cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jonušas Višnioveckis
Biografija
Nekartą buvo renkamas pasiuntiniu nuo Lucko žemės į seimus, priklausė dvaro Karūnos didžiojo kanclerio Tomo Zamoisko šalininkų partijai. 1631 metais po kunigaikščio Jurijaus Zbaraskio, paskutinio Zbaraskių giminės vyriškos lyties atstovo, mirties, Jonušas Višnioveckis kartu su seserimi Ieva paveldėjo žymią dalį jų valdų Voluinėje su centru Zbaraže. Stambus turtas leido jam vesti dosnų gyvenimą, bet greitai jis atsidūrė didelėse skolose. Skirtingai nuo kitų Višnioveckių giminės narių, Jonušas buvo taikus ir ramus. Aukštai vertino kultūrą ir buvo dosniu mecenatu. Jo proteže buvo lenkų poetas Samuilas Tvardovskis, kuris kunigaikščio Jonušo Višnioveckio testamente gavo Zarubincos kaimą.
Jonušas Višnioveckis netgi pretendavo į Lenkijos karūną. 1634 metais dalyvavo seime, kur pasisakė prieš eretikus ir stačiatikius.
Kunigaikštis Jonušas Višnioveckis neturėjo stiprios sveikatos, nors tiksliai nežinoma, kokios, konkrečiai, ligos jį kankino. 1636 m. lapkričio 9 d. 37-metis kunigaikštis mirė, palikęs po savim daug skolų. Po jo mirties poetas Samuilas Tvardovskis parašė apie jį panegiriką „Książę Wiśniowiecki Janusz“.
Šeima
1627 metų rugsėjo 19 d. Vilniuje vedė Kateriną Eugeniją Tiškevičiūtę (apie 1610–1646), Vilniaus vaivados Jonušo Skumino Tiškevičiaus (apie. 1572–1642) ir Barboros Naruševičiūtės dukterį. Vaikai:
Išrūgos
thumb Išrūgos – pieno produktas, liekantis iš pieno gaminant fermentinį sūrį (saldžiosios išrūgos), varškę, saldžiarūgštį sūrį (rūgščiosios pasukos), kazeiną.
Lietuvos futbolo varžybos 2015–2016 m.
Lietuvos futbolo varžybos 2015–2016 m.
2015 m. A lyga
Pastabos:
Išrūgos
Sudėtis
Išrūgose yra (%):
Lietuvos futbolo varžybos 2015–2016 m.
2015 m. A lyga
Rezultatyviausieji: Tomas Radzinevičius (Marijampolės „Sūduva“) 28 įvarčiai, David Arshakyan (FK Trakai) 25 įvarčiai, Andrej Paniukov (Klaipėdos „Atlantas“) 20 įvarčių, Artūras Rimkevičius (Kauno „Stumbras“) 20 įvarčių.
Išrūgos
Panaudojimas
Išrūgos naudojamos laktozei, kondensuotoms ir sausoms išrūgoms, kai kuriems maisto produktams (albumino varškei), natūralaus pieno pakaitalui gaminti, taip pat galvijų prieaugliui bei kiaulėms šerti.
Lietuvos futbolo varžybos 2015–2016 m.
2015 m. I lyga
Pirmosios varžybos sužaistos 2015 m. kovo 28 d., o paskutinės sezono rungtynės buvo sužaistos 2015 m. spalio 31 d.
Kilogramas
Kilogramas – masės vienetas; vienas iš septynių pagrindinių Tarptautinės matavimo vienetų sistemos SI (pr. Le système international d’unités) vienetų. Tai vienintelis vienetas, kurio pirminis etalonas iki pat 2019 m. gegužės 20 d. buvo fizinis objektas – vadinamasis tarptautinis kilogramo prototipas. Ir vienintelis pagrindinis vienetas, kuris naudojamas su daugiklio 'kilo' priešdėliu ir apibrėžtas kaip tūkstantis nesisteminių vienetų – gramų.
Kilogramo etalonas
Kilogramo etalonas yra 39 mm skersmens ir tokio pat aukščio ritinio formos svarstis, pagamintas iš 90 % platinos ir 10 % iridžio lydinio.
Dėl susiejimo su fiziniu objektu, gaminant kilogramo bei jo kartotinės masės etalonus kiekvienas jų gaunamas su tam tikra paklaida. Tai apriboja matavimų tikslumą įvairiose išskirtinai preciziškų matavimų reikalaujančiose srityse. Siekiant atsieti kilogramo etaloną nuo fizinio objekto bei sumažinti su tuo susijusias paklaidas, bandoma rasti apibrėžimą, panaudojant fundamentaliąsias bei atomines konstantas.
Kilogramas iki 1799 m. buvo apibrėžiamas kaip „vienas litras 4 °C temperatūros vandens esant normaliam atmosferos slėgiui“, vėliau pagamintas pirmasis kilogramo etalonas iš metalų lydinio. Tikslesni matavimai vėliau parodė, kad kilogramo etalono masė yra truputį didesnė: vieno litro vandens masė esant 4 °C temperatūrai lygi 0,999973 kg.
Veikimas (fizika)
Veikimas – fizikinis dydis, apibūdinantis sistemos judėjimą. Turi energijos ir laiko sandaugos dimensiją. Remiantis veikimu, formuluojami integraliniai variaciniai mechanikos principai. Veikimu naudojamasi tamprumo teorijoje, elektrodinamikoje, grįžtamųjų procesų termodinamikoje, kvantinėje mechanikoje.
Hamiltono veikimas:
Lagranžo veikimas:
Konservatyviosios holonominės sistemos Lagranžo veikimas:
Zalito salų tarpgyvenvietinė teritorija
Zalitos salų tarpgyvenvietinė teritorija  – tarpgyvenvietinė teritorija Pskovo municipaliniame rajone (Pskovo sritis). Teritoriją tiesiogiai valdo Pskovo rajono valdžia.
Municipalinio darinio Pskovo rajonas vietinės savivaldos organai turi visus savivaldos įgaliojimus šioje tarpgyvenvietinėje teritorijoje.
Teritorijoje 2010 m. sausio 1 d. gyveno 202 žmonės, o 2010 m. spalio 14 d. – 211 žmonių.
Teritorijos administracinis centras yra Ostrov-Zalita (Остров-Залит) kaimas, nors iš tikro teritorija valdoma iš Pskovo miesto kaip rajono centro.
Geografija
Ši tarpgyvenvietinė teritorija apima 3 Talabsko salas Pskovo ežere: Zalito vardo sala (buvęs Talabskas), Talabenecas (mažiausioji sala)), Belovo vardo sala (buvęs Verchnis, didžiausioji sala).
Teritorijoje tėra du gyvenamieji punktai – Ostrov-Zalita (Остров-Залит) Zalito vardo saloje ir Belovo vardo sala (Остров им. Белова) atitinkamoje saloje.
Mogamis
Mogamis – upė Japonijoje, Jamagatos prefektūroje. Srauniausia upė šalyje (kitos taip pat sraunios šalies upės – Fudži ir Kuma). Prasideda Jamagatos prefektūros pietuose ir teka į šiaurę, ties Šindžio miestu pasuka į vakarus ir ties Sakatos miestu įteka į Japonijos jūrą.
Anksčiau į Kansajaus regioną upe buvo plukdomos įvairios prekės, kaip kad dažinio dygmino kuokštai, ryžiai.
thumb|left Žymus japonų poetas Macuo Bašio parašė keletą haiku apie šią upę.
Krikova
Krikova – miestas Moldavijoje, įeinantis į Kišiniovo municipijaus Ryškanio sektoriaus sudėtį. Yra 15 km į šiaurę nuo Kišiniovo. Krikova yra ties Ikelio upe, įtekančia į Dniestrą. Upės vandens Krikovos miestas nenaudoja. Šiaurinėje Ikelio dalyje, netoli Krikovos vyno rūsių, yra ežeras, prie kurio poilsiauja vietiniai gyventojai poilsiauja ir kuriame meškerioja.
Dabar Krikovos miestas garsus savo vyno fabriku (Krikovos vyno fabrikas) ir vyno saugyklomis, jie yra turistų traukos centras. Nuo senovės Krikovoje išgauna statybinį akmenį. Susidariusiose požeminėse katakombose dabar įrengtos garsieji vyno rūsiai, kurių koridoriai driekiasi daugelį kilometrų. Rūsiuose saugo daugiau kaip 100 vynų kolekcijų iš geriausių vynuogių veislių, išaugintų centrinėje Moldavijoje.
Istorija
Ši gyvenvietė pirmą kartą paminėta 1431 m. liepos 31 d., tada vadinosi Vadul-Pietrei ('Akmenuotosios kalvos'), vėliau atsirado pavadinimas Cricău, kuris tapo dabartiniu Cricova.
Gyventojai
2004 m. mieste gyveno 9 878 gyventojai:
Komunizmo vėliava (Vilkija)
Komunizmo vėliava – Vilkijos rajono laikraštis, ėjęs nuo 1950 m. kovo 25 d. iki 1962 m. kovo 31 d. Vilkijoje.
Istorija
LKP Vilkijos rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, leistas du kartus per savaitę. 1951–1953 m. – vienąkart-dukart per savaitę. Tiražas 1950 m. – 1000 egz., 1962 m. – 3000 egz.
Švelnioji kresnuolė
Švelnioji kresnuolė, arba loichtenbergija (Leuchtenbergia principis) – kaktusinių (Cactaceae) šeimos augalų gentis, priklausanti monotipinei kresnuolės (Leuchtenbergia) genčiai.
Stiebas iki 70 cm aukščio, su ilgais tribriauniais gumburėliais, ant kurių areolės, o iš jų išauga 7-8 dygliai. Žiedai ryškiai geltoni, pražysta anksti pavasarį.
Paplitęs Meksikoje, Koahuilos valstijoje.
Libertas Klimka
Biografija
Susidomėjęs fizika, 1963 m. baigė Vilniaus universiteto Fizikos ir matematikos fakultetą, 1964–1967 m. mokėsi Puslaidininkių fizikos instituto aspirantūroje, 1972 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidato disertaciją, kuri 1992 m. nostrifikuota gamtos mokslų daktaro laipsniui.
Švelnioji kresnuolė
thumb|left|230px|Švelnioji kresnuolė
Libertas Klimka
Biografija
1967–1975 m. Puslaidininkių fizikos instituto vyresnysis mokslinis bendradarbis, 1975–1992 m. – Vilniaus inžinerinio statybos instituto (dab. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) docentas. 1992 m. išrinktas Vilniaus pedagoginio universiteto Istorijos fakulteto Baltų proistorės katedros docentu, 2003 m. suteiktas profesoriaus vardas. 2001–2005 m. Vilniaus pedagoginio universiteto Istorijos fakulteto prodekanas. Nuo 2005 m. Etninės kultūros globos tarybos pirmininkas.
1990m. kartu su Gunaru Kakaru įkūrė Lietuvos etnokosmologijos muziejų, yra muziejaus mokslinis vadovas. Kultūros vertybių apsaugos departamento ekspertas. Priklauso Lietuvos mokslo istorikų asociacijai (vicepirmininkas), Lietuvos kraštotyros draugijai, Lietuvos astronomų draugijai, Lietuvos fizikų draugijai, Bibliofiliniam Martyno Mažvydo klubui, organizacijai „Astronomija kultūroje“.
Yra parašęs per aštuonis šimtus įvairių mokslo ir mokslo populiarinimo straipsnių, bendradarbiauja su laikraščiais, žurnalais, dalyvauja Lietuvos radijo ar televizijos laidose. Astronominio kalendoriaus „Lietuvos dangus“ bei periodinių leidinių „Istorija“, „Fizikų žinios“, „Kultūros aktualijos“, „Lietuvos muziejai“ ir „Etnokosmologija“ redkolegijų narys.
Ričardas Beniušis
Ričardas Beniušis (g. 1980 m. balandžio 23 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, žaidęs puolėjo pozicijoje.
Karjera
2010 m. birželio 8 d. pasirašė 1,5 metų sutartį su Marijampolės „Sūduvos“ komanda.
Nuo 2019 m. žaidė FK Šilas. 2021 m. tapo daugiausiai įvarčių pelniusiu žaidėju Pirmoje lygoje.
2022 m. vasario pradžioje paskelbė, kad baigia profesionalo karjerą.
Asmeninis gyvenimas
Šiuo metu gyvena Kaune, turi 2 vaikus.
Rinktinė
2001–2014 m. žaidė už nacionalinę rinktinę, pelnė 3 įvarčius.
Vakarų Trakijos turkai
Vakarų Trakijos turkai  – oficialiai nepripažinta etninė mažuma Graikijoje, gyvenanti Trakijos šiaurės rytų dalyje, kuri dar vadinama Graikijos Trakija arba Vakarų Trakija, kad atskirti nuo Trakijos, kuri priklauso Bulgarijai ir Turkijai.
Pagal oficialius duomenis Vakarų Trakijos turkų yra apie 50 tūkst. Jie yra dalis Graikijos gyventojų, kurie oficialiai laikomo etnine mažuma ir vadinami Trakijos musulomonais (jų 1991 m. buvo apie 98000). Kai kurios nevyriausybinės organizacijos visus Graikijos musulmonus laiko turkais.
Nemažai Vakarų Trakijos turkų gyvena Stambule, Izmire ir netoli jų, taip pat vakarų Anatolijoje. Nedaug Vakarų Trakijos turkų gyvena emigravę į Vokietiją ir kitas šalis.
Nuo 1990 m. Graikijoje veikia naujas rinkimų įstatymas, pagal kurį į parlamentą patenka partijos, surenkančios mažiausiai 3 % balsų. Musulmonai į parlamentą gali patekti kaip bet kurios partijos atstovai nuo Trakijos.
0,5 % vietų Graikijos universitetuose yra yra rezervuojamos musulmonų mažumai.
Už teisingą Lietuvą
Lietuvos liaudies sąjunga „Už teisingą Lietuvą“ – Lietuvos politinė partija, veikusi 2000–2009 m.
Istorija
1997 m. gruodžio 3 d. Lietuvos liaudies partija, Respublikonų partija ir Nepartinių judėjimas „Rinkimai-96“ susijungė į koaliciją „Už teisingą Lietuvą“. 1998 m. prie Koalicijos prisijungė Lietuvos socialistų partija bei Lietuvos rusų sąjunga. Bene svarbiausias jas vienijantis veiksnys buvo priešiškumas Vakarų valstybių slaptoms organizacijoms bei oligarchinėms stambaus kapitalo įmonėms. Pirmieji iš koalicijos pasitraukė respublikonai, po kurio laiko individualiai veikti nusprendė socialistai, o artėjant 2000 m. Seimo rinkimams Rusų sąjunga perėjo į A. Brazausko socialdemokratinę koaliciją.
Koalicijoje likusios Lietuvos liaudies partija ir Nepartinių judėjimas „Rinkimai-96“ nusprendė susijungti į vieną partiją. Susiliejimas buvo įteisintas 2000 m. balandžio 15 d. Liaudies partijos suvažiavime, kuriame svečiavosi ir buvę bendražygiai – socialistas M. Bugakovas, respublikonas K. Petraitis, Rusų sąjungos pirmininkas S. Dmitrijevas, socialliberalas G. Dalinkevičius bei Krikščionių demokratų sąjungos atstovas V. Petkus. Suvažiavimas patvirtino naują partijos pavadinimą – Liaudies sąjunga „Už teisingą Lietuvą“. Partijos pirmininku tapo buvęs „Rinkimų-96“ vadovas Julius Veselka, jo pavaduotoju – buvęs Liaudies partijos vadovas Vytautas Aleksas Lazinka.
2009 m. ši partija susijungė su Naujaja sąjunga.
Komunizmo vėliava (Kavarskas)
Komunizmo vėliava – Kavarsko rajono laikraštis, ėjęs nuo 1951 m. sausio 12 d. iki 1962 m. balandžio 3 d. Kavarske.
Birutė Letukaitė
Birutė (Birūta) Letukaitė-Komskienė (g. 1952 m. kovo 27 d. Kaune) – Lietuvos šokėja, choreografė, pedagogė.
Biografija
1967–1979 m. išraiškos šokio mokėsi pas Kirą Daujotaitę, buvo trupės „Sonata“ šokėja bei solistė. 1978 m. baigė bibliotekininkystę Vilniaus universiteto Kauno vakariniame fakultete. 1974–1984 m. Kauno viešosios bibliotekos vyr. bibliotekininkė bibliografė.
1980 m. Kaune įkūrė moderniojo šokio studiją „Aura“ (nuo 1995 m. Kauno miesto savivaldybės šokio teatras „Aura“, pirmasis profesionalus moderniojo šokio teatras Lietuvoje), jo direktorė ir meno vadovė. 1989 m. surengė pirmąjį modernaus šokio festivalį Lietuvoje. Įvairių šokio technikų ir choreografijos mokėsi šokio seminaruose Lietuvoje ir užsienyje: International Sommerkurs des Tanz Palucca Schule in Dresden (1976, 1984, 1985, 1988, 1989); International Dance Week in Prague (1988, 1989); Seminaruose festivalių metu Taline (1988, 1990), Duisburge (1991–1995), Gdanske (1996, 1997), Swansea, Velse (1995), Vitebske (1993–1998). 1984–1988 m. Kauno Centro sporto mokyklos choreografė. 1991–2011 m. Vytauto Didžiojo universiteto, nuo 2005 m. Lietuvos kūno kultūros akademijos dėstytoja. Nuo 1989 m. Kaune rengia Tarptautinį šokio festivalį AURA. Dėsto prie šokio teatro 1993 m. įkurtoje studijoje. Šiuolaikinio šokio asociacijos narė.
Kūryba
Kuria įvairios stilistikos (nuo išraiškos ir džiazo iki postmodernistinės) kompozicijas. Žymiausios: „Aura“, „Varpų siuita. Prisiminimai“, „Pavasaris“, „Lietuviškos variacijos“, „Valsas“, „Stotyje“, „M. K. Č.“, „Galvė“, „Juodieji“, „Trys solo“, „Natyasastra“, „Improvizacija su Litvinskiu“, „Svajonė“, „Extremum mobile“, „Prisiminimai apie ateitį“, „re – gi – ne – re – gi“, „Aseptinė zona, arba lietuviškos sutartinės“, „GODOS. II dalis“.
Sukūrė choreografiją Kauno dramos teatro spektakliams (Frederikas Garsija Lorka. Jerma, 1992 m.; Torntonas Vailderis. Per plauką nuo žūties, 1993 m., rež. Gytis Padegimas), bei Vytauto Grigolio spektakliams (Karūnos vėtra, 2002 m.; Mindaugas. Vorutos vilkolakio giesmė, 2003 m.; Didysis Vytautas – karalius, 2004 m.; Palikit vardą Lietuvos, 2005 m.; visi per Pažaislio muzikos festivalį pastatyti prie Kauno pilies).
Ispanijos futbolo varžybos 1977–1978 m.
Ispanijos futbolo varžybos 1977–1978 m.
Andrejevas
Andrejevas − lietuviška rusiškos vyriškos giminės pavardės forma.
Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andrejevienė (ištekėjusi moteris) ir Andrejevaitė (mergautinė pavardė).
Pavardę turi šie garsesni asmenys:
Gruodžio 22
Gruodžio 22 yra 356-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 357-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 9 dienos.
Informacija
Gruodžio 22 d. yra žiemos saulėgrįžos diena: trumpiausia metų diena ir ilgiausia metų naktis.
Šventės
(kol kas neįvestos)
Kroatijos futbolo taurė
Kroatijos futbolo taurė – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje. Vyksta nuo 1941 metų, sovietmečiu nevyko.
Liuksemburgo futbolo varžybos 2010–2011 m.
Liuksemburgo futbolo varžybos 2010–2011 m.
Khunano nacionalinis parkas
Khunano nacionalinis parkas  – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Nano provincijoje. Parkas įkurtas 2009 m. liepos 15 d.
Vieta
Parkas užima 248,60 km² plotą kalnuotoje vietovėje ir apima Doipukha (Doi Phu Kha) ir Fadango (Pha Dang) miškus Bokluea (Bo Kluea) apylinkėje, Laoso pasienyje.
Andriolis
Andriolis − lietuviška vyriškos giminės pavardė. Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andriolienė (ištekėjusi moteris) ir Andriolytė (mergautinė pavardė).
Pavardę turi šie garsesni asmenys:
Liupšiai
Liupšiai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vaiguvos, prie Knituojos upės.
Vytauto Didžiojo universiteto Azijos studijų centras
Azijos studijų centras (2009 m. suformuotas iš dviejų egzistavusių atskirų institucijų: Azijos studijų centro ir Japonistikos centro) – mokslinė institucija, Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) padalinys, vykdanti tarpdisciplininius tyrimus Azijos (daugiausia Rytų Azijos) srityje ir prisidedanti prie žinių apie šias šalis plėtros Lietuvoje. Nuo 2019 m. jo vadovas yra doc. dr. Linas Didvalis.
Kartu su VDU Humanitarinių mokslų Kultūrų studijų katedra koordinuoja dvi studijų programas, kuriose mokosi beveik 300 studentų. Pagal šį kriterijų yra didžiausias Azijos (orientalistikos) studijų padalinys Lietuvoje. Kartu su VDU Biblioteka koordinuoja Azijos knygų erdvę, - vieną didžiausių orientalistikos išteklių kolekcijų Baltijos šalyse. Kartu su Tarptautinių ryšių departamentu koordinuoja Rytų Azijos partnerinių universitetų tinklą, kuriame yra beveik 50 narių.
Prie Azijos studijų centro yra įsteigtos šios institucijos: VDU Taivano centras, TUFS Global Japan Office, Hirošimos universiteto Lietuvos centras. Korėjistikos studijų srityje bendradarbiaujama su Karaliaus Sedžiongo institutu Kaune.
Azijos studijų istorija VDU
thumb|350px|right|Japonistikos centras 2010 m. žydint japoniškoms vyšnioms
Veikla
Azijos studijų centro veiklą sudaro penkios dalys, kurių daugumą jis koordinuoja kartu su kitais VDU padaliniais. Tai yra mokslas, išteklių valdymas, kultūriniai renginiai, studijos ir tarptautinių partnerių tinklas.
Mokslas
Nuo 2007 m. Azijos studijų centras nuolat vykdo tarptautinių jungtinių tyrimų projektus, finansuojamus užsienio fondų. Šių projektų dėka publikuojami popieriniai, elektroniniai leidiniai, kuriami dokumentiniai filmai. Nuo 2007 m. organizuojamos kasmetinės tarptautinės mokslinės konferencijos Rytų Azijos šalių tematika. Be konferencijų Azijos studijų centras organizuoja ir kitus mokslo renginius: seminarus, projektų susitikimus, viešas paskaitas, ir pan.
Ištekliai
Nuo 2007 m. su Japonijos, Korėjos, Taivano fondų, Kinijos vyriausybės, diplomatinių institucijų ir privačių asmenų pagalba buvo surinkta nemaža knygų apie Rytų Aziją kolekcija, kuri nuo 2016 m. rugsėjo užima Azijos studijų erdvę. Šios erdvės veikla yra koordinuojama kartu su VDU biblioteka.
2011 m. knygų fondus žymiai papildė mokslininko R. Neimanto visą gyvenimą rinkta knygų apie Azijos šalis kolekcija. Bibliotekos knygų fondai daugiausia koncentruojasi ties moderniąja Rytų Azija. Šiuo aspektu Azijos knygų erdvės kolekcija yra nuosekliausia ir turtingiausia Lietuvoje.
Studijos
Bendradarbiaudamas su VDU Humanitarinių mokslų fakulteto Kultūrų studijų katedra, Azijos studijų centras koordinuoja 2 studijų programas:
Rytų Azijos partnerių tinklas
Azijos studijų centras aktyviai bendradarbiauja su Rytų Azijos universitetais, kurių skaičius siekia beveik 50 narių. Šis didelis tinklas yra koordinuojamas kartu su Tarptautinių ryšių departamentu. VDU yra užmezgęs glaudžius ryšius su Rytų Azijos universitetais tarp kurių yra (Vasedos, ICU, Kansai Gaidai, Kyunghee ir Chungang, Seulo nacionalinis universitetas, Korėjos universitetas, Nacionalinis Chengchi universitetas, Kinijos užsienio reikalų universitetas ir kt.
Programose besimokantys studentai turi galimybes išvažiuoti stažuotėms bei mainams.
Kultūros populiarinimo renginiai
Centras aktyviai organizuoja ir kitus kultūrinius renginius, pristatančius Azijos šalių kultūras Lietuvos visuomenei: organizuojamos meno parodos, taip pat muzikos koncertai, kviestinės paskaitos, susitikimai su Azijos šalių studentais, arbatos ceremonijos. Nuo 2014 kasmet organizuojamos VDU Azijos savaitės - plataus masto Rytų Azijos kultūrą, kovos menus, maistą, kalbas pristatantys renginiai. Nuo 2016 m. Azijos studijų centras yra vienas iš Sugiharos savaitės festivalio iniciatorių ir koordinatorių.
2008-2011 m. svarbus renginys buvo vasaros mokyklos, kuriose buvo plačiau susipažįstama su Japonijos bei Korėjos kultūromis, mąstymo būdu, istorija, kalba:
Popieriniai leidiniai
Centro išleisti tradiciniai (popieriniai) leidiniai yra:
Internetiniai leidiniai
Azijos studijų centras sukūrė ir prižiūri 4 internetines svetaines, kurių tikslas - gerinti nemokamą prieigą prie lietuviškų Azijos studijų išteklių:
2013-2016 m. Centras koordinavo periodinį mokslinį leidinį International Journal of Area Studies (tarp 2006 ir 2013 m. leistas kaip „Regioninės studijos“).
Filmai
2018 m. balandžio mėnesį Azijos studijų centras visuomenei pristatė pirmąjį sukurtą dvikalbį dokumentinį filmą "Kaunas. Sugiharos ir Japonijos ženklai/カウナス　スギハラを、日本を想う", kuris apibendrina gausią dokumentų ir interviu medžiagą. Jame Kauno ryšių su Japonija puslapiai verčiami per keturias skirtingas asmenybes prieš Antrąjį pasaulinį karą tapusias tiltais tarp dviejų šalių. Tai – Jukičis Fukudzava, pirmasis japonas, paminėjęs ir aprašęs Kauną savo dienoraštyje; pirmųjų lietuviškų knygelių apie Japoniją autorius Steponas Kairys; net kelis kartus Japoniją aplankęs žurnalistas ir keliautojas Matas Šalčius; diplomatas Čiunė Sugihara, kuris 1940 m. abi tautas sujungė per savo žygdarbį.
Susiję organizacijos
Aplink centrą buriasi visa eilė organizacijų, kurios prisideda prie centro tikslų vykdymo:
Azijos studijų centras dirba plačiame tarptautiniame tinkle, kuriame yra beveik 50 Rytų Azijos universitetų, ir turi keliasdešimt socialinių partnerių Lietuvoje, su kuriais vykdo edukacinius projektus.
III
III – septintasis studijinis britų pop grupės „Take That“ albumas, išleistas 2014 m. lapkričio 28 d. Tai – pirmasis grupės albumas, kuriame grupė groja kaip trio, kadangi prieš albumo išleidimą grupę paliko Jason Orange ir Robbie Williams. Albumas susilaukė nevienapusiškų kritikų įvertinimų, tačiau tai nesutrukdė jam debiutuoti pirmoje Jungtinės Karalystės topo vietoje. Tai buvo grupės septintasis albumas, pasiekęs pirmąją vietą.
Valdhauzenas
Valdhauzenas arba Pereleskai (, nuo 1939 m. Waldhausen, nuo 1945 m., nuo 1946 m. ) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Zelenogradsko rajone, Sembos pusiasalyje, nuo 2005 m. gegužės 23 d. Pereslavskojės kaimo gyvenvietės kaimas.
Istorija
Sembos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės. 1723–1818 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos departamento, 1818–1871 m. Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Žuvininkų apskrities, nuo 1939 m. kovo 27 d. Sembos apskrities kaimas. 1910 m. buvo 71 gyventojas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kranco rajono, vėliau Zelenogradsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2005 m. gegužės 23 d. Pereslavskojės apylinkės kaimas.
Užvenčio apylinkė
Užvenčio apylinkė – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.
Istorija
Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Užvenčio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Užvenčio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Minupių apylinkės, dalis Šlapgirio apylinkės, dalis Kolainių apylinkės, dalis Junkilų apylinkės, dalis Volungių apylinkės ir dalis Pavandenio apylinkės, 1969 m. – Kolainių apylinkė, 1988 m. – mažoji dalis naikinamos Pašilėnų apylinkės.
Nimfomanija
Nimfomanija – moters lytinis nukrypimas, pasireiškiantis liguistai dideliu lytiniu potraukiu; hiperseksualumo atmaina. Gali vesti į paleistuvystę, vienos nakties nuotykius. Manoma, kad tokį elgesį gali paskatinti nepilnavertiškumo kompleksas arba prieraišumo poreikis. Taip pat nesugebėjimas patirti lytinio pasitenkinimo lytinio akto metu. Abejojama ir tokia klinikine diagnoze. Teigiama, kad terminas yra vyrų prasimanymas, kurie turėjo gašlių moterų erotinių fantazijų. Taip pat tokio termino atsiradimą galėjo sąlygoti pernelyg puritoniškas požiūris į moters seksualumą (neva tai moterys akivaizdžiai savo lytinio potraukio parodyti negali, turi būti pasyvios vyro seksualinių poreikių tenkintojos).
Nimfomane nevadinama moteris, kurios lytinis potraukis yra tiesiog padidėjęs, dėl individualių moters seksualumo ypatybių. Ji normaliai kontroliuoja savo lytinį elgesį, renkasi partnerį. Prostitutės nimfomanija serga dažniau nei įprastai, kadangi nimfomanė, norėdama patenkinti savo nepasotinamus poreikius, kartais sąmoningai pasirenka prostitutės darbą. Neretai prostituciją kaip pajamų šaltinį renkasi vaikystėje ar pauglystėje lytiškai išnaudotos merginos. Tai gali paskatinti pernelyg didelį susidomėjimą seksu.
Saulius Klevinskas
Saulius Klevinskas (g. 1984 m. balandžio 2 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, žaidęs vartininko pozicijoje.
2017 m. gruodžio 1 d. sugrįžo į Marijampolę ir pasirašė vienerių metų sutartį su „Sūduvos“ klubu, tačiau nesužaidęs nė vienerių oficialių rungtynių nusprendė baigti profesionalo karjerą ir dėmesį skirti verslui.
Linda Lepomme
Linda Lepomme (g. 1955 m. kovo 16 d. Lokerene) – Belgijos aktorė ir dainininkė.
Karjerą pradėjo 1978 metais, atlikusi Hipolitos vaidmenį televizijos filme „Toch zonde dat 't een hoer is“. 1985 m. Flandrijos televizijos BRT sprendimu pasirinkta Belgijos atstove „Eurovizijos“ dainų konkurse 1985. Su Pieter Verlinden ir Bert Vivier sukurta balade „Laat me nu gaan“ nesulaukė palaikymo ir liko 19-oje – paskutinėje vietoje. 2001 m. atliko epizodinį vaidmenį filme „Pauline & Paulette“.
Petras II
thumb|left|100px|Petro II monograma Petras II (1715 m. spalio 23 d. – 1730 m. sausio 30 d.) – Rusijos caras ir imperatorius 1727–1730 m.
Biografija
Valdovo dvaras buvo perkeltas į Maskvą. Dolgorukių iniciatyva paskirtos Petro II ir Jekaterinos Dolgorukajos vestuvės. Paskirtą dieną Petras II mirė nuo raupų. Su Petro II mirtimi baigėsi Romanovų dinastijos vyriškoji linija.
Karališkieji kupriai
Karališkieji kupriai (Menticirrhus) - kuprių (Sciaenidae) šeimos žuvų gentis.
Rūšys
thumb|left|210px|[[Kaliforninis karališkasis kuprys Menticirrhus undulatus]]
Laurencijus Bojeris
Laurencijus Bojeris (SV Boyer,, g. apie 1561 m. Stokholme, Švedija – 1619 m. vasario 3 d. Braneve (Lenkija)) – poetas, teologas.
Vilniuje studijavo teologiją, čia 1594 m. gavo kunigo šventimus. Tais pačiais metais išvyko dėstyti retorikos jėzuitams Jaroslavo (Jarosław) pedagoginėje seminarijoje. Įkūrus tokią pat seminariją Dorpate, paskirtas prefektu ir buvo juo 1598–1602 m. Tuo metu galėjo susipažinti su čia studijavusiu K. Sirvydu.
Nuo 1604 m. Vilniaus akademijoje dėstė poetiką, retoriką, teologiją, matematiką, vadovavo popiežiaus seminarijai. Apie 1610 m. išvyko į Branevą, kur dirbo iki mirties.
Svarbiausias kūrinys – lotyniška poema Carolomachia („Karolių mūšis“), išleista Vilniuje 1606, 1610 m. išversta į lenkų kalbą. Poema skirta įamžinti Kircholmo (Salaspilio) mūšiui, įvykusiam 1605 m. rugsėjo 27 d., kuriame Žemaitijos seniūnas, Livonijos gubernatorius J. K. Chodkevičius įveikė Švedijos karaliaus Karolio IX kariuomenę. Poemos autoriumi nurodytas tuometinis Vilniaus universiteto studentas K. Zaviša, nes jėzuitų nuostatai draudė profesoriams spausdinti poetinius kūrinius savo vardu.
Tai vienas ankstyviausių barokinių kūrinių lotyniškoje Lietuvos literatūroje. Sekama antikinių epų tradicija (ypač Vergilijaus Eneida). Lotyniškame poemos tekste yra vienas ankstesniųjų lietuviškų žodžių paminėjimų, būtent, lietuviai puldami šaukę „muški!“. Poemos autorius pastebi, kad iš šio žodžio galėjęs kilti ginklo pavadinimas „muškieta“.
Bojeris dalyvavo poleminėje kovoje su reformacijos atstovais. Yra išlikusios dvi epigramos: viena išjuokianti reformacijos veikėją Andrių Volaną, kita aukštinanti Vilniaus kanauninką, katalikybės gynėją, A. Jurgevičių.
Literatūra
Bojeris L. Karolomachija. Vertė B. Kazlauskas. – V., 1992
Nuorodos
Lietuvių literatūros enciklopedija
Micha Marah
1969 m. išleido savo pirmąjį singlą, tuo metu jai buvo tik 16 metų. Plačiau tapo žinoma 1971 m., dalyvavusi Belgijos nacionalinėje „Eurovizijos“ atrankoje. Pusfinalyje ji pristatė keturias dainas „Tamboerke“, „Ik ben zeventien“, „Die ring“ ir „Balabaloe“, iš kurių trys pateko į finalinį etapą. Finale nė viena daina nesurinko nei vieno taško. Daina „Tamboerke“ pateko į Flandrijos singlų topą.
1975 m. antrą kartą dalyvavo „Eurovizijos“ atrankoje. Ten ji atliko dvi dainas „Kom bij mij“ ir „’t is over“, finale užėmusios atitinkamai 7 ir 5 vietas. 1979 m. atlikėja BRT transliuotojo sprendimu išrinkta atstovauti Belgijai „Eurovizijos“ dainų konkurse. Atrankoje, vykusi penkias savaites, iš visų dalyvavusių dainų išrinkta „Hey Nana“. Konkurse, vykusioje Jeruzalėje, tesurinko tik penkis taškus ir kartu su Austrijos atstove Christina Simon užėmė paskutinę vietą.
1983 m. išleido vaikiškų dainų albumą „Alleen voor kinderen“. Plokštelė sulaukė didelės sėkmės, todėl 1984 ir 1985 m. išleistos antra ir trečia dalys. 9 ir 10 dešimtmečiuose vedė radijo laidas „Hadiemicha“ ir „Kwistig met muziek“.
1993 metais, keturiasdešimtmečio proga, buvo išleistas geriausių dainų albumas. 1998 m. išleido airių liaudies dainų albumą. 2006 m. savo veiklą vystė projekte „Soul DivaZ“ kartu su Alana Dante ir Sandra Kim.
Musninkų valsčius
Musninkų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje, dešiniajame Neries krante. Centras – Musninkai.
Istorija
Įkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje Vilniaus gubernijoje. Carmečiu mažoji dalis valsčiaus buvo kairiajame Neries krante (Savarinės seniūnija). 1905 m. gruodį gyventojai nušalino rusišką valsčiaus valdybą. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Širvintų rajonui (8 apylinkės).
Andriulis
Pavardę turi šie garsesni asmenys:
Karpėnų telkinys
Karpėnų klinties telkinys – Lietuvos naudingųjų iškasenų telkinys Akmenės rajono savivaldybės teritorijoje, 1,5 km į rytus nuo N. Akmenės, Karpėnų kaime, kuriame kasamos klintys.
Telkinys
Karpėnų telkinys eksploatuojamas nuo 1952 m. Iškasama apie 5 mln. klinties per metus. Klintis daugiausia naudojama cementui gaminti. Prognoziniai telkinio ištekliai 90 mln. t, bendrieji 187 mln.tonų (1990 m.). Kasama viršutinio permo klintis. Klodo storis 3,4-22,4 m (vidutinis storis 13,7 m). Naudingąjį sluoksnį sudaro smulkių kalcito kristalų klintis su organogeninės ir granuliuotos klinties lęšių bei gniutulų tarpsluoksniais. Slūgso po 1,3-9,3 m storio pleistoceno moreninio priemolio ir priesmėlio danga. Naudingųjų iškasenų klodo cheminė sudėtis (%): CaCO3 – 88,07-95,03, MgCO3 – 0,44-3,57, netirpiosios liekanos – 1,11-6,07.
Komunizmo žvaigždė
Komunizmo žvaigždė – Užvenčio rajono laikraštis, ėjęs nuo 1951 m. sausio 30 d. iki 1962 m. balandžio 25 d. Užventyje.
Istorija
LKP Užvenčio rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, leistas du kartus per savaitę. Spausdino laikraščio spaustuvė, nuo 1960 m. Kelmės spaustuvės filialas. Tiražas 1951 m. – 750 egz., 1962 m. – 2610 egz.
Laikraštis uždarytas Užvenčio rajono teritoriją padalijus Kelmės, Telšių ir Šiaulių rajonams. Teritorijoje platintas Kelmės rajono laikraštis „Komunistinis žodis“ ir Šiaulių rajono „Leninietis“.
Mykolas Pranciškus Karpavičius
Mykolas Pranciškus Karpavičius ( 1744 m. spalio 4 d. Kamenecas, dab. Bresto sr., Baltarusija – 1803 m. lapkričio 5 d. Berznykas, palaidotas Vygriuose) – Lietuvos vyskupas, teologas, 1794 m. sukilimo veikėjas. Vienas žymiausių XVIII a. pab. Lietuvos pamokslininkų.
Biografija
1757-1761 m. mokėsi Jėzuitų kolegijoje Lietuvos Brastoje. 1761-1774 m. Šv. Vincento Pauliečio misionierių kongregacijos narys, mokėsi Varšuvos dvasinėje seminarijoje, 1767 m. įšventintas kunigu. Nuo 1767 m. dėstė filosofiją Varšuvos dvasinėje seminarijoje, 1771-1772 m. – teologiją Krokuvos dvasinėje seminarijoje, 1772–1774 m. – teologiją ir Bažnyčios istoriją Vilniaus diecezinėje seminarijoje. Nuo 1774 m. Gražiškių ir Prienų klebonas. 1783-1794 m. dogmatinės teologijos ir Šv. Rašto profesorius Vilniaus universitete. Dalyvavo 1794 m. sukilime, Lietuvos vyriausiosios tautinės tarybos narys. Sukilimui pralaimėjus iš profesoriaus pareigų atleistas. 1797 m. paskirtas pirmuoju Vygrių vyskupu, konsekruotas 1800 m. Varšuvoje.
Kūryba
Didžiąją kūrybos dalį sudaro proginiai pamokslai (išleista apie 40), kurie buvo sakomi Lietuvos vyriausiojo tribunolo sesijų metu, minint reikšmingus istorijos ir kitus įvykius. Palaikė 1791 Gegužės trečiosios konstituciją, pasakė du pamokslus per 1794 m. sukilimą, vienas jų („Kozonius ant gailingo atprovijimo pagrabo“) išspausdintas lietuviškai. Pamoksluose, greta religinių šaltinių, rėmėsi ir gyvenamojo laikotarpio aktualijomis, Lietuvos ir visuotinės istorijos, antikinės kultūros pavyzdžiais, pabrėžė patriotinius motyvus, krikščioniškų ir pilietinių vertybių derme, formulavo naują tautos sampratą, apimančią ne vien politines teises turinčius kilminguosius, bet ir žemuosius luomus. Reikšmingas 1776 m. sakytas 10 pamokslų ciklas. Juose, remiantis fiziokratų idėjomis, svarstomos valstiečių švietimo ir teisinės padėties luominėje visuomenėje problemos, kritikuojama baudžiava.
Bibliografija
Išleisti pamokslų rinkiniai:
Zarasų Ąžuolo gimnazija
miniatiūra|265px|rigt|Gimnazija 2016 m. miniatiūra|265px|rigt|Gimnazijos stadionas
Vaiguvos apylinkė
Vaiguvos apylinkė – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos vakarinėje dalyje.
Istorija
Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vaiguvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Užvenčio rajonui. 1963 m. prijungta Pakėvio apylinkė ir dalis Junkilų apylinkės.
Nellie Kim
thumb Nellie Kim (g. 1957 m. liepos 29 d. Šurabe, Tadžikija) – gimnastė, penkiskart olimpinė gimnastikos čempionė. Tarptautinėse varžybose atstovavo TSRS rinktinei.
Biografija
Kim tėvas – Sachalino korėjietis Vladimir Kim. Motina Alfija Sachina – totorė. 1976 m. olimpinėse žaidynėse (Monrealis) Nellie Kim pelnė tris aukso ir vieną sidabro medalį. 1980 m. olimpinėse žaidynėse (Maskva) pelnė du aukso medalius. Dalyvaudama 1974, 1978 ir 1979 pasaulio čempionatuose pelnė penkis aukso medalius.
Pastaruoju metu gyvena JAV, o prieš tai nuo 1976 metų gyveno Baltarusijoje. Kim vadovavo 2013 metais Vilniuje surengtam tarptautiniam teisėjų seminarui. Nellie Kim mokykloje JAV treniravosi Lietuvos olimpietė Laura Švilpaitė.
Zarasų Ąžuolo gimnazija
Istorija
1928 m. spalio 15 d. išrenkamas 12 asmenų vykdomasis komitetas mokyklos rūmams statyti. 1929 m. sausio 1 d. mokykla pavadinama Ežerėnų valdžios aukštesniąja komercijos mokykla. Ją leista vystyti iki aštuonių klasių. Į kertinį būsimojo pastato akmenį įmūrytas ant pergamento išspausdintas raštas, datuotas 1930, Vytauto Didžiojo, metų gegužės mėn. 11 d. Mokykla baigta statyti 1931 m. rugsėjo 6 d. Nauji gražūs dviejų aukštų rūmai vyriausybei kainavo 400 000 Lt.
1935 m. vasario 20 d. mokykla pavadinama Kazimiero Būgos aukštesniąja komercine mokykla. 1937 m. ji jau vadinama Zarasų prof. K. Būgos valstybine gimnazija. 1963 m. vasario 16 d. mokyklai suteiktas Marytės Melnikaitės vardas. 1967 m. gegužės 20 d. padedamas kertinis akmuo naujiems mokyklos rūmams. 1989 m. spalio 20 d. mokyklai sugrąžinamas 1-osios vidurinės mokyklos vardas.
Nuo 1989 m. mokyklos vadovai ir mokytojai pradeda ruoštis gimnazijos statuso suteikimui. Buvo ruošiamos dalykų mokomosios programos, gimnazijos nuostatai. Būsimoji gimnazija išsirinko „Ąžuolo“ vardą. 1993 m. gegužės 25 d. Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo ministerijos kolegijos nutarimu Nr. 24 nuo 1993 m. rugsėjo 1 d. suteikiamas pirmosios gimnazijos klasės statusas 9-tai klasei. Zarasų rajono valdyba 1993 m. rugpjūčio 13 d. Nr. 265V potvarkiu leidžia atidaryti I gimnazijos klasę, o mokyklą vadinti „Ąžuolo“ vardu. 1996 m. gegužės 30 d. Lietuvos Respublikos Švietimo ir mokslo ministerijos kolegijos nutarimu nuo 1996 m. rugsėjo 1 d. mokyklai suteikiamas gimnazijos statusas.
Eišiškių apskritis
Eišiškių žemė, arba Eišiškių apskritis, Eišiškių pavietas buvo Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės administracinis vienetas, egzistavęs 1791-1795 m. Centras – Eišiškės.
Buvo dabartinės pietryčių Lietuvos ir gretimose Baltarusijos teritorijose, ten, kur dabar yra Šalčininkų rajono pietinė dalis ir Baltarusijos Varanavo rajonas.
Istorija
Apskritis sudaryta 1791 m. iš dalies Lydos apskrities žemių, jai priklausė šios parapijos: Asava, Benekainys, Eišiškės, Nočia, Rodūnia, Užubalis, Varanavas. Iki 1795 m. priklausė LDK Vilniaus vaivadijai. 1795 m. prijungta prie Rusijos imperijos Vilniaus gubernijos Lydos apskrities.
1941 m. Lietuvą okupavęs Trečiasis Reichas vėl sudarė to paties pavadinimo apskritį.
Vytautas Augustauskas
Vytautas Augustauskas:
Ankšteniniai
Ankšteniniai (Sclerodermataceae) – agarikiečių (Agaricales) eilės grybų šeima.
Grybų vaisiakūnių pamatinė dalis primena augalų šaknis; čia yra kuokštas hifų. Kol vaisiakūniai jauni, jų gleba balta, bet vėliau paruduoja ar net pajuoduoja.
Lietuvoje auga:
Rytinis citrinmedis
Sinonimas: ''Citrus aurantium var. ichangensis''.
Yra Citrus genties Papeda pogentės narys.
Lapai labai ilgi ir siauri (ilgis 4-6 kartus viršija plotį), lapkočiai labai stambūs, sparniški. Žiedai 2-3 cm skersmens, 20 kuokelių, mezginė 7-9 lizdų su daug sėklapradžių. Žiedai ir lapai būdingo citrinų kvapo. Vaisiai smulkūs, 3-5 cm skersmens, žievelė grubi. Sulčių maišeliai negausūs, sėklos stambios, labai storos, kiek kampuotos.
Laukiniai rytiniai citrinmedžiai auga Vakarų, Centro ir Pietvakarių Kinijoje. Labiausiai šalčiui atsparus citrinmedis, naudojamas citrinmedžių selekcijoje.
Hibridai
Hibridas Šangiuan yra rytinio ir didžiojo citrinmedžių hibridas, labai atsparus šalčiams, su stambiais, itin kvapniais vaisiais (8-11 cm ilgio ir 7-10 cm skersmens), kurie yra labai rūgštūs ir nevalgomi dėl labai aitraus eterinio aliejaus.
Andriušis
Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andriušienė (ištekėjusi moteris) ir Andriušytė (mergautinė pavardė).
Pavardę turi šie garsesni asmenys:
Unterhachingas
Unterhachingas – miestas pietų Vokietijoje, netoli Miuncheno. Išvystyta maisto ir statybų pramonė.
Ispanijos futbolo varžybos 1978–1979 m.
Ispanijos futbolo varžybos 1978–1979 m.
The Bishops
The Bishops yra trijų muzikantų roko grupė iš Londono Jungtinėje Karalystėje. Grupę sukūrė broliai Maikas ir Pytas Bišopai, o vėliau prie jų prisijungė būgnininkas Krisas. 2004 m. grupė jau buvo pilnos sudėties.
Gaganas
miniatiūra Gaganas – ežeras Lietuvoje, Vilniaus rajone, 3,5 km į pietvakarius nuo Zujūnų, Platiniškių kaime, netoli Vilniaus vakarinės miesto ribos. Ežero ilgis iš vakarų į rytus - 0,12 km, plotis - iki 0,055 km. Altitudė 149,7 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję - aplinkui plyti ~ 4 ha dydžio pelkė. Aplink pelkę driekiasi pievos, pastatyti individualūs gyvenamieji namai. Pietine pelkės pakrante teka N-8 upelis link Neries upės.
Andriušytė
Andriušytė – lietuviška moteriškos giminės pavardė (mergautinė pavardė).
Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Andriušienė (ištekėjusi moteris).
Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Andriušis.
A*Teens
A*Teens – Švedijos pop grupė, susikūrusi 1998 metais Stokholme.
Istorija
1998-aisiais metais pradėję darbuotis prie debiutinio albumo „The ABBA Generation“, jie po dvejų metų jau karaliavo Europos šalių topuose su puikiai atliktu ABBA koveriu „Mamma Mia“. Tokį žygdarbį „A-Teens“ padarė praėjus lygiai ketvirčiui amžiaus po pačios „ABBA“ sėkmės su šia daina.
Albume buvo galima rasti visų didžiausių ABBA hitų, tokių kaip „Dancing Queen“, „Mamma Mia“, „S.O.S.“ bei „Take a Chance on Me“, perdarytas versijas.
Po turnė su panašaus stiliaus grupėmis ir atlikėjais (tokiais kaip „N‘Sync“ ir Britney Spears), grupė išleido antrąjį savo albumą, pavadinimu „Teen Spirit“. Jis buvo ypatingas tuo, kad jame skambėjo originalios grupės dainos.
2002-ųjų pavasarį pasirodė dar vienas „A-Teens“ koveris – rokenrolo karaliaus Elvio Presley klasika tapusio hito „Can’t Help Falling in Love“ perdaryta versija.
Šį kūrinį galima rasti trečiajame „A-Teens“ albume, „Pop 'Til You Drop“, kurį įrašų kompanija „Universal“ išleido tų metų birželį.
Albumai
Oficialiai A*Teens diskografijoje priskaičiuojami 3 albumai ir viena rinkinys, tačiau faktiškai New Arrival yra ketvirtas studijinis albumas.
Singlai
Grupė išleido 13 tarptautinių singlų. Kai kurie iš jų buvo išleisti skirtingose šalyse. Visi, išskyrus Dancing Queen, pateko į Sweden Top 40.
Talabsko salos
Talabsko salų grupę sudaro trys salos: Suminis salų plotas yra 1,54 km².
Tarybiniais laikais Talabsko sala buvo pervadinta į Zalito vardo salą, o Verchnis – į Belovo vardo salą. Mokytojas Ivanas Zalitas ir ir jo bendražygis Ivanas Belovas buvo pirmieji raudonieji komisarai, 1918 m. bandę salose įtvirtinti Tarybų valdžią ir žuvę nuo baltųjų rankų.
2007 m. Talabsko salose gyveno apie 350 gyventojų, o 2010 m. – 202 gyventojai. Administraciškai priklauso Pskovo municipaliniam rajonui ir sudaro atskirą Zalito salų tarpgyvenvietinę teritoriją
Gyventojai susitelkę dviejose kaimuose – Ostrov-Zalita ir ''Остров им. Белова''. .
Salos žinomos savo vienuolių gyvenvietėmis. Zalito saloje yra šv. Nikolajaus cerkvė, kurios šventiku 1958–2002 m. buvo stačiatikių tikinčiųjų gerbtas protojerėjus Nikolajus Gurjanovas. 2002 m. jis mirė ir buvo palaidotas šioje saloje. Jo kapą lanko maldininkai.
Kooperatininkas (laikraštis)
Istorija
1958–1962 m. savaitinis laikraštis, leido Lietkoopsąjungos valdyba ir Lietuvos TSR valstybinės prekybos ir vartotojų kooperacijos darbuotojų profsąjungos komitetas. Nuo 1963 m. sausio mėn. – Lietuvos vartotojų kooperatyvų sąjungos mėnesinis laikraštis, 1990–1994 m. mėnesinis žurnalas. Tiražas 1962 m. – 30 100 egz. 1963 m. – 10 000 egz., 1989 m. – 59 200 egz., 1993 m. – 5500 egz., 1995 m. – 1000 egz.
Spausdino rašinius vartotojų kooperacijos gyvenimo ir veiklos, prekybos klausimais.
Paprastieji krokeriai
Rūšys
Knorrepos
Kroatijos futbolo supertaurė
Kroatijos futbolo supertaurė – trofėjus, dėl kurio futbolo sezono pabaigoje kovoja ir. Vyksta nuo 1992 metų.
2007 m. muzikoje
Šis straipsnis yra apie 2007 metų svarbiausius muzikinius įvykius Lietuvos muzikiniame pasaulyje (išskyrus pasaulio įvykius): svarbiausi muzikos įrašų išleidimai, grupės, jų hitai bei apdovanojimai.
Mirtys
Rolandas Janavičius – 2007 m. birželio 30 d.
Dručkai
Dručkai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Obelių.
Andriūnas
Andriūnas − lietuviška vyriškos giminės pavardė.
Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andriūnienė (ištekėjusi moteris) ir Andriūnaitė (mergautinė pavardė).
Pavardę turi šie garsesni asmenys:
Vakarų Trakijos turkų vėliava
Vakarų Trakijos turkai savo vėliavą padarė trumpai (du mėnesius 1913 m.) egzistavusios vadinamosios Vakarų Trakijos respublikos vėliava.
Drucminai
Drucminai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Panočių, Dainavos girioje, prie Kaniavėlės upelio. Yra kapinės, 2019 m. pastatytas paminklas kaimo gyventojų atminimui. Miško keliai į Rudnią, Paąžuolę. Į pietus nuo kaimo plyti Sienyčios ir Drucminų pelkės.
thumb|left|Paminklas thumb|left|Kapinės
Istorija
Drucminų apylinkėse rasta paleolito radinių, vėlesnių laikų pilkapių.
Rašytiniuose šaltiniuose minimi nuo 1641 m. Čia gyveno vienas dešimtininkas ir 3 miško sargai (osočnykai) – visi minimi kaip Drucminiai. Jiems priklausė 2 valakai žemės. Kaimo gyventojai lažo nėjo, bet turėjo pristatyti į dvarą duoklę (pvz., 1764 m. – 12 kapų grašių džiovintų baravykų). XIX a. vid. Drucminiuose gyveno Petrušiai, Sereičikai, Nalivaikos, Stoniai, Adamoniai, Švedai, Klimavičiai, Kaziukonys, Akėciniai, Špiteliūnai.
XIX a. pab. Drucminai pateko į Lydos apskrities Kaniavos valsčių. Lenkų valdymo laikais Drucminuose veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius su ~100 narių.
Gyventojai
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 128 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.
Amebos
Amebos (Amoeba) – žiuželių neturinti pirmuonių gentis. Juda keisdami visos ląstelės pavidalą. Ląstelė išaugina išaugas (pseudopodijas), į kurias pamažu perteka ląstelės viduje esanti citoplazma. Judėdama tokiu būdu, ameba per pusvalandį gali nukeliauti 1 cm. Amebos dydis iki 0,7 mm, jos paplitusios visame pasaulyje.
Rūšis:
Žodžio kilmė
Amebos terminą įvedė Bery Saint Vincent – graikų kalba amoibe reiškia 'kitimas'.
miniatiūra|Amebos sandara
Dundee United FC
Dandi „United“ – Škotijos futbolo klubas iš Dandi miesto.
Istorija
Klubas įkurtas 1909 m. tuo metu vadintas Dundee Hibernian. 1923 m. tapo Dundee United.
Tikrieji kupriai
Tikrieji kupriai (Sciaena) - kuprių (Sciaenidae) šeimos žuvų gentis.
Andruškevičius
Andruškevičius − lietuviška vyriškos giminės pavardė.
Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andruškevičienė (ištekėjusi moteris) ir Andruškevičiūtė (mergautinė pavardė).
Pavardę turi šie garsesni asmenys:
Algirdas Vileikis
Algirdas Anatolijus Vileikis (1933 m. sausio 29 d. Kaune – 2020 m. liepos 23 d. Vilniuje ) – Lietuvos inžinierius, sovietinis partinis veikėjas.
Biografija
1950–1951 m. treniravo Biržų gimnazijos merginų krepšinio komandą. 1957 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1957–1959 m. Ukmergės kelių statybos organizacijos darbuotojas. 1959–1965 m. LSSR automobilių transporto ir plentų ministerijos skyriaus vyr. inžinierius, viršininkas, valdybos viršininkas. 1965–1971 m. Vilniaus miesto Spalio rajono Vykdomojo komiteto pirmininkas. 1968 m. treniravo Vilniaus „Žalgirio“ (Vilniaus statybos tresto) merginų krepšinio komandą. 1971–1974 m. Vilniaus miesto Vykdomomo komiteto pirmininko pavaduotojas, I pavaduotojas, 1974–1990 m. pirmininkas. 1981 m. baigė Visuomeninių mokslų akademiją prie SSKP CK. 1990–2002 m. LR Susisiekimo ministerijos skyriaus vedėjas ir Tarptautinių santykių departamento direktorius.
Nuo 1976 m. LKP CK narys. Nuo 1974 m. LSSR AT deputatas. Nuo 1975 m. LSSR AT Prezidiumo narys.
Port Talbot Town FC
Port Talboto „Town“ – Velso futbolo klubas iš Port Talboto.
Sezonai
Šaltiniai:
Dručmaniškiai
Dručmaniškiai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kriklinių.
Pakistano demografija
Gyventojų skaičius: 176 242 949 (2009 m. apskaičiavimai)
Struktūra pagal amžių: Gyventojų amžiaus mediana:
Metinis populiacijos prieaugis: 1,947 % (2009 m. apsk.)
Mirtingumas: 7,68 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)