cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jonavos Lietavos pagrindinė mokykla
Istorija
1997 m. lapkričio mėnesį Jonavos 3-oji vidurinė mokykla buvo pašventinta, Jonavos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčioje šv. Mišias aukojo klebonas Vincas Pranckietis. Po Mišių mokiniai ir mokytojai aplankė Jonavos kapines, padėjo gėlių ir uždegė žvakių ant mirusiųjų mokytojų ir mokyklos mokinių kapų.
Nepriklausomybės metais greta mokyklos stadiono užbaigta statyti bei įrengti (apie 30 m ilgio) sporto salė (iš pradžių planuota įrengti kaip šaudymo patalpa-šaudykla, salė).
Jonavos rajono savivaldybės tarybos 2000 m. sausio 27 d. (sprendimu Nr. 3) Jonavos 3-ioji vidurinė mokykla nuo 2001 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Jonavos 3-iąją vidurinę mokyklą baigė dvidešimt penkios abiturientų laidos.
2001 m. liepos 19 dienos sprendimu Nr. 108 mokyklai suteiktas „Lietavos“ pagrindinės mokyklos pavadinimas.
2010 m. balandį pradėtas leisti Mokyklos laikraštis „Lietaviukas“.
2014 m. Mokykloje aktyvuota elektroninių mokinio pažymėjimų sistema.
Per įvairius laikotarpius keitėsi mokyklos valdymo sistema. Ji tapo demokratiškesnė. Pradėjo dirbti daugiau jaunų mokytojų. Mokymo ir auklėjimo klausimus ėmė spręsti mokyklos taryba, mokinių parlamentas, tėvai.
Renginiai
Mokiniai dalyvauja įvairiuose Jonavos rajono renginiuose, konkursuose, olimpiadose. Mokykloje organizuojami tradiciniai renginiai: Mokslo metų pradžios (Rugsėjo pirmoji – mokslo ir žinių šventė) ir Mokslo metų pabaigos šventės (Mokslo metų užbaigimo šventė), Mokytojo diena, Šimtadienis, Užgavėnės, Kaziuko mugė, Sporto šventės (Sporto ir sveikatos šventė (Sveikatingumo diena) „Rudens siurprizai“, Sporto diena „Aš, klasės draugai ir šeima – sportuojame kartu“), renginių ciklas „Šv. Kalėdų džiaugsmas“, Kalėdinis karnavalas, Lietuvių kalbos diena, Tautiškumo ugdymo diena „Aš myliu Lietuvą“, Diena „Be patyčių“, Žalioji diena (skirta tarptautinei Žemės dienai paminėti), Akcija „DAROM“, Profesinio informavimo diena, Priešgaisrinė diena mokykloje, „Pagaliau, vasaros atostogos!“, Atvirų durų dienos (jų metu veikia kūrybinės laboratorijos: technologijų, fizikos, chemijos, dailės, sporto).
2012 m. spalio 3 d. vyko Stalo žaidimų vakaras. Tikslas – lavinti įvairius gebėjimus (skaičiuoti, pažinti spalvas, rūšiuoti). Renginio metu skatintas raštingumas, lavinta akies-rankos koordinacija, ugdyti socialiniai įgūdžiai. Vaikai mokėsi bendrauti, laukti savo eilės, pasidalinti, ugdė kantrybę, atkaklumą, lavino gebėjimą susikaupti. Inicijuotas ne tik smagus laiko praleidimas, tačiau ir nauji išmokimai, jaunųjų asmenybių tobulėjimas. Renginys buvo proga užsimegzti glaudesniems santykiams tarp mokinių, darbuotojų, tėvų, globėjų. Organizatorius – psichologo asistentas Paulius Garmus.
2013 m. kovo 20 d. surengtas mokyklos pavaduotojos Gražinos Švėgždės ir bendruomenės nario Andriaus Šukučio dainuojamosios poezijos vakaras Mokyklos antrame korpuse esančioje „Talentų“ foje. Šių bardų bei mokyklos bendruomenės narių muzika jau skambėjo ne tik Jonavoje, bet ir daugelyje kitų Lietuvos miestų.
2014 m. kovo 17 d. mokykloje lankėsi Seimo Nacionalinio saugumo komiteto narė Rasa Juknevičienė, buvusi krašto apsaugos ministrė. Viešnia susipažino su mokykla, jos istorija, domėjosi, kaip mokykla gyvena šiandien. Mokyklos bibliotekoje politikė pravedė pilietinio ugdymo pamoką dešimtokams.
2014 m. kovo 17–21 dienomis mokykloje vyko akcija „Draugaukime“. Ją organizavo dešimtokai (auklėtoja Lilija Kulitienė). Akcijos tikslas buvo skatinti mokinius bendrauti, bendradarbiauti, bei stiprinti tarpusavio santykius. Visą savaitę mokiniai siuntė vieni kitiems gražius, draugiškus palinkėjimus, puošė klasių duris šypsenėlėmis, užrašais su geriausių draugų bruožais.
2014 m. gegužės 16 d. į mokyklą atvyko sferinis šou. Jo metu vaikai stebėjo edukacinius filmukus po kupolu. Atvykę lektoriai netradiciniu mokomuoju būdu skleidė naują supratimą apie pasaulį supančias visatas, naujus atradimus, suteikė galimybę visa tai išvysti kitomis akimis.
Projektai
thumb|1998 m. Šimtadienis (Jonavos 3-ioji vidurinė mokykla) thumb|1999 m. Šimtadienis (Jonavos 3-ioji vidurinė mokykla) Jonavos „Lietavos“ pagrindinėje mokykloje kasmet vykdomi įvairūs projektai. 2008–2009 m. vyko nemažai naujų ir tęstinių projektų. Vaikų socializacijos programa – vaikų vasaros poilsio programa (tęstinė; nuo 2002 m. stovyklos organizuojamos įvairiuose Lietuvos regionuose. Dalyviai – socialiai remtini ir gerai besimokantys 3-4 kl. mokiniai).
2008 m. sausio mėn. parengta tęstinė (nuo 2007–2008 m.) vaikų socializacijos programa „Laisvalaikis mokykloje – 1“ (vadovė – vyr. socialinė pedagogė V. Jakuitienė). Dalyvavo 1-10 kl. mokiniai.
2008–2009 m. m. parengtas projektas „Žiogelis“ vykdytas Karklėje (Projekto vadovė – direktoriaus pavaduotoja G. Ramanauskaitė-Kedikienė).
Prevencinis tęstinis (nuo 2007–2008 m.) projektas - „Ateitis priklauso nuo manęs – 1“ (vadovė – specialioji pedagogė metodininkė J. Tumėnienė), skirtas specialiųjų poreikių pradinių klasių mokiniams. Iš projekto lėšų vyko keli renginiai, tarp jų „Mono dūmas“, edukacinė valandėlė R. Samulevičių sodyboje kartu su Jonavos krašto muziejumi „Atsisveikinimams su vasara“.
2009 m. vykdytas projektas „Vardan tos Lietuvos“ (vadovė – istorijos mokytoja metodininkė V. Montvilienė). Dalyviai buvo 6-9 kl. mokiniai. Numatyta partizanų žūties vietų priežiūra, susitikimai su partizanų giminėmis. Bendradarbiavimas su Upninkų seniūnija, Upninkų, Justino Vareikio, „Neries“, Raimundo Samulevičiaus pagrindinėmis mokyklomis, Žeimių vidurine mokykla.
2011 m. dalyvauta vienoje iš septynių LR švietimo ir mokslo ministerijos nacionalinių programų – „Mokyklų tobulinimo programa plius“, siekiant užtikrinti visuomenės poreikius atitinkančią bendrojo ugdymo kokybę diegiant naujoves ir stiprinant švietimo sistemą. Mokykla dalyvavo „Bendrojo lavinimo mokyklų modernizavimas“ projekte. Tikslas – kurti palankesnes sąlygas bendrojo lavinimo ir švietimo kokybei gerinti panaudojant šiuolaikinių technologijų teikiamas galimybes. Keliamas uždavinys – modernizuoti bendrojo lavinimo mokyklas įrengiant šiuolaikinėmis technologijomis aprūpintas mokytojų darbo vietas. Projektą vykdė Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijos Švietimo aprūpinimo centras. Finansavo Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis fondas, skirtos nacionalinės lėšos.
Nuo 2013 m. rugsėjo iki 2014 m. vasario mėnesio vyko „Mokslo spalvos“ projektas, skirtas mokslo ir technologijų populiarinimui. Surengtos 3 ekskursijos Lietuvoje, 3 renginiai Jonavos „Lietavos“ pagrindinėje mokykloje bei baigiamasis renginys, kuriame pristatyta, kokias žinias mokiniai įgijo vykusių renginių metu. Projekto metu mokiniai dalyvavo įvairiuose renginiuose mokykloje ir išvykose. Buvo gilinamasi į įvairias mokslo „spalvas“ – atsinaujinančią energiją, kosmologiją, psichologiją, architektūrą, botaniką ir kitas. Rugsėjį vyko kelionė į Kauno VDU botanikos sodą, o spalio 4-5 dienomis – į Molėtų astronomijos observatoriją. Vilniuje aplankyti Lietuvių kalbos institutas ir Vilniaus universiteto biblioteka. Mokiniai susipažino su muziejaus eksponatais, apžiūrėjo asmeninius kalbininkų daiktus, išmoko naudotis elektroninėmis skaityklėmis, žaidė kompiuterinius kalbos žaidimus, išbandė tarmių karaokė. Išvyka baigėsi ekspedicine kelione po Vilniaus miestą. Jonavos „Lietavos“ pagrindinė mokykla mokslo populiarinimo renginių ciklą „Mokslo spalvos“ vykdė pagal VšĮ Socialinių inovacijų instituto projektą „Mokslo ir technologijų populiarinimo renginių rėmimo ir gebėjimų ugdymo sistema" (VP1-3.2- ŠMM-02-V-02-004), kuris finansuojamas pagal 2007–2013 m. Žmogiškųjų išteklių plėtros veiksmų programos priemonę VP1-3.2- ŠMM-02-V „Žinių apie mokslą ir technologijas gilinimas ir sklaida tarp mokinių ir jaunimo bei lyčių lygybės moksle skatinimas".
2014 m. rugsėjo 12 d. (penktadienį) vykdyta mokykloje nepamokinė ugdomoji veikla. Vyko tradicinė sporto ir sveikatingumo šventė „RUDENS SIURPRIZAI-7“. Mokinių laukė įvairios rungtys ir atrakcijos. Mokiniai, mokytojai ir tėveliai varžėsi mišriose futbolo, krepšinio ir tinklinio rungtyse. Nugalėtojai pelnė prizus. Organizatoriai: socialinė pedagogė V. Jakuitienė, kūno kultūros mokytojas A. Čekanavičius, klasių auklėtojai.
Sportas
1970 m. prie mokyklos pastačius priestatą ir sporto salę, prasidėjo aktyvi sportinė veikla. Ją išplėtojo kūno kultūros mokytojai metodininkė Natalija Mažeikienė ir mokytojas ekspertas Jonas Mažeika. Nuo 2003 m. prisijungė mokytojas Arūnas Čekanavičius. Įvairių sporto šakų respublikinėse moksleivių varžybose mokiniai per 35 metus pasiekė puikių rezultatų.
1970 m. berniukų lengvosios atletikos keturkovės komanda iškovojo teisę dalyvauti Respublikos moksleivių finale, kur užėmė IV vietą.
FC Nordsjælland
Farumo „Nordsjælland“ – Danijos futbolo klubas iš Farumo.
Istorija
2003 m. įkurtas FC Nordsjælland.
Jonavos Lietavos pagrindinė mokykla
Sportas
1972 m. mokyklos berniukų lengvosios atletikos keturkovės komanda buvo apdovanota Mongolijos pagyrimo raštu.
1973 m. pelnytas pirmasis mokyklos medalis. XXV moksleivių kompleksinės spartakiados finalinėse lengvosios atletikos varžybose jį iškovojo Viktoras Grecovas, (aštunkovėje užėmęs III vietą ir apdovanotas bronzos medaliu.
1975 m. XXVI respublikinėse moksleivių spartakiadoje (finalinėse varžybose) mokiniai mokyklai iškovojo 4 medalius: aukso medalį – krepšininkas Ričardas Kelbauskas (startavo už Kauno miesto mokinių rinktinę; miręs), lengvaatlečiai – sidabro medalį – penkiakovėje Audronė Grecovaitė, du bronzos medalius – Alvydas Unčiūra (100 m bėgime – 11,0 s) ir Viktoras Grecovas – dešimtkovėje.
1977 m. XXVII respublikinėse moksleivių spartakiados finalinėse varžybose mokyklos mokiniai iškovojo 6 medalius: 1 aukso ir 5 bronzos medalius (4 boksininkai ir 2 lengvaatlečiai: t. y. R. Kazakevičius 11b kl. ir 9a kl. mokinė A. Kušlytė – bronzos medalį (10a kl. mokinio V. Buroko mama), kuris 2004 m. pagerino rajono šuolyje į tolį rekordą (6,73 m).
1978 m. ir 1979 m. XXVIII moksleivių kompleksinės spartakiados finalinėse varžybose 10b kl. mokinys A. Žukauskas bokse iškovojo 2 aukso medalius. Vėliau jis buvo daugelio tarptautinių turnyrų dalyvis ir nugalėtojas, pasiekęs aukštų sportinių rezultatų.
Nuo 1970 m. iki 1980 m. mokiniai gerai pasirodė lengvosios atletikos ir bokso varžybose. 1977 m. mokykla pradėjo kultivuoti judriuosius žaidimus „Drąsūs, stiprūs, vikrūs“ (DSV). Mokyklos komanda užimdavo aukštas vietas tarpmokyklinėse estafečių varžybose. Geriausių rezultatų DSV mokyklos komanda finalinėse spartakiadų ir sporto žaidynių varžybose yra pasiekusi: iškovojo II vietą 1982, 1983 ir 1984 m. III vietą užėmė 1980, 1981, 1991, 1994, ir 1998 metais. 1983–1984 m. dalyvavo televizijos tarprespublikinėse judriųjų žaidimų mače Uzbekijoje su Ušinsko 7-ąja vidurine mokykla (Jangibazarskio rajonas, Chorezmo sritis). Mačas baigėsi lygiosiomis.
1983 m. berniukų stalo teniso komanda tapo čempionais, o 1985 m. XXX moksleivių kompleksinės spartakiados čempionėmis tapo mergaičių stalo teniso komanda – J. Auglytė, J. Teisiūnaitė, D. Laževnikatė, D. Makarevičiūtė. Aukso medalį iškovojo 9b klasės mokinys K. Ragulis – šaudymo sporte.
Mokyklos komanda rajoninėse šaškių varžybose ilgą laiką lyderiavo (metai iš metų užimdavo pirmąją vietą), o zoninėse, tarpzoninėse bei varžybose pasiekdavo aukštas vietas, patekdavo toliau į respublikinį lygį. 1983 m. bronzos medaliai atiteko šaškininkams (A. Znutas 8b, A. Vaitul 8c, S. Raila 6a ir J. Mazgelytė 6a). Sporto žaidynių respublikinėse šaškių varžybose mokyklos rinktinė 1991 ir 1992 m. iškovojo III vietą ir buvo apdovanoti bronzos medaliais. Mokyklos šaškininkai laurus skynė visą dešimtmetį. Mokyklos šaškininkai individualiose varžybose savo meistriškumą kėlė Lietuvoje bei užsienyje, tuometinėje TSRS. Prie mokyklos veikęs Jonavos baldų kombinato šaškių klubas „Klevas“ išugdė du sporto meistrus (rusiškų šaškių – Andrių Znutą bei braziliškų šaškių – Liutaurą Šulgą) ir keletą kandidatų į sporto meistrus.
1986–1987 m. du mokyklos mokiniai įvykdė sporto meistrų reikalavimus: kulkiniame šaudyme – Kęstutis Ragulis (10b klasė), o rusiškose šaškėse – Andrius Znutas (11 klasė).
Nuo 1991 m. iki 2005 m. mokyklos 3-4 klasių gimnastikos komandos nėra pralaimėjusios nei vienų rajoninių gimnastikos varžybų. 1998 m. sporto žaidynių finalinėse gimnastikos varžybose berniukų komanda iškovojo III vietą ir buvo apdovanota sidabro medaliais. Kiekvienais metais mokyklos gimnastikos rinktinės, dalyvaudamos už rajoną, iškovodavo vietas dešimtukuose. 2005 m. varžybose dalyvavo 20 komandų. Mokyklos komandos užėmė 7 vietas (berniukai ir mergaitės). Vienodai surinkta balų su Vilniaus miesto mergaičių komanda (nors ši turi galimybę treniruotis kiekvieną dieną sporto mokyklos salėse).
1973–2004 m. mokyklos auklėtiniai moksleivių kompleksinėse spartakiados ir sporto žaidynių finalinėse varžybose iškovojo 102 medalius.
2000–2004 m. mokykla rajone iškovojo 4 taures.
2003–2004 m. „Lietavos“ pagrindinė mokykla, susumavus visų metų sportinius rezultatus, užėmė pirmą vietą Jonavos rajone, respublikos sporto žaidynių 2 grupėje – VI vietą, o tarp pagrindinių mokyklų respublikoje – I vietą.
Kūno kultūros mokytojai be sportinės veiklos taip pat rengia sveikatinimo projektus (2004 m. – „Per sportą užkirskim kelią narkomanijai“, 2005 m. – „Sveikame kūne – sveika siela“). Kiekvienais metais mokykloje vedamos įvairios tarpklasinės varžybos, sporto, sveikatingumo, olimpinės dienos bei šventės. Taip pat mokiniai dalyvauja įvairiuose rajoniniuose renginiuose, respublikiniuose prabėgimuose ir krosuose.
Pedagogai
2016-2017 m. m. mokinius mokė 35 pedagogai: 7 turintys mokytojo metodininko, 14 – vyresniojo mokytojo, 6 – mokytojo kvalifikacinę kategoriją; be to, dirbo specialioji pedagogė metodininkė, socialinė pedagogė metodininkė, psichologė, pailgintos dienos grupės auklėtoja (vyr. mokytoja), 4 mokytojo padėjėjai.
Anksčiau dirbo ir tokie pagalbos vaikui specialistai kaip specialusis pedagogas (logopedė metodininkė), sveikatos priežiūros specialistai (sovietiniais metais - stomatologai, medicinos sesuo), psichologo asistentas, karjeros koordinatorius.
Mokytojai
2006 m. iš 41 mokytojo 35 buvo su aukštuoju išsilavinimu; 1 ekspertas, 5 metodininkai, 22 vyr. mokytojai.
Ilgiausią darbo patirtį mokykloje įgijo lietuvių kalbos mokytoja Alicija Gulbinienė, išdirbusi daugiau kaip 40 metų, taip pat dar 4 mokytojai. 30-40 metų darbo stažą turi 10, 20-30 metų – 9, 10-20 metų – 12 mokytojų. Kiti dirba iki 10 metų.
Mokiniai
thumb|[[Abitūra|Abiturientai atsisveikina su mokykla („Paskutinis skambutis“ mokyklos kiemelyje po ąžuolu 1996 m.)]] 1982–1983 m. mokykloje mokėsi 1150, 1989–1990 m. – 758, 1990–1991 m. – 667, 1991–1992 m. – 598, 1992–1993 m. – 555, 1993–1994 m. – 521, 1994–1995 m. – 505, 1995–1996 m. – 512, o 1996–1997 m. – 513 mokiniai.
Moksleivių skaičius iki 1994–1995 m. mažėjo, o nuo 1995–1996 m. šis skaičius vėl stabilizavosi. 1995–1996 m. įstojusieji į aukštąsias mokyklas sudarė 62 %, o 1996–1997 m. – 52 % baigusiųjų abiturientų skaičiaus.
Mokykloje 2008–2009 m. pabaigoje mokėsi 419 mokinių, iš jų 152 mokiniai 1-4 klasių ir 267 – 5-10 klasių. Buvo 8 pradinių klasių komplektai ir 12 pagrindinio ugdymo klasių komplektų. Iš viso 20 klasių komplektų.
2008–2009 m. pradžioje mokinių buvo 434, pabaigoje 419. Nuo 2006 metų mokinių skaičius mokykloje keitėsi nežymiai: 2006 m. – 441, 2007 m. – 445. Mokyklos užpildomumas, skaičiuojant pagal Mokinio krepšelio metodiką: laisvos yra 46 vietos.
2008–2009 m. mokykloje ugdomi 106 specialiųjų poreikių mokiniai (2007–2008 m. – 117). Prieš metus 24 mokiniams pašalinti kalbos ir kiti komunikacijos sutrikimai, 27 stebimas dalinis pagerėjimas, 13 mokinių buvo stebėta mokyklos Specialiojo ugdymo komisijoje (SUK), jiems nustatyti mokymosi sunkumai ir gebėjimai įvertinti Jonavos PPT. 16 mokinių gebėjimai buvo įvertinti mokyklos SUK, jiems pritaikytos kai kurių dalykų modifikuotos programos.
2008–2009 m. Jonavos rajono Socialinių paslaugų skyriaus sprendimu nemokamas maitinimas buvo skirtas 124 mažas pajamas turinčių šeimų mokiniams. Nuo rugsėjo mėn. pradėjus maitinti pradinių klasių mokinius, nemokamą maitinimą mokykloje gavo 255 mokiniai.
Pažangumu pasižymėję mokiniai
Aukso medaliu mokyklą po Nepriklausomybės atkūrimo 1990 metais baigė 3 mokiniai, viena mokinė sidabro medaliu. Po kelių metų Lietuvos švietimo sistemoje panaikinus medalių sistemą, su pagyrimu mokyklą baigė maždaug apie 10 mokinių (paskutiniai – maždaug 2000/2001 m.m.).
Ferdinantava
Ferdinantava – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kavarsko.
Vėlionių piliakalnis
Vėlionių piliakalnis – piliakalnis Ignalinos rajono savivaldybės teritorijoje, Vėlionių kaime, Ignalinos seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Urviniškė – Senasis Daugėliškis Vėlionyse pasukus į kairę šiaurės vakarų kryptimi į kaimą, už 100 m – į kairę pietvakarių kryptimi lauko keliuku pavažiavus iki sodybos – iš viso 450 m, toliau paėjus 100 m į vakarus nuo sodybos, per pušelėmis apsodinto lauko kampą aukštumoje – yra miško pakraštyje.
Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje. Aikštelė trikampė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 8 m ilgio, 16 m pločio šiaurės rytų dalyje. Čia supiltas iki 1 m aukščio, 8,5 m pločio kiek lenktas pylimas, užeinantis ir į šiaurinę aikštelės pusę, už kurio yra tarsi užslinkusio griovio pėdsakai – 20 m pločio, 1,5 m gylio įduba. Šlaitai statūs, iki 15 m aukščio. Aikštelė apgadinta duobių. Piliakalnis apaugęs pušų mišku.
Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.
Pastaba: Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Kaldeinė
Kaldeinė arba Cvetnojė (, nuo 1938 m. Kallen, nuo 1945 m., nuo 1946 m. ) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Sembos pusiasalyje, Baltijsko rajone, nuo 2008 m. liepos 3 d. Divnojės kaimo gyvenvietės kaimas.
Istorija
Sembos žemės kaimo pavadinimas Kaldeinē prūsiškos kilmės. 1289 m. minimas Kalden, 1331 m. Kaldeyn, 1333 m. Caldina. 1723–1818 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos departamento, 1818–1871 m. Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Žuvininkų apskrities, nuo 1939 m. kovo 27 d. Sembos apskrities dvaras, kuriam priklausė Kompėnai ir Fichtenkrugas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kranco rajono, vėliau Zelenogradsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2008 m. liepos 3 d. Povarovkos apylinkės kaimas.
Žmogaus akis
thumb|250px|Žmogaus akis thumb|right|250px|Vyzdžio adaptacija (prisitaikymas prie šviesos)
Žmogaus akis – žmogaus galvoje esantis organas, priimantis aplinkos informaciją matomoje elektromagnetinių bangų srityje ir transformuojantis ją į nervinius impulsus. Tai ištįsęs apie 2,5 cm skersmens rutulys. Skirtingai nuo daugelio gyvūnų akių, žmogaus akis sudėtingesnės sandaros, geriau skiria spalvotą vaizdą. Akis yra svarbiausias porinis jutimo organas, regos analizatoriaus dalis. Akis priima iš aplinkos daugiausia informacijos. Jos pagalba žmogus orientuojasi aplinkoje, pažįsta pasaulį, mokosi. Regos organo veikla paremta šviesos, spalvos, formos, dydžio ir kitų požymių analize. Regos organą sudaro akies obuolys su akies priediniais organais (akies obuolyje priimami tam tikro ilgio šviesos bangų dirgikliai), taip pat regimasis nervas, kuriuo nerviniai impulsai sklinda į nervinius regos centrus galvos smegenyse. Regos analizavimo centrai yra vidurinėse ir tarpinėse smegenyse bei galvos smegenų žievės pakaušinėje skiltyje.
Akių spalvai nustatyti naudojama Martin-Schultz skalė – ją sudaro 16 spalvų (nuo šviesiai mėlynos iki tamsiai rudos), kurios priklauso nuo melanino kiekio rainelėje. Spalvos skirstomos į 4 grupes: tamsios, tamsios maišytos, maišytos, šviesios ir šviesios maišytos. Literatūroje aprašoma, jog labiausiai paplitusi akių spalva yra ruda. Išimtį sudaro tik šalys aplink Baltijos jūrą, kuriose gyvena labai daug šviesiaplaukių ir jų daugumos akių spalva yra melsva ar šviesiai pilka.
Akies sandara
thumb|right|250px|Akies sandara
Regos organą sudaro akies obuolys, kuris regos nervu susisiekia su smegenimis, ir priediniai organai: akiduobė ir jos turinys, vokai, ašarų aparatas, antakiai, junginė, akies obuolio raumenys.
Akies obuolys sudarytas iš kapsulės ir branduolio. Pastarąjį sudaro skaidrios, šviesą laužiančios terpės: stiklakūnis, lęšiukas ir priekinė bei užpakalinė akies kameros. Kapsulę sudaro 3 sluoksniai: išorinis – skaidulinis dangalas, vidurinis – kraujagyslinis dangalas, o vidinis – tinklainė. Akį dengia 3 sluoksniai arba dangalai:
Povilas Kostrauskas
Povilas Kostrauskas (1927 m. spalio 25 d. Šykščiai, Kuršėnų valsčius – 2005 m. spalio 20 d. Kaunas) – Lietuvos inžinierius elektrotechnikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
Biografija
1951 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1974 m. technikos mokslų daktaras.
Nuo 1951 m. Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. Kauno technologijos universitetas) dėstytojas, 1982-1987 m. Elektros mašinų katedros vedėjas, nuo 1976 m. profesorius.
Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų svarbiausios kryptys – asinchroniniai elektros mikrovarikliai, kurių veikimas pagrįstas elektrotechninio plieno histerezės savybėmis. Sukūrė netiesinių magnetinių grandinių skaičiavimo metodą, pagrindė įmagnetinimo kompleksinių charakteristikų sąvokos tinkamumą magnetiniams matavimams, išrado būdą, kaip nustatyti elektros mašinų su trumpai sujungtu arba vientisu rotoriumi ekvivalentines varžas. 34 išradimų autorius.
Vaismedinis lapsukis
Vaismedinis lapsukis (Hedya nubiferana) – drugys, priklausantis lapsukių (Tortricidae) šeimai. Rūšis paplitusi Vidurinėje ir Mažojoje Azijoje, pietų Sibire, Europoje.
Išskleistų sparnų ilgis 7–10 mm. Priekiniai sparnai rusvai pilki, violetinio atspalvio, išorinė sparno dalis balta. Užpakaliniai sparnai pilkai rudi. Vikšrai pilkai žali, su juodomis karpelėmis.
thumb|left|240px|Vikšrai
Vaismedinis lapsukis – lapuočių medžių ir krūmų, ypač obelų bei slyvų, kenkėjas. Pavasarį vikšrai įsigraužia į pumpurus, vėliau voratinkliais sutraukia lapus bei žiedų skroteles ir jomis maitinasi. Drugiai skraido birželį–liepą, kiaušinius deda ant lapų. Antros kartos vikšrai ėda žievę, jos atplaišose, raukšlėse peržiemoja.
Naikinami insekticidais.
Malvinavas
Malvinavas – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kazitiškio.
Raimundas Katilius
Raimundas Katilius (1947 m. kovo 16 d. Vilniuje – 2000 m. balandžio 4 d. Bad Kisingene, Vokietija) – Lietuvos smuikininkas virtuozas, šiuolaikinės lietuvių smuiko muzikos interpretatorius, smuiko pedagogas, profesorius.
Biografija
1964 m. baigė M. K. Čiurlionio meno mokyklą, kur mokėsi pas Emiliją Pilotaitę-Armonienę ir Aleksandrą Livontą. 1965 - 1970 m. studijavo Maskvos konservatorijos Igorio Bezrodno klasėje, 1972 m. baigė jos aspirantūrą. 1971–1975 m. griežė smuiku Maskvos filharmonijos styginių kvartete. Nuo 1965 m. 25-erius metus griežė su nuolatine scenos partnere - pianiste Larisa Lobkova (g. 1924). Nuo 1975 m. LSSR konservatorijos dėstytojas, 1984 m. docentas, nuo 1989 m. profesorius.
Išugdė apie 60 mokinių, tarp kurių – Jelena Alymova, Martynas Švėgžda von Bekkeris, Irma Belickaitė, Leonidas Binderis, Džeraldas Bidva, Darius Dikšaitis, Zbignievas Levickis, Aidas Strimaitis, Dalia Suraučiūtė, Rasa Vosiliūtė ir kt.
2000 m. balandžio 4 d. mirė scenoje, Bad Kissingene (Vokietija) su pianistu Leonidu Dorfmanu grieždamas Moriso Ravelio Sonatą smuikui ir fortepijonui. Palaidotas Antakalnio kapinėse.
Kūryba
Repertuarą sudarė klasikinė ir XX a. muzika. Pirmasis atliko ir redagavo kai kuriuos kūrinius smuikui, kuriuos parašė Feliksas Bajoras, Eduardas Balsys, Julius Juzeliūnas, Osvaldas Balakauskas, Vytautas Barkauskas, Justinas Bašinskas, Povilas Dikčius, Vytautas Jurgutis, Vytautas Laurušas, kiti kompozitoriai. Eduardas Balsys kūrė R. Katiliui skirtą III koncertą smuikui solo (autorius mirė nebaigęs šio kūrinio; galutinė redakcija – R. Katiliaus). Smuikavimas emocingas, virtuoziškas, ugningas.
Koncertavo kaip solistas ir kamerinių ansamblių artistas. 1971–1975 m. griežė Maskvos konservatorijos aspirantų styginių kvartete. Daugiausia koncertų surengė su ilgamete kūrybinė partnere pianiste Larisa Lobkova. Koncertavo su pianistais Leonidu Dorfmanu, Golda Vainberg-Tatz, Petru Geniušu, LSSR filharmonijos simfoniniu, Lietuvos kameriniu, kitais simfoniniais ir kameriniais orkestrais Europos, Amerikos, Azijos, Afrikos šalyse. Dalyvavo žymiausiuose tarptautiniuose muzikos festivaliuose. 1975–1999 m. griežė savo mokytojo Aleksandro Livonto, 1999–2000 m. smuikininko Eugenijaus Paulausko (manoma, pagamintu Antonijaus Stradivarijaus) smuiku. Paskelbė atsiminimų apie lietuvių muzikus.
2006 m. sukurtas dokumentinis kino filmas „Nepasiekiamas horizontas“, režisierius Jonas Urbonavičius.
Džarašas
Džarašas  – miestas šiaurinėje Jordanijoje, 48 km į šiaurę nuo Amano, netoli Zarkos upės. Muchafazos centras. Verčiamasi žemės ūkiu ir prekyba (alyvuogių auginimas). Vystomas turizmas.
Džerašas garsus savo antikinių laikų archiktūriniu paveldu. Yra Korintinės kolonos, Adriano arkos, hipodromo, Dzeuso ir Artemidės šventyklų, ovalaus forumo, kolonų apsuptos gatvės (cardo), dviejų teatrų, pirčių, miesto gynybinių sienų liekanos. Taip pat yra IV–VII a. bažnyčių ir sinagogų, puoštų mozaikomis, griuvėsiai.
Istorija
Miestas gyvenamas nuo bronzos amžiaus (3200 m. pr. m. e.). Antikiniais laikais miestas vadintas Gerasa ir buvo vienas svarbiausių regiono miestų (įėjo į Dekapolį). Miestas ypač suklestėjo I a. antroje pusėje – Trajanas nutiesė kelius į miestą, 130 m. čia lankėsi imperatorius Adrianas, kurio apsilankymo garbei pastatyta triumfo arka. 614 m. Gerasą nuniokojo persų antpuolis. Kryžininkų laikais senovinio miesto liekanos panaudotos tvirtovių įrengimui. Vėliau miesto reikšmė sumenko.
1806 m. pradėti senovinio miesto kasinėjimai.
Kelias į žvaigždes
Kiti projektai: Kelias į žvaigždes 2 – Kelias į žvaigždes 3
thumb|Pirmojo realybės šou metu išleisto kompaktinio disko „Kelias į žvaigždes“ dėžutės viršelis su centre matomu realybės šou logotipu „Kelias į žvaigždes“ (dažnai trumpinama „KĮŽ“) – nuo 2005 metų rugsėjo 4 d. iki gruodžio 30 d. trukęs muzikinis realybės šou.
Buvo transliuotas kiekvieną vakarą (išskyrus sekmadienio) per LNK televiziją. Dalyviai kovėsi dėl populiarumo ir 100 tūkstančių litų prizo.
Projekto nugalėtoju tapo dainininkas Andrius Rimiškis, finalę įveikęs Mindaugą Mickevičių-Mino ir Viliją Matačiūnaitę.
Anisothrix
Anisothrix – astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis.
Kelias į žvaigždes
„Kelias į žvaigždes“ 2006 metais konkurse „Baltic Brand Formula 2006“ buvo išrinktas geriausiu prekės ženklu Lietuvoje.
Dėl didelio realybės šou populiarumo kūrėjai nusprendė sukurti realybės šou tęsinį – „Kelias į žvaigždes 2“, kuris per LNK rodytas nuo 2006 m. spalio 7 dienos iki gruodžio 30 dienos.
KĮŽ1 transliacijos
KĮŽ1 dienoraščius viso realybės šou metu LNK rodė pirmadieniais-penktadieniais nuo 21.20 val.
Dalyviai
thumb|Vudis
Vasilijus Dilmanas
Vasilijus Dilmanas (1901 m. Kanotope – 1965 m. rugpjūčio 26 d. Maskvoje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.
Biografija
Dalyvavo Rusijos pilietiniame kare. Nuo 1919 m. TSKP narys. 1940–1941 m. dienraščio „Truženik“ redaktorius. 1942–1943 m. 16-osios lietuviškosios divizijos 167-ojo šaulių pulko vado pavaduotojas politiniams reikalams.
Paskelbė atsiminimų apie Raudonosios armijos lietuvių dalinių kovas.
Lobo
thumb|right|260px|Lobo Lobo – obelų veislė. Išvesta 1906 m. Šiaurės Amerikoje, Otavoje (Kanada). Apie 1930 m. veislė pateko į Lietuvą, kur ją platinti pradėjo prof. T. Ivanauskas. Nuo 1973 m. įtraukta į Lietuvoje auginamų obelų veislių sortimentą.
Vaisiai skinami ir vartojami rugsėjo pabaigoje–spalio pradžioje. Išsilaiko iki kovo vidurio. Jie puikios išvaizdos, transportabilūs, neatsparūs rauplėms ir rudajam puviniui, puikaus saldžiarūgščio skonio, aromatingi. Odelė storoka, lygi, žalsvai geltona, padengta išsiliejančiu raudoniu. Minkštimas baltas, kartais prie odelės šiek tiek raustelėjęs, labai sultingas. Šerdelė ryški, nedidelė, vaisiaus viduryje ropiška ar plačiai širdiška.
Vaismedžiai išauga iki vidutinio aukščio. Žiemą pakankamai ištvermingi, žydi vėlokai. Derėti pradeda 4–7-ais metais. Ant šakų obuoliai laikosi stipriai.
Liga Super Malaysia
Lygos varžybas organizuoja Malaizijos futbolo federacija.
Istorija
Nuo 2013 m. dalyvavo dvylika komandų. Ankstesniais metais būta aštuonių ir keturiolikos dalyvių.
Regina Rasa Dočkutė
Regina Rasa Dočkutė (1938 m. rugpjūčio 12 d. Pumpėnuose, Panevėžio apskritis – 2012 m. gruodžio 28 d.) – Lietuvos dailininkė grafikė.
Kūryba
Nuo 1965 m. dalyvavo parodose Lietuvoje ir užsienyje. Nuo 1966 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narė. Surengė individualias parodas Vilniuje (1982 m., 1985 m.), Kaune (1985 m.). Sukūrė apie 50 plakatų, taip pat pramoninės grafikos kūrinių, atvirukų, emblemų, vaikų knygų iliustracijų. Pastele nutapė portretų (Autoportretas, 2001 m.; Juzefa Čeičytė, 2002 m.).
Iliustracijos artimos vaikų pasaulėjautai, poetiškos, dekoratyvios, stilizuotos, sąlygiškų formų, ryškių spalvų; gausu fantastinių elementų. Plakatai lakoniškų raiškos priemonių.
Iliustravo knygas:
René Descartes
Renė Dekartas (, 1596 m. kovo 31 d. – 1650 m. vasario 11 d.) – žymus prancūzų filosofas, matematikas ir fizikas. Laikomas moderniosios filosofijos pradininku.
Druskininkų savivaldybės taryba 2011–2015 m.
Rinkimų rezultatai
Rinkimuose dalyviai gavo vietų:
Veikla
Pirmasis savivaldybės tarybos posėdis įvyko 2011 m. balandžio 12 d. Savivaldybės meru 21 balsu išrinktas Ričardas Malinauskas.
René Descartes
Žymiausias Renė Dekarto posakis – Cogito ergo sum („Mąstau, vadinasi, esu“).
Buvo nevedęs, tačiau turėjo vieną dukterį, mirusią jaunystėje.
Biografija
R. Dekartas gimė Turenės provincijoje. 1604–1612 m. studijavo filosofiją ir gamtos mokslus jėzuitų kolegijoje La Flešo (La Fleche), vėliau – teisę Poitiers (iki 1616 m.). Baigęs karo mokyklą Bredė (Brede) nuo 1618 m. tarnavo kariuomenėje Nyderlanduose. Vėliau keliavo po Europą, o 1625–1629 m. gyveno Paryžiuje, bei studijavo matematiką. 1629 m. vėl emigravo į Nyderlandus, kur sukūrė didžiąją dalį matematikos, fizikos, medicinos ir filosofijos veikalų. 1633–1647 m. R. Dekarto veikalai buvo įtraukti į Katalikų bažnyčios draudžiamų knygų sąrašą ir pasmerkti viešai sudeginti. 1649 m. R. Dekartas, pakviestas Švedijos karalienės Kristinos, išvyko į Stokholmą, kur po kelių mėnesių mirė nuo plaučių uždegimo (1819 m. jo palaikai perlaidoti Paryžiuje). Paties R. Dekarto žodžiais, gyvenimas Stokholme jam labai pakenkė, kadangi jis mėgo šiltą klimatą ir gerai pamiegoti, o Švedijoje klimatas drėgnas, be to, karalienė Kristina prašė, kad filosofas keltųsi 5 valandą ryto.
R. Dekartas nagrinėjo tiek filosofijos, tiek etikos klausimus. Jo filosofija turėjo įtakos Dž. Lokui, G. V. Leibnicui, B. Spinozai, I. Kantui.
Filosofijos apžvalga
250px|miniatiūra|R. Dekartas su Švedijos karaliene Kristina.
R. Dekarto filosofija – tai bandymas sukurti visiškai naują ir nepriklausomą filosofinę sistemą. Naujasis pasaulėvaizdis, anot mąstytojo, turėjo būti prieinamas visiems. R. Dekartas savo filosofinę koncepciją grindė iki tol negirdėta nuostata, kad „iš visų dalykų pasaulyje būtent protas yra paskirstytas teisingiausiai, tad gebėjimas daryti tinkamus sprendimus yra iš prigimties visų žmonių vienodas. " R. Dekartas propagavo naujų žmonių filosofiją, kuri nesiremtų jokiais ansktesnių laikų autoritetais.
Savo filosofinės koncepcijos kūrimą mąstytojas pradėjo nuo skepticizmo. R. Dekartas atmetė empirinį metodą. Filosofo mąstymo išeities taškas buvo garsioji nuostata – „cogito ergo sum“ – „mąstau, vadinasi, esu (gyvenu)“. „Cogito“ tapo pirmąja R. Dekarto filosofinio mąstymo prielaida. Dubito ergo cogito (abejoju, vadinasi, mąstau) yra šios prielaidos prielaida.
„Galiu įsivaizduoti, kad viskas yra apgaulinga sapnų žaismė, kad neegzistuoja nei pasaulis, nei Dievas, kad esu kažkas skirtingo nuo kūno. Tačiau niekaip negaliu pamąstyti, kad nemąstau. Tik mąstymo negaliu jokiu būdu nuo savęs atskirti, tik jis yra būtina mano esybės savastis. Todėl į klausimą, kas aš esu, gali būti tik vienas atsakymas: esu mąstanti esybė, esybė, kuri abejoja, supranta, teigia, prieštarauja, jaučia. Apibrėžiu save kaip nematerialią sielą, kaip substanciją, kurios vienintelis atributas yra mąstymas ir kuri yra tapati mąstymui. Net ir tada, kai žvilgsnį nukreipiu į išorės pasaulį, pažįstu juk ne pasaulį, o savo paties psichines būsenas ir intelektinius aktus. ".
Anot filosofo, daiktas yra savybių visuma. Dėl to pasaulis yra pažinus. Žmogus egzistuoja, nes jis yra mąstanti esybė. Jis geba pažinti, nesaistomas išorės veiksnių. Filosofijos uždavinys yra tą pažinimą išgauti ir logiškai pateikti darnios sistemos pavidalu. Konstruktyvus tokio elgesio modelis turėtų būti geometrija, o pagrindinis metodas – dedukcija.
R. Dekarto filosofinėje koncepcijoje iškilo problema: ar vizija, ar tai, ką suvokia mąstantis „Aš“, yra tikrovė? Kaip pereiti nuo mąstymo apie pasaulį prie tikrojo pasaulio? Šią problemą R. Dekarto filosofijoje išsprendžia Dievas. Kadangi žmogaus sąmonėje yra tobulos esybės sąvoka, t. y. Dievo, vadinasi ji galėjusi pereiti tik iš tobulesniojo. Vadinasi Dievo idėjos egzistavimas prote įrodo, kad Kūrėjas tikrai yra. Taip pat Dievas, anot filosofo, laiduoja žmogaus pažinimo tikrumą. Būtent Dievas davė pasauliui judėjimą. R. Dekarto amžininkas B. Paskalis pastebėjo, jog Dievas R. Dekarto fizikoje buvo reikalingas tik tam, kad duotų pasauliui sprigtą.
Pagrindinis filosofo mąstymo kriterijus – protas. R. Dekarto pasaulis piešiamas mechanistinis, jam būdingas visuotinis determinizmas. Filosofas neigė atomizmą.
Didžioji R. Dekarto filosofijos problema taip ir liko neišspręsta. Pastaroji filosofijoje vadinama dualizmu. Anot filosofo, žmogus priklauso ir fizinei, ir dvasinei sistemai. Tad kaip šios skirtingos sistemos gali sąveikauti tarpusavyje, kokie jų sąveikos principai ir dėsniai? Dualizmo problema tapo komplikuotu klausimu, į kurį R. Dekartas bandė atsakyti alegoriškai: „Aš juk savame kūne, nelyginant irkluotojas valtyje, ne vien tik esu. " Problema išliko.
Spetumas
thumb|Spetumas 1550 metai
Spetumas – ilgakotis trišakės ieties pavidalo europinis ginklas, naudotas XIII a.
Antgalis ieties tipo, kuris pamate turi du įžambiai einančias šonines šakas – peiliškus kyšulius su ašmenimis. Pagrindinė geležtė būna 35-40 cm ilgio, šoninės geležtės – dukart trumpesnės. Koto ilgis 1,8-2,4 m ilgio.
Prezidentas
Prezidentas ( – 'prieš tai' ir sedere – 'sėdėti') – vadovo titulas, naudojamas įvairiose organizacijose (bendrovėse, asociacijose), respublikų vadovų titulas.
Oljantaintambas
Oljantaitambas (, keč. Ullantaytampu) – miestas pietų Peru, Urubambos provincijoje, Kusko regione, apytiksliai 60 km į šiaurės vakarus nuo Kusko. Miestas išsidėstęs 2792 m aukštyje virš jūros lygio. Ispanams užėmus Kuską, inkai iš jo pasitraukė į Oljantaitambą.
Prezidentas
Istorija
Prezidento kaip valstybės vadovo titulą išpopuliarino JAV, 1789 metais valstybės galva padarę prezidentą. Vėliau titulą perėmė iš kolonijinio valdymo išsivadavusios Pietų Amerikos šalys. Pirmasis Europos prezidentas buvo Prancūzijoje (1848), Azijos – Kinijos Respublikoje (1912), Afrikos – Liberijoje (1848).
Oljantaintambas
Manoma, jog Oljantaitambas yra vienintelis išlikęs prieškolumbinio miestų išplanavimo pavyzdys. Siauros ir tiesios gatvės formuoja penkiolika gyvenamųjų namų kvartalų (vadinamų „canchas“). Mieste yra centrinė aikštė, apsupta namų.
Prezidentas
Funkcijos
Kaip pagrindinės prezidento funkcijos yra įvardijamos šalies užsienio politikos formavimas, ryšių palaikymas su kitomis valstybėmis, tarptautinių sutarčių ratifikavimas.
Oljantaintambas
Anot legendos, kurią užrašė Peru poetas Garcilaso de la Vega, pastatyti miestą žmonėms paliepė inkų dievas Virakoča.
Prezidentas
Lietuvoje
miniatiūra|[[Lietuvos Respublikos Prezidentas|Lietuvos Prezidentas Gitanas Nausėda (nuo 2019 m.)]] Lietuvos prezidentas kaip valstybės vadovas:
Prezidentas turi teisę suteikti pilietybę, malonę nuteistiesiems, skirti valstybinius apdovanojimus.
Oljantaintambas
thumb|left|250px|Oljantaintambo terasos.
Mamiai
Mamiai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Aleksandravo.
Tomsono krioklys
thumb|right|175px|Tomsono krioklys Tomsono krioklys  – 74 m aukščio krioklys ant Evaso Ngiro upės, ištekančios iš Aberdero kalnagūbrio. Krioklys yra 2360 m aukštyje virš jūros lygio ir nutolęs per 3,2 km nuo Njahururu miestelio centrinėje Kenijoje.
Krioklį 1883 m. pirmasis pasiekė škotų geologas ir gamtininkas Joseph Thomson, kuris jį pavadino savo tėvo garbei. Jis taip pat pirmasis XIX a. 9-ojo dešimtmečio pradžioje pėsčiomis nukeliavo nuo Mombasos iki Viktorijos ežero.
Tankų mišką krioklio apačioje gaubia rūkas. Nuo krioklio viršaus žemyn veda takelis. Upės vagoje aukštupio kryptimi sutinkami didžiausi šalyje hipopotamų būriai.
Muscle car
250px|thumb|right|1969 m. [[Dodge Charger (B-platforma)|Dodge Charger]] Muscle car yra galingų sportinių automobilių tipas. Terminas dažniausiai naudojamas kalbant apie amerikietiškiems, australiškiems ir Pietų Afrikos automobiliams, turintiems didelės talpos variklius ir gamintus tarp 1964–1973 (JAV) ir tarp 1968–1976 (Australijoje) metų.
Muscle Car būdavo vidutinės klasės automobiliai su dideliais ir galingais varikliais (dažniausiai V8)
Vajelių geologinis draustinis
Vajelių geologinis draustinis – saugoma gamtos teritorija Lietuvoje, Utenos rajone, 7 km į šiaurės vakarus nuo Saldutiškio, prie Vajelių kaimo. Įsteigtas 1971 m.
Draustinyje saugoma moreninė kalva su Suomijos kristalinių uolienų rieduliais: granitu, dioritu, diabazu, porfyrais ir porfytitais.
Lamu (miestas)
Lamu  – miestas Kenijos rytuose, Indijos vandenyne, svarbiausia gyvenvietė Lamu salyne (įsikūrusi Lamu saloje). Yra nedidelis uostas (planuojama įrengti gilavandenį). Verčiamasi turizmu, amatais, žvejyba. Lamu 2001 m. įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą kaip geriausiai išsilaikęs suahilių architektūros pavyzdys. Yra XIX a. pr. Lamu fortas, pastatytas sultono Fumo Madi ibn Abi Bakro, XIX a. Mnarani ir Rijadhos mečetės, asilų prieglauda, unikalios architektūros gyvenamieji ir ūkiniai pastatai, pastatyti iš koralinio kalkakmenio. Veikia keli muziejai. Kadangi automobilių saloje nėra, kaip transporto priemonė naudojami asilai.
Istorija
1415 m. greta Lamu nuskendo keli Dženg He laivyno laivai, išsigelbėję kinų jūrininkai apsigyveno Lamu. 1441 m. Lamu minimas arabų šaltiniuose. 1506 m. čia įsitvirtino portugalai. Kadangi portugalai labai varžė prekybą, uždėjo didžiulius mokesčius, miesto gyventojai sukilo apie 1580 m. XVII a., regione įsigalint Omano imperijai, 1652 m. Lamu padėjo išvyti portugalus, ir, viešpataujant musulmoniško Omano valdovams, saloje suklestėjo islamiška kultūra.
Iki pat XIX a. Lamu buvo svarbus vergų, dramblio kaulo, vėžlių kiautų prekybos centras. 1873 m. uždraudus vergų prekybą Lamu nebeteko ekonominio pagrindo. 1890 m. miestą užvaldė Zanzibaro sultonatas, tuo pat metu tapęs Britų imperijos protektoratu. Nuo XX a. pr., kai geležinkelis nutiestas į Mombasą, Lamu reikšmė sumenko.
Normandija
Normandija  – regionas ir istorinė sritis Prancūzijos šiaurėje, susijusi su Normandijos hercogyste. Normandijai priklauso Aukštutinė Normandija į šiaurę nuo Paryžiaus ir teritorija į vakarus su Kotentino pusiasaliu – Žemutinė Normandija.
Turistų lankomiausia vieta yra Sen Mišelio kalnas.
Normandijoje gyvena apie 3,3 mln. žmonių. Didžiausi miestai yra Havras (172 000 gyventojų), Ruanas (110 000 gyventojų), Kanas (106 000 gyventojų) ir Šerbūras (37 000 gyventojų).
Aitriakvapis piengrybis
Aitriakvapis piengrybis (Lactarius acerrimus) – ūmėdinių šeimos piengrybių genties nevalgomas grybas. Randamas visoje Europoje.
Biologija
Simbiotrofas. Auga vasarą ir rudenį lapuočių miškuose, dažniausiai ąžuolynuose. Šiltesniuose kraštuose randamas plačialapių lapuočių miškuose. Tinka kalkingas ir neutralus dirvožemis.
Kepurėlė 2–10 cm skersmens, pradžioje lygi, vėliau įgaubta, kiek banguojančiais kraštais. Jos paviršius drėgnu oru slidus. Įvairių ochros atspalvių, tamsesnė centre, su išreikštais koncentriniais žiedais. Lakšteliai palyginti reti, ploni, nuaugtiniai, tos pačios spalvos kaip ir kepurėlė. Kotas iki 10 cm aukščio, 1,5 cm skersmens, tuščiaviduris, plikas, lygus, šviesesnis už kepurėlę. Trama tanki, balta, aitri. Sporų maišelis ochrinis, sporos 10-14×9-13 µm.
Populiacija Lietuvoje
1992 m. aitriakvapis piengrybis įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
Žinomos 4 populiacijos.
Maanas
Maanas  – miestas pietinėje Jordanijoje, 218 km į pietvakarius nuo Amano. Muchafazos centras. Geležinkelio stotis prie Hidžazo geležinkelio. Žemės ūkio regiono prekybinis centras. Veikia universitetas.
Ferma (Ignalina)
Ferma – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Rimšės.
Istorija
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).
Ksaveras Kairys
Ksaveras Kairys (1909 m. spalio 22 d. Rygoje – 1991 m. liepos 12 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistas, sovietinis valstybės, partinis ir visuomenės veikėjas.
Biografija
1926–1928 m. priklausė LLKJS Biržų organizacijai. 1929 m. baigė Biržų gimnaziją, 1939 m. baigė Rygos komercijos mokslų institutą.
1940 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarnautojas. 1940–1941 m. dirbo SSRS ryšių liaudies komisariato įgaliotinio Lietuvoje valdybos revizorius, inspektorius, kadrų skyriaus viršininkas. Antrojo pasaulinio karo pradžioje – 16-osios lietuviškosios divizijos karininkas.
1942 m. atšauktas iš armijos, 1943–1945 m. dirbo SSRS ir LSSR mėsos ir pieno pramonės liaudies komisariatuose. 1945–1946 m. LSSR mėsos ir pieno pramonės liaudies komisaro pavaduotojas. 1946–1947 m. LSSR pienininkystės kooperacijos draugijų sąjungos organizacinio biuro pirmininkas.
1947–1950 m., 1951–1953 m. ir 1954–1957 m. LSSR mėsos ir pieno pramonės ministras. 1950–1953 m. ir 1962 m. balandžio mėn. – 1965 m. balandžio mėn. LSSR MT pirmininko pavaduotojas. 1953 m. LSSR lengvosios ir maisto pramonės ministro pavaduotojas.
1953–1954 m. maisto produktų pramonės ministro pirmasis pavaduotojas. 1957–1958 m. LSSR Liaudies ūkio tarybos pirmininko pirmasis pavaduotojas, 1958–1961 m. pirmininkas, 1961–1962 m. ir 1965–1983 m. LSSR MT pirmininko pirmasis pavaduotojas. Nuo 1983 m. patarėjas prie LSSR MT.
1946–1989 m. SSKP narys. 1949–1952 m., 1956–1986 m. LKP CK narys, 1960–1964 m. LKP CK prezidiumo narys, 1967–1984 m. LKP CK biuro narys. 1951–1963 m. ir 1967–1985 m. LSSR AT, 1962–1979 m. SSRS AT deputatas. 1970–1979 m. SSRS AT Tautybių tarybos pramonės komisijos pirmininkas.
Vienas iš Vilniaus universiteto ansamblio atkūrimo ir restauravimo iniciatorių. 1984–1991 m. Lietuvos veteranų respublikinės tarybos pirmininkas.
Panadžis
Panadžis  – miestas vakarų Indijoje, Arabijos jūros pakrantėje, prie Mandovi upės estuarijos; Goa valstijos sostinė. Tai trečias pagal dydį valstijos miestas, nusileidžiantis Vasko da Gamai ir Margao. Verčiamasi prekyba, turizmu, amatais.
Yra 1540 m. pastatyta barokinė Šv. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia, XVI a. Adilšaši rūmai, Mahalakšmi šventykla, Didžioji mečetė, Šv. Sebastijono koplyčia, lotynų kvartalas Fontainhas, Salim Ali paukščių draustinis. Šalia miesto yra Miramaro paplūdimys. Panadžio apylinkėse veikia Goa universitetas ir Indijos nacionalinis okeanografijos institutas. 10 km nuo Panadžio yra istorinis miestas – Senoji Goa.
Istorija
1843 m. vietoje nedidelio Panadžio miestelio įkurtas Naujosios Goa (Nova Goa) miestas į kurį iš Senosios Goa perkelta Portugalijos Indijos sostinė. 1961 m. miestas prijungtas prie Indijos, vėl pervadintas Panadžiu ir tapo Goa, Damano ir Diu sąjunginės teritorijos sostine, nuo 1987 m. – Goa valstijos sostinė.
Nemunas
290px|thumb|Nemunas žemėlapyje
Nemunas  – ilgiausia Lietuvos upė. Jo visas ilgis yra 937 km, Lietuvos teritorijoje teka 359 km. Likusioji dalis teka per Baltarusiją (462 km) bei riboja Lietuvos sieną su Baltarusija (17,3 km) ir Rusijos Kaliningrado sritimi (98,7 km). Nemuno baseino plotas 98 200 km², iš jų 46 600 km² yra Lietuvoje (apima 72 % Lietuvos teritorijos).
Tai yra ketvirta pagal ilgį Baltijos jūros baseino upė.
Tėkmė
Vidurupio ilgis 327 km, jis tęsiasi iki santakos su Nerimi. Už Katros žiočių Nemunas pasuka į šiaurę. Nuo santakos su Juodąja Ančia 17 km ruože Nemunu išvesta Lietuvos ir Baltarusijos valstybės siena, o toliau upė teka Lietuvos teritorija. Čia Nemunas graužiasi per morenines aukštumas, todėl sudaro meandras, o tarp Punios ir Birštono – Didžiąsias Nemuno kilpas. Slėnis siauras, gilus, beveik be salpos. Krantai statūs, ardomi. Vagoje daug rėvų – ties Gardinu, Merkine (Bajorė, Meška, Sakalai, Merkinės rėva, Žirklės, Siuvėjas), Alytumi (Kiaulė, Paršiukas, Kuilys, Avinas, Kriaušė), Balbieriškiu (Barbiera, Buršalas). Žemutinė vidurupio dalis užlieta Kauno marių. Jų dugne atsidūrė ir pavojingiausios Nemuno rėvos – Guoga, Velnio tiltas, Velnio pirtis, Kamandulė). Vidurupio vagos plotis svyruoja nuo 80 m siauruose ir giliuose slėnio ruožuose iki 200–300 praplatėjimuose. Būdingas vagos gylis 1-3,5 m. Vidutinis nuolydis – 23 cm/km. Ypač sraunūs ruožai yra 14 km žemiau Merkio žiočių ir 13 km aukščiau Peršėkės žiočių. Čia nuolydis atitinkamai 43 ir 38 cm/km, o srovės greitis viršija 2 m/s. Nemuno vidurupio slėnyje į paviršių trykšta daug mineralinių versmių.