originalo, tačiau juodos spalvos. „Quest’s Claude Dir“ pagamintas sultis sudaro vidurnakčio orchidėjos širdis, crème brûlée, juodosios vanilės pupelių, pasaldinto santalmedžio, lokvos ir muskuso kvapai. Kvepalai turėtų simbolizuoti mielumą ir seksualumą tuo pačiu metu. Nors buvo pranešta, jog kvepalai išleisti ribotu tiražu, juos vis dar galima įsigyti.
Curious Heart
Labai netikėtai „Elizabeth Arden“ išleido dar vienus Britney Spears vardo kvepalus. Tai „Curious“ papildymas – „Curious ♥ Heart“. Buteliukas toks pat kaip originalo, tačiau dabar rožinės spalvos. Kvapas panašus taip pat į originalą, bet buvo išleistas ribotu tiražu.
Raudonosios Jūros vilajetas
Raudonosios Jūros vilajetas  – Sudano vilajetas. Yra šalies šiaurės rytuose, Šiaurės regione, Raudonosios jūros pakrantėje. Administracinis centras – Port Sudanas.
Geografija
Vilajetas ribojasi su Egiptu šiaurėje, su Eritrėja pietuose. Juridiškai vilajetui priklauso Halaibo trikampis (ir Sijalo salos), kurį iš tikro kontroliuoja Egiptas. Didžiąją dalį paviršiaus užima Nubijos dykuma.
Gyventojai
Teritorijoje gyvena daugiausia bedžų gentys. Svarbiausi miestai: Port Sudanas, Suakinas.
Administracinis suskirstymas
Vilajetas padalintas į 4 rajonus:
Akira Kadži
(g. 1980 m. sausio 13 d.) – japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje.
Nacionalinėje komandoje žaidė 2003–2008 m., su ja dalyvavo 2006 m. pasaulio futbolo čempionate.
Michael Olowokandi
Michael Olowokandi (lt: Maiklas Olovokandis; g. 1975 m. balandžio 3 d. Lagose) – buvęs Nigerijos krepšininkas.
Be Nigerijos, dar turi ir Anglijos pilietybę.
Karjera
1995 m. debiutavo „Pacific“ universitete NCAA lygoje, po trejų metų sudalyvavo NBA naujokų biržoje, kurioje buvo pakviestas pirmuoju numeriu, jį pasirinko „Clippers“ komanda, tačiau NBA prasidėjus lokautui, M. Olowokandi nedebiutavo NBA, o išvyko į Bolonijos „Kinder“ komandą, bet joje sužaidęs vos trejas rungtynes grįžo į NBA ir pradėjo rungtyniauti „Clippers“ ekipoje.
2003 m. M. Olowokandi paliko Los Andželo klubą ir perėjo į „Timberwolves“ komandą, bet 2006 m. sausį buvo išmainytas į „Celtics“ klubą, kuriame rungtyniavo 2006–2007 m. sezoną.
Per visą savo karjerą NBA taip ir netapo žvaigžde. Daugumos krepšinio ekspertų nuomone, M. Olowokandi nenusipelnė naujokų biržoje būti pakviestas pirmas.
Pilorospazmas
Pilorospazmas ( – (skrandžio) prievartis) – funkcinio pobūdžio skrandžio prievarčio spazmas.
Pasitaiko kūdikiams, dažniau berniukams, iki 3 mėnesių amžiaus dėl įgimto skrandžio prievarčio nervinės reguliacijos sutrikimo. Pavalgęs kūdikis atpila, kartais vemia, būna neramus, per lėtai auga jo kūno masė.
Pilorospazmas gydomas spazmolitinias vaistais. Kūdikis matinamas pusiau vertikalioje padėtyje nedidelėmis porcijomis, darant trumpas pertraukas. Po maitinimo palaikomas stačias, vėliau guldomas ant kairiojo šono.
Kūdikiui augant, jo skrandžio prievarčio raumenų nervinė reguliacija normalėja, pilorospazmas išnyksta.
Ritlenis
Ritlenis (Episcia) – gesnerijinių (Gesneriaceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso žolės su dėmėtais lapais ir ryškiais žiedais.
Auga Pietų ir Centrinės Amerikos tropikuose. Auginamas vidutinio klimato zonoje kambariuose kaip dekoratyvus žydintis augalas. Išvesta hibridinių formų.
Gentyje yra 8 rūšys: ir kt.
Nuorodos
thumb|left|210px|[[Šliaužiantysis ritlenis (Episcia reptans)]]
Wilkes-Barre variantas
Wilkes-Barre (arba Traxler) variantas – dviejų žirgų gynybos (1. e4 e5 2. Žf3 Žc6 3. Rc4 Žf6) variantas, kurios ėjimai:
Javinis pašakninis pelėdgalvis
Vikšrai murzinai balsvos ar gelsvos spalvos. Nugaros linija rausva, dėmėta. Graužia miglinių žolių (svidrių, šunažolių, eraičino, varpučio ir kt.) šaknis. Žiemoja jauni vikšrai. Drugiai skraido birželio – rugpjūčio mėn. Kiaušinėlius deda ant žolių kelmelių. Išsiritę vikšrai graužia šaknis ir daigus. Vikšrai peržiemoja, pavasarį jie būna labai ėdrūs ir tada pažeidžia daug augalų.
Geistariškės
Geistariškės – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Miroslavo.
Stimfalo paukščiai
Stimfalo paukščiai graikų mitologijoje - mitiniai paukščiai minimi trečiame (vers. 6-tame) Heraklio žygdarbyje. Euristėjas įsakė Herakliui iššaudyti Stimfalo paukščius, kurie Arkadijos apylinkes pavertė beveik dykuma. Paukščiai užpuldavo gyvulius ir žmones, kuriuos sudraskydavo variniais nagais ir snapais. O pakilę į orą, jie galėjo mėtyti žemyn į užpuoliką savo žalvarines plunksnas kaip strėles. Pagal vieną versiją juos atnešęs Arėjas.
thumb|left|Heraklis šaudantis į Stimfalo paukščius, romėnų mozaika iš Lirijos, Ispanijos Nelengva Herakliui buvo įvykdyti žygdarbį. Jam padėjo Atėnė, davusi Herakliui dvi varines tarškynes. Su jomis Heraklis, užkopęs ant kalvos, kur suko lizdus baisūs paukščiai, sukėlė baisų triukšmą – paukščiai išsigando. Kai jie pakilo, į žemę tarsi lietus pasipylė jų aštrios plunksnos, bet nekliudė ant kalvos stovėjusio Heraklio. Heraklis į juos laidė mirtį nešančias strėles. Iš baimės paukščiai pakilo virš debesų ir išskrido jie toli už Graikijos sienų, prie Euksoponto krantų ir niekada negrįžo į Stimfalo apylinkes. Jie priglaudė Aterijo (Aretias) saloje, kur juos surado argonautai.
Ešeržuvės
Ešeržuvės, ešeriažuvės (Perciformes) – kaulinių žuvų būrys. Plaukimo pūslė uždara. Pelekai dažniausiai prasideda spygliais. Pilveliniai pelekai po krūtininiais.
Labai didelis rūšių skaičiumi žuvų būrys. Žinoma apie 7000 rūšių. Lietuvoje gyvena 9 šeimos, 12 rūšių: ešerys, starkis, pūgžlys, mažasis tobis, didysis tobis, grundalas.
Ešeržuvių šeimos
'''Pobūris. Percoidei''' '''Pobūris. Elassomatoidei''' '''Pobūris. Labroidei''' '''Pobūris. Zoarcoidei''' '''Pobūris. Notothenioidei''' '''Pobūris. Trachinoidei''' '''Pobūris. Blennioidei''' '''Pobūris. Icosteoidei''' '''Pobūris. Callionymoidei''' '''Pobūris. Gobioidei''' '''Pobūris. Kurtoidei''' '''Pobūris. Acanthuroidei''' '''Pobūris. Scombrolabracoidei''' '''Pobūris. Scombroidei''' '''Pobūris. Stromateoidei''' '''Pobūris. Anabantoidei''' '''Pobūris. Channoidei'''
Merūnas Vitulskis
Merūnas Vitulskis (g. 1983 m. vasario 18 d. Kaune) – dainininkas (tenoras), tarptautinių dainų festivalių laureatas, operos solistas.
miniatiūra|2014 m.
Biografija
Užaugo Šančiuose (Kaunas).
Tėvai – Aurelija ir Bronius – išsiskyrė jam dar negimus. Nuo 8 metų augo su patėviu, mama ir netrukus gimusia seserimi Viktorija. Nuo plaučių vėžio mirus mamai, 16-metis apsigyveno su jį įsivaikinusia senele Vanda Vitulskiene bei teta Almone Vitulskyte. Talentą menui paveldėjo iš senelio, žymaus dailininko tapytojo – Aleksandro Vitulskio, kuris mirė Merūnui dar negimus.
Baigė Kauno Vaižganto vidurinę mokyklą. Buvo aktyvus mokyklos visuomeniniame gyvenime, todėl net du kartus nominuotas „Mokyklos patriotu“, dabar – šios mokyklos Garbės galerijos narys.
Dainuoti pradėjo septintoje klasėje, paskatintas muzikos mokytojos Giedrės Druskienės. Vėliau muzikos žinias gilino Juozo Gruodžio konservatorijoje.
Vokalo Merūną mokė ne vienas akademinės muzikos pedagogas. Pirmasis dainininko LMTA vokalo dėstytojas, kurio dainavimo klasėje studijavo 3 metus (2005–2006 m. ir 2007–2009 m.) – Jonas Antanavičius. 2006 m., jaunajam tenorui pasiėmus akademines atostogas ir ėmus dalyvauti muzikiniame realybės šou „Kelias į žvaigždes 2“, jo metu jį mokė operos solistas, LMTA prof. Vytautas Juozapaitis. 2009 m. Merūnas perėjo į prof. V. Noreikos dainavimo klasę. 2010 m. baigė vokalo bakalauro studijas. Dainavimo studijas tęsia LMTA magistrantūroje, kartu siekia įgyti vokalo pedagogo specialybę.
Save išbandė įvairiose srityse – dailėje, vienerius metus piešti mokėsi Juozo Naujalio meno mokykloje, vėliau dirbo narkomanų pagalbos linijoje „Aš galiu“. Keliavo, buvo vienas iš nedaugelio Lietuvos skautų, priklausančių Europos skautų asociacijai, bendravo su pranciškonais, net mąstė apie tapimą vienuoliu. Išbandė ir ekstremalius dalykus – šokinėjo su guma bei parašiutu, nardė, dalyvavo „drage“. Dirbo statybose.
Realybės šou „Kelias į žvaigždes 2“
Nuo pat realybės šou „Kelias į žvaigždes 2“ pradžios Merūnas buvo laikomas projekto lyderiu. Iki finalinių kovų, dėl išlikimo projekte kovojo 2 kartus – prieš Grūdą, kurį nugalėjo rezultatu 41 467:6 456 ir Agnę, kurią įveikė 64 004:39 686. Pusfinalyje susitiko su Simona, kurią nugalėjęs skirtumu 33 517:14 243, pateko į finalą. Dėl „Kelias į žvaigždes 2“ nugalėtojo titulo kovojo su Radži. Finalo metu buvo pasiektas Lietuvos realybės šou balsavimo rekordas: iš 181 505 balsavusiųjų 106 069 žiūrovų skambučių palaikė Merūną. Merūnui atiteko pagrindinis realybės šou prizas – 100 tūkstančių litų.
Dalyvaudamas „Kelias į žvaigždes 2“ sudainavo 4 solines dainas – „Meilė Nerūdija“, „O, Gražuole“, „Su Tavim“ ir „Davė Dievas Man“. Visos dainos tapo vienomis populiariausių šou dainų. Projekto metu „lietuviškuoju Baskovu“ vadinamas dalyvis turėjo progą pabendrauti ir su pačiu Rusijos tenoru Nikolajumi Baskovu, iš kurio susilaukė teigiamo vertinimo ir paskatinimo toliau dainuoti operoje. Po realybės šou, už Kauno garsinimą miesto meras Arvydas Garbaravičius Merūną apdovanojo (įteikė statulėlę su miesto simboliu – stumbru).
Kiti projektai
Vos pasibaigus „Kelias į žvaigždes“, rengėjų kvietimu dalyvavo „Nacionalinėje Muzikos Lygoje“, joje laimėjo visas dvikovas ir pateko į NML atkrentamąsias varžybas, tačiau jau pirmajame etape nusileido buvusiam konkurentui ir kolegai „Kelias į žvaigždes 2“ – Radži. Kaip „Kelias į žvaigždes 2“ laimėtojas buvo pakviestas dalyvauti NML Čempionų taurės varžybose. Jose, nepatyręs nė vieno pralaimėjimo, tapo čempionu ir laimėjo 10 tūkst. litų.
2007 m. vasarą dalyvavo XVI tarptautiniame muzikos ir teatro festivalyje „Славянский базар“ (Slavų turgus) Vitebske (Baltarusija). Teatro scenoje pasirodė su spektakliu „Meistriškumo pamoka“, kuriame atliko Maria Callas studento tenoro Tonio vaidmenį. Dainų konkurse atliko dvi dainas – „Su Tavim“ ir „Жестокая Любовь“. Iš abiejų dainos konkurso turų surinkęs vienodai – po 70 balų iš 90 galimų (bendra suma 140/180), užėmė 16 vietą tarp 22 dalyvių.
Tų pačių metų vasario mėn. 21 d. Šv. Kotrynos bažnyčioje kaip svečias dainavo operos solisto V. Juozapaičio albumo „Neprarask Vilties“ pristatymo koncerte, kurio įrašas buvo išleistas DVD pavidalu – „Neprarask Vilties (DVD)“. Vėliau Merūnas dalyvavo ir šio V. Juozapaičio albumo pristatymo koncertiniame ture po Lietuvą.
2008 m. gegužės mėn. dalyvavo Estijoje vykusiame tarptautiniame konkurse „Laagna Laul 2008“. Pasirodęs su 3 dainomis – „Su Tavim“, „All By Myself“ bei „Caruso“ ir įveikęs 21 konkurentą, pelnė pagrindinį prizą – „Grand Prix“ titulą bei 3000 eurų.
2008 m. rugpjūčio mėn. turėjo dalyvauti festivalyje „Vostočnyj bazar“ Sočyje (Rusija), tačiau tam sutrukdė prasidėję kariniai neramumai tarp Rusijos ir Gruzijos. Tuomet dainininkas nusprendė su ta pačia programa po kelių savaičių sudalyvauti tarptautiniame dainų festivalyje „Canzoni dal Mondo“ (Pasaulio dainos) Pompėjoje (Italija), kuriame dalyvavo po 2 atlikėjus iš 12 šalių. Atlikęs dainas „Caruso“ bei „Su Tavim“, laimėjo 1-ąją vietą, nugalėtojo taurę bei piniginį prizą.
2009 m. kovo mėn. dalyvavo LMTA organizuotame konkurse LMTA garbės daktaro Stasio Baro premijai laimėti. Premijas įsteigė Stasio ir Elenos Barų (JAV) fondas. Atlikęs 4 kūrinius – „Vai gražu“ (A. Kačanauskas), „Treji gaideliai“ (E. Gailevičiaus harmonizuota lietuvių liaudies daina), „Pietà, Signore“ (A. Stradella) ir Kavaradosio ariją (G. Puccini „Toska“), laimėjo I premiją.
2009 m. lapkričio mėn. 23 – 28 d. dalyvavo XIX-ame vokalistų ir instrumentalistų konkurse „Societa Umanitaria“ Milane (Italija), kuriame pirmą kartą dalyvauti galėjo ir užsieniečiai. Renginyje dalyvauti pasiūlė ir pasiruošti padėjo prof. V. Noreika. Konkurse varžėsi 22 dalyviai iš Italijos, Prancūzijos, Latvijos, Lietuvos, Olandijos ir Portugalijos. Merūnas pateko į finalinį penketuką, kuris, kaip numatoma, 2010 m. rudenį vyks į klasikinės muzikos turnė po Europą.
2010 m. su kompozitoriaus Raigardo Tautkaus sukurta daina „Rosa“ dalyvavo nacionalinėje atrankoje į Euroviziją ir užėmė 6-ą vietą.
Diskografija
Studijiniai albumai:
Aktorinė veikla
G.Puccini, “La Bohem” – Rudolfo
G.Puccini,“Madam buterfly” – B.F.Pinkertono
G.Verdi, “ Lady Mcbeth” – McDufo
G.Verdi, “La Traviata” – G.Alfredo
G.Donizetti, ”Elisir D‘amore” – Nemarino
G.Donizetti, “Anna Bolena” – Sr. Hervey
P.Chaikovsky, “ Eugenij Onegin” – Lenskio
W.A.Mozart, “'  Cossi fantute” – Ferando
Vaidino Vilniaus mažojo teatro rež. Gyčio Padegimo spektaklyje „Meistriškumo pamoka“ (kartu su Nijole Narmontaite), kur atliko Maria Callas studento tenoro Tonio vaidmenį, dainuojantį Kavaradosio ariją iš Giacomo Puccini operos „Toska“.
Aukštutinio Viliujaus ulusas
Aukštutinio Viliujaus ulusas  – ulusas vidurio vakarų Jakutijoje. Administracinis centras – Verchneviliujskas.
Geografija
Paviršių užima daugiausia lygumos. Teritoriją kerta Viliujaus vidurupis su intakais – Čybyda, Tiukianu, Tonguo. Klimatas vidutinių platumų, ryškiai žemyninis. Žiemą temperatūra nukrenta iki -60 °C, vasarą pakyla iki +33 °C.
Gyvenvietės
Pagrindinės uluso gyvenvietės:
Kalnai (Saldus)
Kalnai  – kaimas Latvijoje, Saldaus savivaldybėje, 59 km į pietvakarius nuo Saldaus, 1 km nuo Lietuvos sienos (3 km nuo Pikelių), Lūšies kairiajame krante. Ateina vieškelis iš Nygrando. Veikia Griežės pašto skyrius, kultūros namai, vaikų darželis, vidurinė mokykla, gydytojo kabinetas, keramikos dirbtuvės, Šv. Agotos katalikų bažnyčia (pastatyta 2009 m.). Apylinkėse yra Ruožkalnio dendrologijos sodas.
Istorija
Tarybiniais metais – „Jaunojo komunaro“ kolūkio centrinė gyvenvietė.
thumb|left|250px|Kalnų bažnyčia
Stasys Čirba
Stasys Čirba (1943 m. kovo 1 d. Čereškuose, Balninkų valsčius - 2017 m. gegužės 2 d. Vilniuje) – Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras.
Biografija
1967 m. baigė Vilniaus universitetą. 1972 m. fizikos ir matematikos mokslų kandidatas.
Nuo 1972 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (1991–1996 m. Vilniaus technikos universitetas, nuo 1996 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas, 1992–1995 m. Matematikos katedros vedėjas; nuo 1980 m. docentas.
Ilgininkai (Lazdijai)
Ilgininkai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Kapčiamiesčio, pietvakariniame Ilgio ežero krante.
Istorija
XIX a. pab. Ilgininkų palivarkas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių, Veisiejų parapiją. Priklausė Ablamovičiams. Į palivarką pateko Juškonių bei Dumbliauskų kaimai bei Pšeimos dvaro sodyba.
Gyventojai
thumb|left|165px|Kaimo kryžius
Kalnas (reikšmės)
Kalnas (arba kalnai) gali reikšti:
Nematantas
Nematantas (Nematanthus) – gesnerijinių (Gesneriaceae) šeimos epifitinių augalų gentis.
Pilorostenozė
Būna įgyta (dėl skrandžio opos, skrandžio nudegimo cheminėmis medžiagomis) ir (dauguma atvejų) įgimta. Pastaroji dažniau pasitaiko berniukams. 2-3 gyvenimo savaitę kūdikis pradeda vemti, iš pradžių lėtai ir negausiai, vėliau – net fontanu. Retai tuštinasi, jo kūno masė liaujasi augti, vėliau mažėja.
CSyD Defensa y Justicia
Treneriai
(nuo 2002 m.)
Juozapas Paulauskas
Juozapas Paulauskas (1860 m., Darbėnų apylinkėje, Telšių aps., Kauno gub. – 1945 m. vasario 13 d., Grūšlaukės k., Darbėnų vls., Kretingos aps.) – Lietuvos liaudies meistras, knygnešys.
Biografija
Paaugęs tarnavo samdiniu pas ūkininkus, 1881–1886 m. – Rusijos imperijos kariuomenėje. Grįžęs ėmėsi paupario amato, vertėsi smulkiąja prekyba, slapta prekiavo draudžiama lietuviška spauda, kurią su broliu Pranciškumi gabendavo iš Mažosios Lietuvos, komplektavo iliustruotus leidinius. Platino religinio ir pasaulietinio turinio raižinius, pats juos raižė. Mėgo drožinėti, meistrauti. Vedęs apsigyveno Grūšlaukėje, kur pas liaudies meistrą Antaną Klanių-Klanevičių išmoko kryždirbystės paslapčių.
Pagal užsakymus Šiaurės vakarų Lietuvos kaimų pakelėse, kapinaitėse ir sodybose pastatė per 400 ornamentuotų medinių kryžių, koplytstulpių ir koplytėlių. Sukūrė apie 2000 medinių šventųjų skulptūrų, kurias dėjo į pastatytas koplytėles, taip pat pardavinėjo Kretingoje, Skuode, Plungėje, Žemaičių Kalvarijoje, Alsėdžiuose atlaidų, turgų ir mugių metu. Taip pat drožė pasaulietinio turinio skulptūras (velnius, avinėlius ir pan.), tabokines, lazdas, žaislus.
Dalis jo kūrybinio palikimo saugoma Nacionaliniame, Kauno M. K. Čiurlionio dailės, Kretingos muziejuose.
Palaidotas Grūšlaukės kapinėse.
Mijadzakio prefektūra
Mijadzakio prefektūra  – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kiūšiū saloje. Sostinė – Mijadzakis.
Istorija
Seniau, iki Meidži restauracijos, prefektūra buvo žinoma kaip Hiūgos žemė.
Geografija
thumb|250px|Mijadzakio prefektūros žemėlapis Mijadzakio prefektūra įsikūrusi rytiniame Kiūšiū salos krante, pietuose ir rytuose apsupta Ramiojo vandenyno. Prefektūra šiaurėje ribojasi su Oitos prefektūra ir Kumamoto bei Kagošimos prefektūromis vakaruose.
Miestai
Mijadzakio prefektūroje įsikūrę 9 miestai.
Miesteliai ir kaimai
Miesteliai ir kaimai kiekvienoje apskrityje.
Turizmas
Bene žymiausia prefektūros vieta – Ama-no-Iwato šventykla.
Sportas
Mijadzakio prefektūroje esti viena futbolo komanda, pavadinimu „Honda Lock S.C.“, įsikūrusi Mijadzakio mieste.
Nachimovas (Perkaistai)
Nachimovas (,, nuo 1911 m. Roddau-Perkuiken, nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ) – gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Polesko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Turgenevo kaimo gyvenvietės kaimas.
Tatrai
Tatrai (slovakiškai ir lenkiškai Tatry) – kalnų grandinė palei Slovakijos ir Lenkijos sieną, aukščiausia Karpatų kalnų dalis. Didžiausia kalnų dalis ir visos aukščiausios viršūnės yra Slovakijoje. Aukščiausia viršūnė yra Gerlachas (2655 m).
Nachimovas (Perkaistai)
Istorija
Sembos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. 1438 m. minimi Perkaysten. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Vėluvos apskrities kaimas. 1947–2008 m. Slavianskojės apylinkės kaimas.
Tatrai
Tatrai plačiai žinomi kaip žiemos sporto vieta su tokiais kurortais kaip Visoke Tatrai, įkurtas 1999 m. ir susidedantis iš atskirų Štrbske Pleso, Stary Smokoveco ir Tatrų Lomnicos gyvenviečių, taip pat Popradas Slovakijoje bei Zakopanė Lenkijoje.
Tatrai susideda iš Vakarų Tatrų (slovakiškai Západné Tatry, lenkiškai Tatry Zachodnie) ir Rytų Tatrų (slovakiškai Východné Tatry, lenkiškai Tatry Wschodnie). Rytų Tatrai, savo ruožtu, susideda iš Aukštųjų Tatrų (Vysoké Tatry, Tatry Wysokie) ir Belianskio Tatrų (Belianske Tatry, Tatry Bielanskie). Aukštieji Tatrai su savo 24 (ar 25) aukštesnėmis, nei 2 500 m viršūnėmis yra vieninteliai Alpių tipo kalnai visame 1 200 km ilgio Karpatų kalnų ruože.
Buskas
Buskas  – miestas vakarų Ukrainoje, Lvovo srityje, 51 km į šiaurės rytus nuo Lvovo, prie Bugo upės. Rajono centras. Pro miestą eina Lvovo–Kijevo plentas, keliai į Berestečką, Peremyšlianus. Už 5 km yra Krasnės geležinkelio stotis. Maisto pramonė. Yra 1708 m. medinės Šv. Paraskevos ir 1752 m. Šv. Onufrijaus cerkvės, 1998 m. Šv. Petro ir Povilo cerkvė, rotušė, XIX a. grafo Badenio rūmai, žydų kapinės. Apylinkėse yra Oleskos pilis, Pidhoreco pilis, senovinės Plesensko gyvenvietės liekanos.
Tatrai
Tatrai turi būti skiriami nuo kitos Slovakijos kalnų grandinės Žemųjų Tatrų (slovakiškai Nízke Tatry), kurie yra į pietus nuo Tatrų, nors kartais Tatrų sąvoka naudojama apibūdinti Tatrus ir Žemuosius Tatrus kartu.
Buskas
Istorija
Gyvenvietės šaltiniuose minima nuo 1097 m. kaip Bužskas (Бужск, Бужеск). XIII a. čia stovėjo voluiniečių pasienio pilis, bet 1241 m. sudeginta totorių. 1411 m. Buskui suteiktos Magdeburgo teisės. XVII a. buvo vienas svarbiausių Rusios vaivadijos miestų. Valdant Austrijai-Vengrijai sumenko.
Tatrai
center|thumb|800px|Tatrų panorama
Algimantas Sakalauskas
Algimantas Sakalauskas (g. 1958 m. rugsėjo 22 d. Vilkaviškyje) – tautodailininkas, medžio skulptorius.
Tautodailės Asociacijos narys nuo 1991 metų, Asociacijos Norde Lietuva narys nuo 1998 metų. Drožybos centro "Meninė drožyba" direktorius.
Daugelio skulptūrų, paminklų, kryžių, koplytstulpių, bažnyčių bei koplyčių interjerų autorius. Sukūrė daugiau kaip 400 lauko paminklų (nuo 1,5 m iki 13,5 m aukščio). Nuo pirmosios asmeninės parodos 1986 m. Prienuose aktyviai dalyvauja medžio drožėjų ir skulptorių stovyklose, simpoziumuose, asmeninėse ir grupinėse parodose Lietuvoje ir kitose šalyse.
Kuria ir gyvena Prienuose.
Seročin Kolonija
Seročin Kolonija  – kaimas Lenkijos rytuose, Sterdino valsčiuje, Palenkės Sokoluvo apskrityje, Mazovijos vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Raund Rokas
Raund Rokas  – miestas JAV, Teksaso valstijos viduryje. Gyventojų 99 tūkst. (2010 m. duomenys).
Miestą iš rytų ir vakarų supa Balkonos atodanga. Raund Rokas yra 27 km į šiaurę nuo Ostino ir 16 km į pietus nuo Džordžtauno.
Raund Roke yra centrinė „Dell“ būstinė.
Istorija
Iki kol į vietovę gyventi atsikėlė baltieji, čia gyveno keletas vietinių Amerikos indėnų genčių. 1851 m. nedidelė baltųjų bendruomenė įsikūrė ant Brushy Creek upelio krantų, šalia didžiulio, apvalaus priekalo formos riedulio. 1854 m. pašto viršininkas pasiūlė gyvenvietę, kuri tuomet buvo pavadinta pagal upelį, pervadinti į Raund Roką.
thumb|200px|left|Žymus riedulys, nuo kurio kilo miesto pavadinimas Pirmojoje XX a. pusėje apygarda praturtėjo iš medvilnės laukų.
Konstantas Bražėnas
Konstantas (Konstantinas) Bražėnas (1894 m. liepos 25 d. Vosgėliai, Utenos valsčius – 1933 m. sausio 6 d. Jasionių dvaras. Palaidotas senosiose Utenos kapinėse.) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
Biografija
1916 m. baigė Peterburgo gimnaziją prie Šv. Kotrynos bažnyčios, įstojo į Karo medicinos akademiją, kurioje mokėsi iki 1918 m.
1918 m. grįžęs į Lietuvą išrinktas į Utenos apskrities komitetą. Kovų su bolševikais metu dirbo Utenos ligoninėje, bolševikų atleistas. Išvadavus Uteną iš bolševikų, dirbo Utenos apskrities viršaičio padėjėju, o nuo 1919 m. gruodžio 15 d. užėmė apskrities viršininko pareigas. Utenoje aktyviai dirbo „Pavasarininkų“ ir „Saulės“ draugijose.
1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas VI (Utenos) rinkimų apygardoje, pagal Krikščionių demokratų sąrašą. Seime priklausė LKDP frakcijai, įėjusiai į Lietuvos krikščionių demokratų partijos bloką.
Vėliau dirbo notaru Utenoje, buvo Utenos "Saulės" gimnazijos mokytojas, nuo 1930 m. Panevėžio II notaras. Dalyvavo katalikiškų organizacijų veikloje.
Kering
Kering (iki 2013 m. Pinault-Printemps-Redoute, trumpiau PPR) – Prancūzijoje įsikūręs holdingas, antra didžiausia pasaulyje prabangos prekių įmonių grupė. „Kering“ grupė valdo tokius prestižinius prekės ženklus, kaip „Gucci“, „Yves Saint Laurent“, „Bottega Veneta“, „Boucheron“ ir kitus. Tačiau 2007 m. ši bendrovė netikėtai nusitaikė į „Puma“ – masinio vartojimo prekės ženklą. Šiuo metu jai priklauso 70% „Pumos“ akcijų. Pagrindiniai „Kering“ konkurentai yra „Moët Hennessy Louis Vuitton“ ir „Richemont“.
Seredžiaus Stasio Šimkaus mokykla-daugiafunkcis centras
Jurbarko rajono Seredžiaus Stasio Šimkaus mokykla-daugiafunkcis centras – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Seredžiuje (Jurbarko raj.), J. Marcinkevičiaus g. 1, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190918849. Steigėjas Jurbarko rajono savivaldybės taryba.
Istorija
Apie 1634–1635 m. įkurta pirmoji Seredžiaus mokykla. Ji buvo medinė ir stovėjo netoli Nemuno, šalia bažnyčios. 1829 m. potvynis, kurio padarinius aprašė Vladislovas Sirokomlė, nunešė pirmosios bažnyčios ir mokyklos pastatus. Mokyklos atkūrimu rūpinosi Motiejus Valančius. 1853 m. mokyklą lankė 74 mokiniai. Mokykla buvo geografiniu atžvilgiu geroje vietoje, todėl pavasarį į mokyklą suvažiuodavo laikyti egzaminų mokiniai su savo mokytojais iš Vilkijos, Veliuonos, Raudonės, net Raudondvario. Egzaminatoriai atvykdavo iš Kauno, egzaminai užtrukdavo porą dienų.
Uždraudus lietuvišką spaudą ir mokyklą Seredžiuje įsikūrė daraktoriaus mokykla. Mokinius subūrė ir mokė Pranas Virakas. Joje mokėsi ir būsimasis kompozitorius motiškietis Stasys Šimkus.
1918 m. mokykla buvo mediniame name miestelio centre, joje buvo mokoma lietuviškai. Mokykloje veikė keturios klasės. 1937 m. mokykla persikėlė į naująjį pastatą. Tipinė to meto mokykla buvo pastatyta netoli senųjų kapinių, ant kalnelio. Iš buvusios keturklasės mokykla palaipsniui peraugo į šešiametę. 1940 m. užėjus rusams, mokykla tęsė savo darbą naujame pastate. 1944 m. mokykla peraugo iš pradinės į progimnaziją, bet besitraukdami vokiečiai naująjį mokyklos pastatą sudegino. Vėliau mokykla persikėlė į suremontuotus buvusių kareivinių pastatus, kuriuose tebėra ir dabar.
1951–1953 m. ji buvo septynmetė, 1955 m. rugsėjo 1 d. Vilkijos rajono Seredžiaus septynmetė mokykla tapo vidurine. 1961 m. šalia mokyklos pastato išaugo naujas. 1973 m. mokykloje mokėsi 395 mokiniai. 1974 m. mokinių skaičius išaugo net iki 401. 1993 m. mokėsi 138 mokiniai. Nuo 1999 m. rudens pagal reformuotos mokyklos bendrąsias programas dirbama 1-10 klasėse. Nuo 2000 m. Seredžiaus mokykla tapo dešimtmetė, vyresniųjų klasių nebeliko.
Baltojo Nilo vilajetas
Baltojo Nilo vilajetas  – Sudano vilajetas. Yra šalies vidurio pietuose, Žydrojo Nilo regione. Administracinis centras – Rabakas.
Sudarytas 1994 m., atskyrus nuo Nilo vilajeto.
Geografija
Vilajetas pietuose turi sieną su Pietų Sudanu. Teritorija išsidriekusi abipus Baltojo Nilo upės ir aplink jį plytinčių derlingų lygumų.
Gyventojai
Svarbiausi miestai: Kustis, Rabakas, Dueimas.
Administracinis suskirstymas
Vilajetas padalintas į 4 rajonus:
Perpetė
thumb|right|250px|Vietnamo kariškiai ir JAV generolas leitenantas dešinėje. Kairysis Vietnamo kareivis su geltona vieno perpetinio diržo portupėja Perpetė, portupėja – amunicijos (karinės aprangos) dalis, kario nešiojama diržų sistema, skirta ginklams ir kitiems reikmenims nešioti. Portupėjos dažnai yra ir įvairių sukarintų organizacijų aprangos dalis.
Portupėjos dalys:
Judži Nakazava
(g. 1978 m. vasario 25 d.) – japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje.
Nacionalinėje komandoje žaidė 1999–2010 m., su ja dalyvavo 2006 ir 2010 m. pasaulio futbolo čempionatuose.
Slovakijos ryšiai
thumb|200px|Slovakijos televizijos STV pastatas thumb|200px|Ryšių bokštas ant Velka Javorinos kalno Slovakijos ryšiai ir komunikacijos – moderni išplėtota telekomunikacijų sistema, veikianti Slovakijoje, ypač ženkliai besivystanti paskutiniaisiais metais mobiliojo ryšio, plačiajuosčio interneto paslaugų teikimo srityse. Analoginės ryšių sistemos keičiamos skaitmenine įranga, plečiamas optinio pluošto kabelių tinklas. Slovakija dalyvauja keliuose tarptautiniuose ryšių vystymo projektuose, kuriuos įgyvendinus išsiplės ir pagerės ryšių su užsieniu kokybė.
Telefonija
Slovakijoje fiksuoto ryšio rinka, kaip ir daugelyje kitų centrinės Europos šalių, liberalizuota palyginti neseniai. Telekomas (buv.Slovenské Telekomunikácie) privatizuotas 2000 m. 51% kompanijos akcijų įsigijo Vokietijos „Deutsche Telecom AG“, likusią dalį – Slovakijos vyriausybė ir turto fondas. Virš 100 kompanijų turi licencijas tiekti fiksuoto ryšio paslaugas, tarp kurių didžiausios, veikiančios šalies mastu, – „T-Com“, „Orange“, „Dial Telecom“, „SWAN“ ir „UPC“. Daugelis jų tiekia ir interneto bei televizijos transliacijos paslaugas.
Televizija
Valstybinės televizijos STV žinioje yra 3 nacionalinės televizijos stotys. Apie 35 privačios televizijos kompanijos transliuoja visos šalies, regiono ar vietos mastu. Apie 40% namų ūkių yra prijungta prie daugiakanalės arba palydovinės televizijos sistemų. Plačiai matomos Čekijos ir Vengrijos televizijų programos.
Internetas
Šalyje interneto vartotojus aptarnauja „T-Com“, „T-Mobile“, „Orange Slovensko“ ir „UPC“ kompanijos, siūlančios ryšį nuo ADSL arba ADSL2+ iki Fibernet. Skaitmeninis ADSL arba ADSL2+ ryšys prieinamas praktiškai kiekviename mieste.
Žagarės rajonas
Žagarės rajonas – 1950–1959 m. LTSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurėje. Centras – Žagarė.
Istorija
Rajone buvo leidžiamas laikraštis „Komunizmo aušra“.
Geistarukai
Geistarukai – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Miroslavo.
Zigmas Vileikis
Zigmas Vileikis (g. 1954 m. birželio 10 d. Šiauliuose) – Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
Biografija
1977 m. Lietuvos konservatorijos Klaipėdos fakultete baigė lietuvių kalbą, literatūrą ir režisūrą, 2005 m. Vilniaus dailės akademijoje baigė kultūros vadybos ir kultūros politikos studijas, suteiktas menų magistro kvalifikacinis laipsnis. Nuo 1990 m. Birštono kultūros centro direktorius. Džiazo festivalių „Birštonas Jazz“ organizatorius. 2004 m. apdovanotas Valstybės ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu.
Buvo Lietuvos liberalų ir centro sąjungos narys. 2003–2004 m. ir 2007 m. Birštono savivaldybės tarybos narys.
Lietuvos kultūros fondo prezidiumo narys, Lietuvos NVO kultūros projektų vertinimo ekspertas.
Sutuoktinė Rūta, vaikai Simonas, Tautvydas.
Antrasis kryžiaus žygis
Antrasis kryžiaus žygis vyko nuo 1147 iki 1149 m. Žygį organizavo Prancūzijos karalius Liudvikas VII ir Vokietijos karalius Konradas III. Tarp jų buvo ir Šventosios Romos imperijos imperatorius Frydrichas I Barbarosa. Žygis surengtas siekiant padėti Jeruzalės karalystės riteriams. Žygio iniciatoriais buvo šv. Bernardas ir popiežius Eugenijus III. Pagrindine priežastimi buvo Edesos kunigaikštystės žlugimas.
Žygio metu riteriai buvo pasidalinę į dvi grupes, vadovaujamas žygyje dalyvaujančių dviejų valdovų. Prancūzams ir vokiečiams susirinkus Jeruzalėje buvo sušauktas karalių pasitarimas. Greičiausiai dėl naujai atvykusių kryžiuočių spaudimo buvo nuspręsta pulti Damaską, labai turtingą, tačiau negrasinusį kryžiuočiams miestą, o ne kitas turkų valstybėles, pvz., Edesą užėmusį talentingą ir ambicingą Mosulo valdovą Nur-ad-Diną.
Damasko paimti nepavyko – apgultis tęsėsi 5 dienas, po to turkų puldinėjama kariuomenė atsitraukė į Jeruzalės karalystę. Žygyje žuvo daugybė kryžiuočių, prarastas buvo ir prestižas. Faktiškai nugalėtoju tapo Nur-ad-Dinas, užėmęs iki tol neutralų Damaską.
Radži Aleksandrovičius
Biografija
Gimė įkalinimo įstaigoje, kur laisvės atėmimo bausmę atliko jo motina. Atsisakius jį auginti, Radži vėliau augo vaikų namuose. Yra laimėjęs „Dainų dainelėje“.
2006 m. dalyvavo LNK muzikiniame realybės šou „Kelias į žvaigždes 2“. Jame pasižymėjo kaip temperamentingas žmogus, dažnai konfliktuodavęs su kita šou dalyve Agne.
Išleido albumą „Ką daryt“, kuriame skamba 15 jo dainų. Iš jų – du duetai su Viliumi Krivicku „Dzin dzilin Kalėdos“ bei Agne „Verksi tu“.
2008 m. visą sausio mėnesį portalo „Delfi“ skaitytojai iš visų Lietuvos atlikėjų rinko pačius blogiausius „Bambuko“ nominacijoms. Mėnesio gale paaiškėjo, kad Radži surinko daugiausia balsų kartu su Minedu ir Eugenijumi Ostapenko. Po vėlesnių balsavimų šiose nominacijose Radži užėmė 3-ąją vietą bei dar laimėjo „Bambuko“ didžiausios Lietuvos muzikinės blogybės apdovanojimą, kurį jam paskyrė autoritetinga komisija, sudaryta iš daugiau kaip 30 muzikos profesionalų. Į „Bambukų“ apdovanojimų ceremoniją Radži atvykti atsisakė.
Tų pačių 2008 m. pradžioje dalyvavo LNK rengtame muzikiniame projekte, kuriame rungėsi visų 3 realybės šou „Kelias į žvaigždes“ dalyviai, suskirstyti į tris komandas po tris (iš kiekvieno šou po vieną). Radži pateko į vieną komandą su Vudžiu ir Evelina.
2008 m. dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai“. Jo partnerė buvo televizijos laidų vedėja Livija Gradauskienė, tačiau šis duetas komisijos ir žiūrovų balsais projektą paliko nesulaukęs finalo. 2008 m. internetinio portalo „Klubas“ surengtuose „Metų įžymybės“ rinkimuose Radži surinko 28697 balsus ir užėmė 1 vietą. . 2016 m. Žvaigždžių duetuose Radži ir Laisva surinko 19000 balsų ir užėmė 1 vietą.
Velniažuvės
Velniažuvės, kojapelekės žuvys (Lophiiformes) – stipinpelekių žuvų būrys. Gyvena jūros dugne. Galva didelė, liemuo trumpas. Plaukimo pūslė uždara. Paprastai ropoja gruntu pasistūmėdamos pakitusiais krūtininiais pelekais. Šie pelekai pasidavę toli atgal, turi pailgėjusią siaurą pamatinę dalį ir lankstosi per vidurį, kaip sausumos stuburinių kojos. Pilviniai pelekai būna priešais krūtininius. Pirmasis galvos srityje esantis laisvas nugarinio peleko spindulys virtęs ilga meškere grobiui prisivilioti. Gyvenančių didesnėje gelmėje šio būrio žuvų tokios meškerės gale kartais būna žibintas.
Geišiai
Geišiais vadinami kaimai:
Birutė (Kaunas)
Birutė – Kauno miesto dalis į pietryčius nuo Aleksoto, į pietus nuo Aukštosios Fredos. Yra Seniavos kapinės, viduryje – Gamtininkų draugijos sklypas, veikia Prezidento Valdo Adamkaus gimnazija, Kauno šv. Elžbietos seserų kongregacijos vienuolynas. Vyrauja sodybiniai gyvenamieji namai, yra sodų.
Istorija
left|thumb|[[Kauno šv. Elžbietos seserų kongregacijos vienuolynas]]
XIX a. šiose vietose buvo dvarininko Godlevskio dvaro laukai. Prieš I pasaulinį karą buvo Naujosios Fredos dvaras (Naujadvaris), kurį vėliau Stanislovas Gavronskis pardavė Aronui Frenkeliui. Tarpukariu šiaurinėje dalyje, prie botanikos sodo esantys sklypai išparceliuoti. 1920–1930 m. dvaras išskaidytas Birutei I ir Birutei II. Kaip Kauno priemiestis Birutė atsirado 1925 m.
1949 m. Birutės I ir II kaimai priskirti Kauno miestui, taip suformuotas dabartinis rajonas. Sovietmečiu įsteigtas sodininkystės-daržininkystės technikumo pagalbinis ūkis, užveistas 8 ha medelynas, sodas. 1950–1960 m. Birutė užstatyta sodybiniais namais ir nameliais. 1962 m. pastatyta nauja Kauno 14-oji vidurinė mokykla, skirta 1040 vaikų.
Mikačiai
Mikačiai – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Deltuvos.
Kloniai
Kloniais vadinami kaimai:
Barselonos universitetas
Barselonos universitetas – seniausias ir didžiausias Katalonijos universitetas, įkurtas Barselonoje 1450 m. Apie 81 000 studentų, 4500 dėstytojų.
Molavėnų piliakalniai
Molavėnų piliakalniai – du piliakalniai Raseinių rajono savivaldybės teritorijoje, Nemakščių seniūnija dešiniajame Šešuvies krante, Molavėnų kaimo pietuose. Molavėnų I piliakalnis dar vadinamas Griaužų vardu. Pasiekiamas nuo kelio Trepenėliai–Lioliai pasukus link Molavėnų, pervažiavus Skirtiną ir pasukus keliu dešinę pietų kryptimi, už 550 m – yra 100 m į kairę pietryčiuose. Antrasis piliakalnis pasiekiamas link Molavėnų pavažiavus 2 km, paėjus ties nežymiu kelio posūkiu per laukus 350 m į dešinę pietų kryptimi, taikant maždaug į miško vidurį, yra kitapus Jaujupio. Prie šio piliakalnio auga saugomas Molavėnų ąžuolas.
Molavėnų I piliakalnis
miniatiūra|250px|left|Slėnis tarp piliakalnių, 2013 m. gruodis Dar vadinamas Kauprės, arba Griaužų vardais, įrengtas 350 m ilgio aukštumos kyšulyje Šešuvies dešiniajame krante. Jį sudaro pagrindinė aikštelė, kuri šiaurės vakaruose įtvirtinta dviem priešpiliais, o pietryčiuose turi papilį. Dėl šlaitų erozijos iš pirmojo piliakalnio liko tik ožnugaris. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės vakarų–pietryčių kryptimi, 28 m ilgio, 3–5 m pločio, pietrytinėje papėdėje iškastas 13 m pločio ir 3 m gylio griovys, už kurio supiltas 4,5 m aukščio ir 15 m pločio pylimas, už jo iškastas antrasis – 4 m pločio ir 1 m gylio griovys, už jo – papilys. Piliakalnio 6 m aukščio šiaurės vakarinis šlaitas leidžiasi į 18 m pločio ir 4 m gylio griovį, už kurio įrengtas pirmasis priešpilis.
Pirmojo priešpilio aikštelė keturkampė, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 21 su 10 m dydžio, iškiliu viduriu. Jos šiaurės vakariniame krašte iškastas 11 m pločio ir 2 m gylio griovys. Už griovio įrengtas antrasis priešpilis. Jo aikštelė taip pat keturkampė, pailga, 20 su 14 m dydžio. Aikštelės pietrytiniame gale supiltas 1 m aukščio ir 9 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio status šlaitas leidžiasi į priešpilius skiriantį griovį. Aikštelės šiaurės vakariniame gale supiltas 3,5 m aukščio ir 16 m pločio pylimas, kurio išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 14 m ilgio, 16 m pločio ir pusės metro gylio griovį.
Piliakalnio ir priešpilių šlaitai statūs, 18 m aukščio. Jų aikštelių didžiosios dalys nuplautos Šešuvies (iš šiaurės rytų pusės). Antro pylimo viršuje iškasta duobė. Visas piliakalnis apaugęs lapuočiais.