cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gaimynas
Gaimynas – ežeras Lietuvoje, Molėtų rajone, 2 km į šiaurę nuo Toliejų. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,22 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 145,7 m. Krantai aukšti, apaugę medžiais. Pakrantės miškingos, tik šiaurėje ir vakaruose vietomis plyti pievos. Rytuose įteka upelis iš Varmuno ežerėlio. Šalia įsikūręs Graužės viensėdis, veikia kaimo turizmo sodyba. Ežeras nenutekantis, priklauso Virintų ežero intako V-3 baseinui (Virintos upės baseinas).
Rita Miliūnaitė
Rita Miliūnaitė (g. 1963 m. sausio 21 d. Rokiškyje) – Lietuvos kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
Juozapas Chrapovickis (m. 1812)
Juozapas Chrapovickis  (m. 1812 metais) – Lietuvos prokuroras 1783–1792 metais, Starodubo senuiūnas 1781–1785 metais, Polocko gubernijos bajorų maršalka.
Rita Miliūnaitė
Biografija
1986 m. baigė Vilniaus universitetą (VU). 1992 m. humanitarinių mokslų daktarė. Apgynė disertaciją „Dabartinės lietuvių kalbos gramatikos norminimo pagrindai“.
Juozapas Chrapovickis (m. 1812)
1777 metais tapo Švento Stanislovo, 1790 metais Baltojo erelio ordinų kavalieriumi.
Rita Miliūnaitė
Biografija
Yra dirbusi „Mūsų kalbos“, vėliau „Gimtosios kalbos“ leidinių redakcijose; nuo 1994 m. „Kalbos kultūros“ (nuo 2014 m. pakeistu pavadinimu „Bendrinė kalba“) mokslo žurnalo redakcinės kolegijos narė, mokslo žurnalo „Terminologija“ redakcinės kolegijos narė (nuo 2013 m.). 2009 m. Vytauto Didžiojo universitete atliko habilitacijos procedūrą tema „Teoriniai ir taikomieji bendrinės lietuvių kalbos norminimo aspektai“ (Humanitariniai mokslai, filologija 04 H). 2013 m. dėstė norminamąją kalbotyrą Vilniaus universiteto Kauno humanitariniame fakultete.
Moksliniai interesai – norminamoji kalbotyra ir sociolingvistika: dabartinės vartosenos variantiškumas, kalbinės nuostatos, kalbos politika; bendrinės kalbos norminimas ir kalbos kultūra, mokyklinė lituanistika; interneto lingvistika, kalbos technologijos.
2007 m. už interneto svetainę www.kalbosnamai.lt kartu su knyga „Apie kalbą ir mus“ kaip darbų ciklą „Apie lietuvių kalbą visiems – nuo knygos iki interneto“ laimėjo pirmąją vietą mokslo populiarinimo darbų konkurse, kurį surengė LR Švietimo ir mokslo ministerija.
Lietuvos literatūros vertėjų sąjunga skyrė 2010 m. Bičiulių premiją už straipsnius, analizuojančius grožinės literatūros vertimų kalbą, už indėlį į LLVS rengiamus seminarus ir kitus renginius, už praktinę pagalbą vertėjams.
Nuo 2012 m. birželio iki 2017 m. rugsėjo – Valstybinės lietuvių kalbos komisijos narė.
2020 m. Kazickų šeimos fondas ir Lietuvių kalbos draugija skyrė kalbininko Petro Būtėno ir jo mokinės Aleksandros Kazickienės atminimą įamžinančią premiją.
Smolensko rajonas
Smolensko rajonas  – administracinis rajonas Rusijoje, Smolensko srities centrinėje dalyje. Administracinis centras – Smolenskas.
Svarbiausios upės: Dniepras, Sožas, Nagatė, Stabna. Didžiausias ežeras – Kuprinsko. Aukščiausia paviršiaus vieta – 261 m.
Rajono sandara
Nuo 2006 m. rajonas padalintas į 19 kaimo apylinkių:
Raudonoji gudobelė
Raudonoji gudobelė (Crataegus sanguinea) – erškėtinių (Rosaceae) šeimos gudobelės (Crataegus) genties krūmas. Auga Sibire, europinės Rusijos rytuose, Vidurinėje Azijoje, Mongolijoje, Kinijoje.
Aukštis 1-4 m. Ūgliai tvirti, purpuriškai ruda žieve. Auga lėtai, išgyvena 200–300 metų. Lapai 2-6 cm ilgio, 2,5-5 cm pločio, dantytais kraštais, tamsiai žalios spalvos, padengti plaukeliais. Žiedynas tankus, daugiažiedis 3-4 cm ilgio, 4-5 cm pločio. Žiedai gelsvai balti, 12-15 mm skersmens. Žydi gegužės-birželio mėnesiais. Vaisius – 8-10 mm skersmens kraujo raudonumo obuolėlis su 3-4 kauliukais ir miltinga minkštąja dalimi.
Auga retuose sausuose miškuose, pamiškėse, proskynose. Miškastepės zonoje auga upių salpose. Mėgsta smėlingus-žvirgždingus aliuvinius dirvožemius.
Raudonoji gudobelė – vaistingas augalas. Žiedų užpilas, vaisių išskyros naudojamos kaip kraujotakos veiklą gerinanti priemonė, vaistas nuo širdies ligų. Vaisiai valgomi, tinkami arbatai. Žievė ir lapai naudojami audinių dažymui. Augalas dekoratyvus, tinkamas apželdinimui, gyvatvorėms.
Tomas Tomilinas
Tomas Tomilinas (g. 1983 m. balandžio 22 d. Vilniuje) – politikas, Seimo narys, Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos pirmininko pavaduotojas, taip pat įvairių socialinių projektų ir iniciatyvų autorius, žaliųjų judėjimo aktyvistas. 2016 m. daugiamandatėje rinkimų apygardoje išrinktas į Lietuvos Respublikos Seimą. LR Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininko pavaduotojas.
Biografija
2001 m. baigė Vilniaus Vladislavo Sirokomlės vidurinę mokyklą. Studijavo politikos mokslus VU Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute (2005 m.), viešąjį administravimą Mykolo Romerio universitete (2007 m.).
2004–2008 m. dirbo Lietuvos Respublikos Seimo narės L. Mogenienės komandoje. 2008–2012 m. buvo Seimo nario A. Bauros padėjėjas. Iki 2016 metų dirbo Europos Parlamento nario B. Ropės biurų vadovu.
Yra vienas iš Socialinių investicijų valdymo centro, Kritinės minties instituto „Demos“ ir asociacijos „Belarus Watch“ steigėjų. Buvo 2012 m. referendumo dėl naujos atominės elektrinės statybos Lietuvoje iniciatyvinės grupės koordinatorius.
2021 m. pašalintas iš Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos dėl kritinės nuomonės reiškimo partijos vadovybės atžvilgiu.
Draganas
Draganas – slaviškos kilmės vyriškas vardas, paplitęs buvusios Jugoslavijos teritorijoje, reiškiantis brangusis.
2003–2005 m. Serbijoje šis vardas pagal populiarumą buvo 41 vietoje, 2006 m. Makedonijoje penktoje vietoje
Ukrainos futbolo varžybos 1998–1999 m.
Ukrainos futbolo varžybos 1998-1999 m.
Plaja Grandė Iškanas
Plaja Grandė Iškanas  – miestelis Gvatemaloje, Kičės departamento šiaurėje, Čišojaus upės kairiajame krante, Aukštutinio Verapaso pasienyje. Iškano savivaldybės centras. Gyventojų dauguma – uspantekai ir kekčiai.
Ukrainos futbolo varžybos 1998–1999 m.
Istorija
Aštuntasis Ukrainos futbolo čempionatas buvo žaidžiamas nuo 1998 m. liepos 7 iki 1999 m. birželio 25 d.
Plaja Grandė Iškanas
Verčiamasi prekyba, žemės ūkiu. Veikia vietinės reikšmės oro uostas. Į rytus nuo Plaja Grandės telkšo Lačua lagūna. Miesto apylinkėse planuojama įrenti Šalalos užtvanką, dėl kurios būtų užlieta 12 majų kaimų.
Ukrainos futbolo varžybos 1998–1999 m.
Istorija
Nugalėtojais tapo Kijevo „Dinamo“, o Donecko „Šachtar“ buvo antri.
Galnakis I
left|120px
Ukrainos futbolo varžybos 1998–1999 m.
Istorija
Kryvyj Riho „Krivbas“ užėmė trečią vietą.
Galnakis I
Galnakis I – ežeras Lietuvoje, Molėtų rajone, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Mindūnų, 0,1 km į šiaurę nuo Stirnių ežero. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,3 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 147,8 m. Vakarinis ir rytinis krantai aukšti. Krantai apaugę siaura medžių ir krūmų juosta. Aplinkui plyti pievos, tik pietvakarinėje pakrantėje stūkso Pandinės miškas. Iš šiauriau telkšančio Galnakio II ežero link į pietus esančio Stirnių ežero prateka upelis (Žeimenos upės baseinas).
Ukrainos futbolo varžybos 1998–1999 m.
Istorija
Pirmoje lygoje Odesos „Čornomorecʹ“ iškovojo antrąją vietą ir kitą sezoną grįžo į elitą.
Zaporožės „Torpedo“ Pirmoje lygoje buvo trečias, bet po sezono paskelbė apie bankrotą, todėl buvo nuspręsta surengti papildomas rungtynes dėl patekimo į elitą. Čerkasų „Čerkasai“ ir Ivano Frankivsko „Prikarpatjė“ rungtynėse 3:1 laimėjo „Prikarpatjė“.
Kova dėl išlikimo
Čerkasų „Čerkasai“ ir Ivano Frankivsko „Prikarpatjė“ žaidė rungtynes dėl vietos elito lygoje.
Ivano Frankivsko „Prikarpatjė“ nugalėjo 3:1 ir apgynė teisę būti elito lygoje.
Pirmosios rungtynės
<span id="Karpati v Šahtar">
Atsakomosios rungtynės
Kijevo „Dinamo“ nugalėjo bendru rezultatu 6-1 ir pateko į finalą.
- <span id="Karpati v Šahtar"> Donecko „Šahtar“ laimėjo tik pratęsus atsakomąsias rungtynes ir pateko į finalą.
Marijampolis (Varanavas)
Marijampolis arba Marijampolė  – viensėdis Gudijoje, Gardino srityje, Varanavo rajone, Kauleliškių apylinkėje. Įsikūręs 7 km į šiaurės rytus nuo Kauleliškių, 8 km į pietryčius nuo Šalčininkų, prie Žižmos upės, kuria eina siena su Lietuva.
Istorija
XIX a. pab. buvo palivarkas ir dvaras Lydos apskrities Benekainių valsčiuje.
Union Mertert-Wasserbillig (moterys)
Union Mertert-Wasserbillig – Liuksemburgo futbolo klubas iš Vaserbiligo. Šis straipsnis apie klubo pagrindinę moterų ekipą. Klubas turi ir vyrų komandą. Dirbama su vaikais, jaunimu, o moterų ekipa rungtyniavo aukščiausioje futbolo lygoje, kuri vadinama Dames Ligue 1.
Istorija
Rungtyniavo Dames Ligue 1. 2021–2022 m. sezone ekipa rungtyniavo Ligue 2. Po sezono pateko į 2022–2023 m. aukščiausią lygą.
Alševa
Alševa (arba Olševas) vadinamos gyvenvietės:
Juzefas Mianovskis
Juzefas Mianovskis (, 1804 m. Umanė, Ukraina – 1879 m. sausio 6 d. Senigalija, Italija, palaidotas Povonzkų kapinėse) – Lietuvos gydytojas fiziologas, medicinos daktaras (1829 m.), pirmasis atkurto Varšuvos universiteto rektorius.
Biografija
1827 m. baigė Vilniaus universitetą. 1828–1837 m. Vilniaus universiteto Terapijos klinikos asistentas. Uždarius universitetą, 1838–1842 m. Vilniaus medicinos – chirurgijos imperatoriškosios akademijos profesorius.
Dalyvavo Vilniaus medicinos draugijos veikloje. 1842 m. uždarius Vilniaus medicinos-chirurgijos akademiją iki 1860 m. dėstė Sankt Peterburgo medicinos–chirurgijos akademijoje.
1862–1869 m. Varšuvos vyriausiosios mokyklos rektorius, 1868 m. pasiekė, kad Varšuvos vyriausioji mokykla taptų Varšuvos universitetu. Vėliau išvyko į Italiją, kur pasistatė vilą.
Aluniai
Aluniai (alune, sapalewa) – Pietryčių Azijos tauta, gyvenanti Indonezijoje, Seramo salos vakaruose (Molukai). Populiacija – apie 17 tūkst. žmonių. Alunių kalba priklauso Vidurio Molukų kalbų šakai (austronezinės kalbos). XX a. vid. atversti į krikščionybę (reformatai), išlikę senųjų papročių. Priklauso Ambono–Timoro tautų grupei.
Aluniai artimi vemaliams, su kuriais sudarė tarpgentinę juodųjų patasivų sąjungą.
Verčiasi daugiausia tropine žemdirbyste (ryžiai, šakniagumbiai), įvaldę audimo amatą. Giminės patrilinijinės. Buvo paplitusios santuokos tarp pusbrolių ir pusseserių, apsikeitimas seserimis. Iki XX a. 3-ojo dešimtmečio praktikavo galvų medžioklę. Iš alunių ir vemalių užrašytas Hainuvelės mitas apie merginą, kuriančią gerybes defekacijos būdu.
FK Avangard Kursk
Kursko futbolo klubas „Avangard“, o trumpai Kursko „Avangard“– Rusijos futbolo klubas, įkurtas Kurske.
Istorija
1973 m. pervadintas „Avangardu“.
2016–17 m. sezone tapo trečios pakopos (centro regiono) nugalėtojais ir pateko į antros pakopos pirmenybes.
Nuo 2017 m. rungtyniavo Nacionalinėje futbolo lygoje (antra pakopa), bet joje ilgam įsitvirtinti nepavyko.
2021–2022 m. sezone rungtyniavo Antrame divizione (III pakopa, 3-oji zona) ir liko aštuntoje vietoje.
Sezonai
Šaltiniai:
Žaidėjai
2021 m. rugpjūčio 19 d.
Pečerskas
Pečerskas – gyvenvietė Rusijoje, Smolensko srityje, Smolensko rajone, 7 km į šiaurę nuo Smolensko, netoli Minsko plento (M1). 3816 gyventojai (2007 m.). Kaimo apylinkės centras. Statybinių medžiagų pramonė. Yra 1786 m. pastatyta cerkvė.
Orlinas Pavlovas
Orlinas Orlinovas Pavlovas (, g. 1979 m. balandžio 23 d. Sofijoje) – bulgarų dainininkas ir aktorius.
Pečerskas
Greta Pečersko įsikūręs Smolensko-Severnyj oro uostas.
Orlinas Pavlovas
Gimė Sofijoje, muzikų šeimoje. Abu jo tėvai buvo operos dainininkai, šalyje populiarūs 7–9 dešimtmečiuose.
Nuo 2002 metų atlikėjas yra džiazo ir pop muzikos grupės „Kaffe“ narys. Grupė 2005 metais dalyvavo „Eurovizijos“ konkurse Kijeve, su daina „Lorraine“ atstovavę Bulgarijai.
2008 metais Orlinas kartu su profesionalia šokėja Jana Akimova laimėjo Bulgarijos TV konkursą „Dancing With The Stars“.
Be dainininko karjeros, O. Pavlovas taip pat yra ir aktorius. 2014 metais Nikolajaus Ilievo filme „Gyvenimo legendos“ atliko pagrindinį vaidmenį.
Kazimierz Bartoszewicz
Kazimieras Bartuševičius (1852 m. lapkričio 19 d. – 1930 m. sausio 20 d.) – lenkų istorikas, publicistas, leidėjas, redaktorius.
Biografija
Kazimieras Bartuševičius gimė 1852 m. lapkričio 19 d. Varšuvoje, lenkų literatūros istoriko Julijano Bartuševičiaus šeimoje.
Studijavo filosofiją ir teisę Krokuvos universitete. Dar būdamas studentu Kazimieras Bartuševičius ėmė rašyti straipsnius į žurnalus „Zorza“, „Kurier Swiateczny“. Rašė literatūrine ir istorine tematika. Taip pat domėjosi knygų leidybos klausimais.
1879–1893 m. buvo knygyno ir spaustuvės Krokuvoje direktorius. Leido įvairių žinomų lenkų autorių kūrinius, taip pat klasikinę lenkų literatūrą. Bendradarbiavo su didžiausiomis Lenkijos ir Galicijos leidyklomis.
Joanne (daina)
„Joanne“ – amerikiečių atlikėjos Lady Gaga daina iš penktojo studijinio albumo „Joanne“ (2016). Dainą prodiusavo pati dainininkė kartu su Mark Ronson ir BloodPop.
Kazimierz Bartoszewicz
Biografija
Iš savo tėvo paveldėjo sukauptą biblioteką, kurią testamentu padovanojo Lodzės miesto bibliotekai. 1928–1930 m. Lodzei perdavė savo sukauptų meno kūrinių kolekciją, tarp jų Arturo Grotgero, de la Gurdeno, Aleksandro Kotsiso, Vitoldo Pruškovskio ir kt. paveikslus.
Joanne (daina)
Kompozicija
„Joanne“ yra kantri stiliaus daina apie, ir skirta, atlikėjos tetą (tėčio sesę), kurios vardu pavadintas albumas ir daina. 2011 m. dainininkė sakė: „Aš niekada jos nesutikau, bet ji buvo vienas svarbiausių žmonių mano gyvenime.“ Lady Gaga dainą vadina „albumo širdimi ir siela“.
Kazimierz Bartoszewicz
Biografija
Kazimiero Bartuševičiaus knygų ir meno kūrinių dovana tapo pagrindu įkurti muziejų Lodzėje.
Joanne (daina)
Kritika
Emily Mackay iš NME rašė: „„Joanne“ yra paprasta, nuostabi, graži Lady Gaga daina, kuri yra visiškai kitokia, negu jos ankstesni darbai, atskleidžianti atlikėjos emocinę galią ir vokalo galimybes.“ Sal Cinquemani iš „Slant MAgazine“ sakė, kad daina parodo nuostabų atlikėjos balsą.
Kazimierz Bartoszewicz
Biografija
Per savo gyvenimą įsteigė ir redagavo šiuos žurnalus bei laikraščius: „Szkice Społeczne i Literackie” (1875–1876), „Diabeł” (1875–1879), „Przegląd Literacki i Artystyczny” (1882–1886), „Ananas” (1885–1897), „Kurier Krakowski” (1888–1889), „Przegląd literacki” (1896–1899).
Joanne (daina)
Personalas
Informacija iš albumo „Joanne“ bukleto.
Alševa (Medilas)
Alševa – kaimas šiaurės vakarų Baltarusijoje, 12 km į šiaurę nuo Svierių.
Istorija
XIX a. buvo dvaras, palivarkas ir seniūnijos centras Svierių valsčiuje.
Vašingtono paminklas
thumb|250px|Vašingtono paminklas
Vašingtono paminklas  – obeliskas, esantis netoli vakarinio Nacionalinės alėjos galo Jungtinių Valstijų sostinėje Vašingtone. Paminklas buvo pastatytas įamžinti pirmojo JAV prezidento, generolo Džordžo Vašingtono atminimą. Iš marmuro, granito ir smiltainio pagamintas paminklas yra ne tik aukščiausias pasaulyje statinys iš akmens, bet ir aukščiausias pasaulio obeliskas, kurio aukštis siekia 169,294 metro. Pasaulyje yra ir aukštesnių paminklinių kolonų, tačiau jos arba nėra pagamintos tik iš akmens, arba jos nėra obeliskai. Vašingtono paminklas taip pat yra aukščiausias Vašingtono statinys. Paminklą suprojektavo architektas Robertas Milsas. Paminklo statybos prasidėjo 1848 metais, tačiau jos nebuvo baigtos iki 1884 metų, tai yra praėjus 30 metų po architekto mirties. Pertrauka tarp statybų atsirado dėl lėšų trūkumo ir JAV pilietinio karo. Marmuro atspalvio skirtingumas, matomas maždaug 46 metrai į viršų, liudija, ties kuria vieta ilgiems metams statybos buvo sustabdytos. Paminklo kertinis akmuo buvo padėtas 1848 m. liepos 4 dieną, aliumininė galvutė buvo uždėta 1884 m. gruodžio 6 dieną. Oficialiai paminklas buvo atidarytas 1888 m. spalio 9 dieną. Baigus statyti paminklą, jis tapo aukščiausiu pasaulio statiniu. Prieš tai aukščiausias pasaulyje statinys buvo Kelno katedra. Vašingtono paminklas išsaugojo aukščiausio statinio vardą iki 1889 m., kai Prancūzijos sostinėje Paryžiuje buvo baigtas statyti Eifelio bokštas. Paminklas stovi tiesiai į rytus nuo Linkolno memorialo ir jį atspindinčio baseino.
Vyno aukcionas
Vyno aukcionai yra pasaulinės vynų prekybos sistemos dalis. Tai vyno mėgėjų rojus, čia galima rasti rečiausių ir brangiausių pasaulio vynų, išlaikytų pagal visus reikalavimus - tai įrodo etikečių būklė, vyno spalva bei jo kiekis butelyje.
Pagrindiniai ir didžiausi pagal apyvartą vyno aukcionai yra „Sotheby’s“, „Zachys“ bei „Christie’s“.
Palšių tvenkinys
left|120px
Palšių tvenkinys – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 6 km į pietvakarius nuo Mosėdžio. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Erlos intakas) 1 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,3 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 40,2 m. Krantai aukštoki, apaugę medžiais ir krūmynais. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augalija. Aplinkui plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Palšių kaimas.
Alševa (Biaroza)
Alševa – kaimas pietvakarių Baltarusijoje, 1 km į rytus nuo Belaaziorsko.
Istorija
XIX a. priklausė dvarininkams Bulgakams, buvo katalikų parapija, cerkvė, kaimas buvo Slanimo apskrities Peskų valsčiuje.
Valstybinė augalų karantino inspekcija
Valstybinė augalų karantino inspekcija – valstybinė institucija, veikusi (1991–1998 m.m.) prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos ir vykdė valstybinę augalų karantino kontrolę Lietuvos Respublikos teritorijoje.
Istorija
1998 m. Valstybinė augalų karantino inspekcija buvo sujungta su Valstybine augalų apsaugos stotimi, reorganizuojant jas į Valstybine augalų apsaugos tarnybą. 2010 m. šią tarnybą sujungus su Valstybine sėklų ir grūdų tarnyba ir Valstybiniu augalų veislių tyrimo centru įkurta Valstybinė augalininkystės tarnyba.
Turkmėnijos prezidentas
thumb|Prezidento saugumo tarnybos automobilis 2011 m.|234x234px Turkmėnijos prezidentas – Turkmėnistano valstybės ir vyriausybės vadovas. Prezidentas taip pat yra Turkmėnijos ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas ir vadovauja valstybės saugumo tarybai.
Serdaras Berdimuhamedovas yra dabartinis Turkmėnijos prezidentas, trečiasis per visą šalies istoriją nuo 1991 m., kai šalis atgavo nepriklausomybę iširus Sovietų Sąjungai. Jis pakeitė savo tėvą Gurbangulį Berdimuhamedovą, kai šis 2022 m. atsistatydino po 15 metų valdymo. 2022 m. rinkimuose S. Berdimuhamedovas gavo 72,97 % šalies rinkėjų balsų prieš devynis kitus kandidatus, nors rinkimai nebuvo laikomi nei laisvais, nei sąžiningais. 2016 m. šalyje priimtos reformos, kuriomis panaikintas prezidento kadencijos apribojimas ir ankstesnis reikalavimas būti jaunesniam nei 70 metų amžiaus, o kadencija pailginta nuo penkerių iki septynerių metų.
Prezidento reikalavimai
Turkmėnijos prezidento įgaliojimai gali būti nutraukti pagal Turkmėnijos konstitucijos 57 straipsnį, jeigu:
WASP-8 b
WASP-8 b – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę WASP-8. Nuo Saulės sistemos nutolusi 294 šviesmečius. WASP-8 b yra karštojo Jupiterio tipo dujinė milžinė.
Turkmėnijos prezidentas
Prezidento reikalavimai
Jei prezidentas būtų pašalintas iš pareigų, taip pat mirties ar atsistatydinimo atveju, Asamblėjos pirmininkas teisėtai paskiriamas laikinai einančiu prezidento pareigas, o rinkimai surengiami ne vėliau kaip per 60 dienų nuo šio fakto.
WASP-8 b
Planetos masė ir spindulys yra atitinkamai 2,54 ir 1,13 karto didesni nei Jupiterio. Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per 8,2 paros, jos orbitos spindulys – 0,0801 av, o ekscentricitetas – 0,31. Planeta skrieja retrogradine orbita. Pusiausvyros temperatūra yra 950 K (svyruoja dėl ekscentriškos orbitos).
Apie WASP-8 b atradimą pranešta 2008 m. Planeta aptikta tranzitų metodu. WASP-8 sistemoje 2014 m. dar atrasta WASP-8 c planeta.
Turkmėnijos prezidentas
Rezidencija
Ogužano prezidento rūmai yra pagrindinė prezidento rezidencija ir darbo vieta Ašchabado Nepriklausomybės aikštėje. Įvairiose rūmų salėse priimami užsienio valstybių vadovai ir pasirašomi prezidento dekretai. Buvęs prezidentas Saparmuratas Nijazovas turėjo privačią rezidenciją Aršabile, miestelyje už 28 km nuo Ašchabado.
Edmundas Juškys
Edmundas Juškys (1932 m. sausio 4 d. Naujininkuose, Eržvilko valsčiuje – 2020 m. kovo 15 d. Vilniuje) – pedagogas, sovietinis diplomatas bei partinis veikėjas, publicistas, redaktorius, vertėjas, ateizmo propaguotojas.
Biografija
1949 m. baigė Eržvilko gimnaziją. 1949–1950 m. dirbo mokytoju Tauragės rajono mokyklose. 1955 m. Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute baigė anglų kalbą.
Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narys. 2010–2014 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos pirmininko Dainiaus Radzevičiaus pavaduotojas ryšiams su užsieniu. LŽS Senjorų klubo narys.
Nuo 1955 m. Lietuvos ir užsienio periodikoje paskelbė publicistinių straipsnių ateizmo, švietimo, kultūros ir politikos klausimais. Drauge su Algimantu Jablonskiu sudarė vaizdinių ateistinių priemonių rinkinius „Visata, gyvybė, žmogus ir religija“ (1963 m.) ir „Kalba faktai“ (1965 m.). 1995–1997 m. Žurnalistikos enciklopedijos redakcinės kolegijos narys. Iš anglų kalbos išvertė apie 40 grožinės literatūros ir publicistikos knygų.
Palaidotas Eržvilko kapinėse.
FK Čerkasy
Čerkasų FK „Čekasy“ arba FK „Dnipro“ – buvęs Ukrainos futbolo klubas iš Čerkasų.
Istorija
Pastaba. Po šio klubo žlugimo Čerkasuose įsikūrė „Slavutič“, kuris vėliau ėmė naudoti „Dnipro“ žymenį. Šie du „Dnipro“ neturi nieko bendro. Jų atskira istorija, tačiau sirgaliai išsireikalavo „Dnipro“ vardo. Dabar naudojamas „Čerkaskij Dnipro“ pavadinimas. Buvo pakeistas „Slavutič“ logotipas ir naudojamas „Dnipro“ pavadinimas bei logo, kuriame nurodyta 1955 m. data. tai įneša šiokios tokios painiavos.
Spalvinė gama
Balta, raudona, mėlyna.
Pasiekimai
Niekada nežaidė Ukrainos elito lygoje. Aukščiausias klubo pasiekimas trečioji vieta antros pakopos pirmenybėse 1999/2000 metų sezone.
1999 m. Pirmoje lygoje užimta ketvirta vieta lėmė galimybę pasivaržyti dėl patekimo į elito lygą, bet šias rungtynes pralaimėjo ir į elitą nepateko.
Floresas (reikšmės)
Floresas (nuo ir  – „gėlės“) gali reikšti:
Skool Luv Affair
„Skool Luv Affair“ – antrasis Pietų Korėjos vaikinų grupės BTS EP albumas. Albumas buvo išleistas 2014 m. vasario 12 d. Albumą sudaro dešimt dainų, tarp kurių ir pagrindinis albumo singlas „Boy in Luv“, išleistas kartu su specialiu „Choreography Version“ vaizdo klipu. Išplėsta albumo versija išleista gegužės 14 d.; į ją įėjo dvi naujos dainos: „Miss Right“ ir „I Like It (Slow Jam Remix)“. Fizinę išplėsto albumo versiją, „Skool Luv Affair Special Addition“, sudarė 18 dainų ir šeši instrumentiniai takeliai.
Galnakis II
left|120px
Galnakis II – ežeras Lietuvoje, Molėtų rajone, 5 km į šiaurės rytus nuo Mindūnų, 0,5 km į šiaurę nuo Stirnių ežero. Kranto linija vingiuota, ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,44 km, plotis – iki 0,31 km. Altitudė 148,6 m. Rytinės ežero dalies krantai aukšti, kitur – žemi. Krantai apaugę siaura medžių ir krūmų juosta. Aplinkui plyti pievos, tik šiaurinėje pakrantėje stūkso Poviliškio miškas. Iš šiauriau telkšančio Samavo ežero link į pietus esančio mažesnio Galnakio I ežero prateka upelis (Stirnių ežero intakas, Žeimenos upės baseinas).
Bosnijos ir Hercegovinos futbolo varžybos 2018–2019 m.
Bosnijos ir Hercegovinos futbolo varžybos 2018–2019 m.
Dalyviai:
1 FK Željezničar Sarajevo 2 HŠK Zrinjski Mostar 3 FK Sarajevo 4 NK Široki Brijeg 5 FK Krupa 6 FK Mladost Doboj Kakanj 7 Borac Banja Luka 8 FK Radnik Bijeljina 9 NK GOŠK Gabela 10 FK Sloboda Tuzla 11 Tuzlos „Sloga Simin Han“ (lygos naujokai), pasikeitė pavadinimą ir tapo Tuzla City 12 „Zvijezda `09“ (lygos naujokai)
Finalo rungtynės
- Atsakomosios rungtynės:
-
Puodkalių tvenkinys
Puodkalių tvenkinys arba Puodkalių malūno tvenkinys – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 4,5 km į pietus nuo Skuodo. Sudarytas užtvenkus Bartuvos upę (Liepojos ežero intakas) 63,1 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,94 km, plotis – iki 0,12 km. Yra 2 salos (9 a ir 8 a). Altitudė 28,5 m. Krantai aukštoki. Tvenkinio vidurinės ir rytinės dalių krantai plačiai apaugę medžiais ir krūmais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Žemiau užtvankos stūkso Puodkalių piliakalnis. Šalia įsikūręs Puodkalių kaimas. Tvenkinio rytinį galą kerta kelias, per užtvanką eina kelias Nr.3707 (Puodkaliai – Daukšiai).
Tvenkinys įrengtas 1928 m., rekonstruotas 1984 m., o 80 kW galios mažoji hidroelektrinė pastatyta 2005 m.
Stasė Matulaitytė
Stasė Matulaitytė (1933 m. sausio 12 d. Parausiuose, Pilviškių valsčius – 2020 m. rugsėjo 20 d. Vilniuje) – Lietuvos bibliografė, istorikė.
Biografija
1958 m. Vilniaus universitete baigė bibliotekininkystės specialybę. 1971 m. istorijos mokslų kandidatė, 1993 m. nostrifikuota humanitarinių mokslų daktarė. 1974 m. Informacijos darbuotojų kvalifikacijos kėlimo institute Maskvoje baigė informacinio aprūpinimo specialybę, 1993 m. stažavo Krokuvos Jogailos universitete (Lenkija).
1958–1965 m. dirbo Lietuvos respublikinėje bibliotekoje: iš pradžių Metodinio skyriaus metodininkė, nuo 1961 m. Bibliografijos skyriaus bibliografė, vėliau vyriausia bibliografė. 1965–1968 m. Mokslų akademijos Istorijos instituto aspirantė. 1968–1973 m. Vilniaus universiteto bibliotekos Bibliografijos skyriaus vedėja, 1973–1994 m. universiteto Mokslinės informacijos katedros dėstytoja, nuo 1981 m. docentė, nuo 1991 m. Knygotyros katedros docentė.
Leidiniuose „Lietuvos TSR mokslų akademijos darbai“, „Knygotyra“, žurnaluose „Bibliotekų darbas“, „Tarp knygų“ ir kitur paskelbė daugiau kaip 300 straipsnių mokslo istorijos, gamtos mokslų, technikos ir žemės ūkio bibliografijos klausimais, apie senosios Vilniaus universiteto observatorijos biblioteką, recenzijų. Parašė mokomųjų ir metodinių leidinių. Visuotinės lietuvių enciklopedijos straipsnių autorė.
BES salos
BES salos (Boneras, Sint Eustatijus, Saba, ) arba Karibų Nyderlandai – Nyderlandų Karalystei priklausančios salos Karibų jūroje. Iki 2010 m. spalio 10 d. priklausė Nyderlandų Antilų autonominiam regionui. Šiuo metu turi specialiųjų Nyderlandų provincijų statusą. 25 699 gyventojai (2017 m.).
Šarūnas Zenkevičius
Šarūnas Zenkevičius (g. 1990 m. kovo 28 d. Švenčionėliuose) – lietuvių teatro ir kino aktorius.
Vaidmenys teatre
2019 ŽMOGUS IŠ PODOLSKO. Dmitrij Danilov. ŽMOGUS IŠ PODOLSKO. Rež. Oskaras Koršunovas
2019 KŪRĖJAS. Matas Vildžius. SAPIENS. Rež. Agnija Leonova
2018 VĖLĖ. D. Alighieri. INFERNO-PARADISO. Rež. Eimuntas Nekrošius
2018 JONAS. Matas Vildžius. Y: ALISA. Rež. Agnija Leonova
2016 HUFŠMITAS. Ingrid Lausund. BESTUBURIADA. Rež. Giedrė Kriaučionytė
2016 PASIUNTINYS. Sofoklis, Aischilas, Euripidas. OIDIPO MITAS. Rež. Gintaras Varnas
2014 PATRICIJUS. A. Camus. KALIGULA. Rež. Vidas Bareikis
Gintaras Vaičekauskas
Biografija
1969–1972 m. mokėsi Kauno Jono Jablonskio vidurinėje, 1972–1978 m. – Kauno 28-ojoje vidurinėje, 1978–1979 m. – Kauno 5-ojoje vidurinėje mokyklose, 1979–1980 m. – Klaipėdos 18-ojoje vidurinėje mokykloje.
Šarūnas Zenkevičius
Vaidmenys teatre
2013 NIKOLAJUS ALEKSĖJEVIČIUS IVANOVAS. A. Čechovas. IVANOVAS. Rež. Silva Krivickienė
Gintaras Vaičekauskas
Biografija
1981–1982 m. tarnavo sovietinėje armijoje Afganistane. 1983–1984 m. dirbo Klaipėdos spaustuvėje „Rytas“ spaudėju.
Šarūnas Zenkevičius
Vaidmenys teatre
2012 VANI FUČIS. D. Alighieri. DIEVIŠKOJI KOMEDIJA. Rež.: Eimuntas Nekrošius
Gintaras Vaičekauskas
Biografija
1984–1988 m. studijavo Kauno kūno kultūros institute, kuriame įgijo buriavimo trenerio ir fizinio lavinimo mokytojo specialybę. 1988–1990 m. buvo Klaipėdos sporto draugijos „Žalgiris“ buriavimo treneris.
Šarūnas Zenkevičius
Vaidmenys kine
2020 Organizatorius - "BĖGIKĖ" (rež. Andrius Blaževičius)
Gintaras Vaičekauskas
Biografija
1990–1999 m. dirbo dienraščio „Vakarų ekspresas“ žurnalistu. Nuo 2000 m. – UAB „Balticum TV“ žurnalistas, redaktorius, 2000–2002 m. – laidos „Mano nuomonė“ redaktorius, 2002–2016 m. – laidos „Reidas“ autorius ir redaktorius.
Šarūnas Zenkevičius
Vaidmenys kine
2020 Belaisvis - "TVANO NEBUS" (rež. Marat Sargsyan)
Gintaras Vaičekauskas
Biografija
2016–2020 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys.
Žmona Giedrė, vaikai Agnius, Guostė. Moka anglų kalbą. Pomėgiai: buriavimas, parašiutizmas, poilsis vasarnamyje.
Šarūnas Zenkevičius
Vaidmenys kine
2020 Rokas - "TOBULAS PASIMATYMAS" (rež. Robertas Razma)
2019 Seržantas Jurgelis - "PRATYBŲ PABAIGA" (trumpametražis, rež. Domas Vilčinskas)
2019 Gediminas - "SENAS ŠAUTUVAS" (rež. Jokūbas Vilius Tūras)
2018 Viktoras - "PASKUTINIS SKAMBUTIS" (trumpametražis, rež. Gabrielė Urbonaitė)
2018 The survivor - "SOBIBOR" (rež. Konstantin Khabenskiy)
2018 Poilsiautojas - "IŠGYVENTI VASARĄ" (rež. Marija Kavtaradzė)
2018 Rytis - "LIETUVIŠKI SVINGERIAI" (rež.: Tadas Vidmantas)
2018 Partizanas - "PELĖDŲ KALNAS" (rež.: Audrius Juzėnas)
2017 Savanoris - "ŠERKŠNAS" (rež.: Šarūnas Bartas)
2016 Anton Avdeitch - "WINTER THAW" (rež.: Adam Thomas Anderegg)
2016 Tadas - "NAMO" (trumpametražis; rež. Gabrielė Urbonaitė)
2016 Tomas - „SUGRĮŽIMAS" (trumpametražis; rež. Domas Vilčinskas)
2015 Elektrikas - "THE EICHMANN SHOW" (rež. Paul Thomas Williams)
2013 Romka - „GATVĖS VAIKAI“ (trumpametražis; rež. Darius Šilėnas)
2013 Andy - „STREIKAS“ (rež. Romas Zabarauskas)
2013 Jaunuolis prie jūros - „LAIŠKAI SOFIJAI“ (rež. Robert Mullan)
2013 Vokiečių seržantas - „GENERATION WAR (Episode 3: A Different Country)" (tv mini serialas; rež. Phillip Kadelbach)
Čyžauskas
Čyžauskas  – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Varanavo rajone, Kauleliškių apylinkėje. Įsikūręs 5 km į šiaurės rytus nuo Kauleliškių, 11 km į šiaurės vakarus nuo Dieveniškių, 0,8 km nuo sienos su Lietuva, prie Žižmos upės, miškų apsuptyje. Ateina kelio Gaičiūniškės–Kulkiškės atšaka.
Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas Lydos apskrities Benekainių valsčiuje.
Klimonys
Klimonys  – viensėdis Gudijoje, Gardino srityje, Varanavo rajone, Kauleliškių apylinkėje. Įsikūręs 5 km į šiaurės rytus nuo Kauleliškių, 11 km į šiaurės vakarus nuo Dieveniškių, prie Žižmos upės, miškų apsuptyje. Iki nunykusio viensėdžio veda keliukas iš Čyžausko.
Kaffe (grupė)
„Kaffe“ – Bulgarijos džiazo grupė. Tai viena populiariausių grupių Bulgarijoje, žinoma dėl hitais tapusių dainų „There Again“, „Isn’t It Love“, „No More“ bei „Instead Of Me“. 2004 metais sekstetas pelnė Metų grupės vardą.
2005 metais „Kaffe“ dalyvavo „Eurovizijos“ konkurse Kijeve, su daina „Lorraine“ atstovavę Bulgarijai.
Orlinas Pavlovas – vokalas
Orlinas Pavlovas gimė 1979 m. balandžio 23 d. Sofijoje operos dainininkų šeimoje. 2008 metais Orlinas kartu su profesionalia šokėja Jana Akimova laimėjo Bulgarijos TV konkursą „Dancing With The Stars“. Be dainininko karjeros, O. Pavlovas taip pat yra ir aktorius. 2014 metais Nikolajaus Ilievo filme „Gyvenimo legendos“ atliko pagrindinį vaidmenį.
Georgijus Janevas – gitara
Georgijus Janevas gimė 1977 m. balandžio 23 d. Blagojevgrade. Jis yra gerai žinomas kaip muzikos įrašų prodiuseris. Paauglystės metais persikėlė gyventi į Rusiją, ten jis baigė vidurinę mokyklą.
Baigęs pasaulyje žinomą Berklio muzikos koledžą JAV. Į gimtąją Bulgariją grįžo 1999 metais ir kartu su Valerijumi Cenkovu įkūrė grupę „Badu“, po jos pavadinimo pakeitimo tapusi „Kaffe“. Be muzikanto karjeros, G. Janevas studijavo psichologiją Blagojevgrado universitete.
Milenas Кukоšarоvas – klavišiniai
Milenas Кukоšarоvas gimė 1978 m. gegužės 15 d. Plovdive, ten jis baigė muzikos mokyklą. Savo karjerą pradėjo kaip grupės „Infinity“ klavišininkas. Dirbo su žymiausiais bulgarų muzikantais – Teodosijumi Spasovu, Mitko Rupčevu bei Stefanu Valdobrevu. Nuo 2002 m. „Kaffe“ narys.
Valerijus Cenkovas – būgnai
Kaip ir G. Janevas, baigęs pasaulyje žinomą Berklio muzikos koledžą JAV. Grįžęs į Bulgariją, su juo įkūrė grupę „Badu“, po jos pavadinimo pakeitimo tapusi „Kaffe“.
Martinas Taševas – trimitas
Martinas Taševas gimė 1979 m. liepos 9 d. Plovdive. Baigęs Plovdivo muzikos koledžą.
Anksčiau su Milenu Kukošarovu ir Martinu Taševu grojo grupėje „Infinity“. Nuo 2002 m. „Kaffe“ narys.
Veselinas Veselinovas-Eko – bosinė gitara
Veselinas Veselinovas-Eko gimė 1963 m. spalio 19 d. Sofijoje, ten jis baigė muzikos konservatoriją (bosinė gitara ir kontrabosas).
Mykolas Obuchovičius
Mykolas Obuchovičius (, apie 1760–1818) – LDK valstybinis veikėjas, pakutinis Minsko kaštelionas (1792–1793).
Biografija
Lietuvos bajorų Abuchavičių giminės atstovas, herbo „Jasieńczyk“ savininkas. Naugarduko pavaivadžio Juozapo Abuchavičiaus ir Prancičkos Giunter sūnus.
Šeima
Buvo vedęs Prancišką Rževuską, Lietuvos didžiojo vėliavininko Ferdinando Stanislovo Rževuskio (1737–1786) ir Katerinos Karolinos Radvilaitės (1740–1789), Lietuvos didžiojo etmono ir Vilniaus vaivados, kunigaikščio Mykolo Kazimiero Radvilos Žuvelės (1702–1762) ir Uršulės Pranciškos Višnioveckos (1705–1753) dukters dukterį. Vaikai:
Šventosios Švč. Mergelės Marijos, Jūrų Žvaigždės koplyčia
'''Šventosios Švč. Mergelės Marijos, Jūrų Žvaigždės koplyčia''' – veikianti katalikų koplyčia Šventojoje, Palangos miesto savivaldybėje. Stovi atokiau nuo pagrindinės gyvenvietės, šiauriniame Šventosios upės krante, netoli pėsčiųjų tilto, buvusiame Pašvenčių kaime. Priklauso Šventosios Švč. Mergelės Marijos, Jūrų Žvaigždės parapijai.
Šventosios koplyčia kaip regioninės reikšmės architektūros ir sakralinis paminklas nuo 2012 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą. miniatiūra|200px|left|Koplyčios interjeras
Istorija
Koplyčią sesers Monikos Kaunienės sodybos teritorijoje 1929 m. savo iniciatyva ir lėšomis pastatė prelatas kunigas Jurgis Galdikas (1883–1963), dirbęs Telšių kunigų seminarijos inspektoriumi ir dėstytoju. Žemės sklypą koplyčiai davė kitas M. Kaunienės brolis – Va­len­ti­nas Gal­di­kas. Jis kaip ko­vų už Lie­tu­vos ne­pri­klau­so­my­bę sa­va­no­ris Pa­šven­čių kai­me buvo gavęs 8 ha že­mės. Koplyčios atskiros dalys buvo atvežtos iš Vo­kie­ti­jos. Pa­sta­ty­ta pagal J. Galdiko parengtą projektą. Jis pasirūpino ir koplyčios įrengimu, Vokietijoje užsakė Kryžiaus kelio sta­ci­jas. 1931 m. liepos 12 d. koplyčią pašventino Telšių kunigų seminarijos rektorius Vincentas Borisevičius. Per pašventinimo iškilmes procesija ėjo net iš Darbėnų miestelio.
J. Galdikas šią koplyčią pavadino „Stella Maris“ vardu (Marija, Jūrų žvaigždė). Tuo metu arčiausiai maldos namai stovėjo Kretingoje, Palangoje. J. Galdikas šią jam nuosavybės teise priklausiusią bažnyčią perdavė Telšių vyskupijai, kad ji toliau rūpintųsi koplyčios aptarnavimu, pamaldomis, o nuo 1961 m. administruoti pavedė Palangos dekanatui. Statytojas savo privačią bažnyčią skyrė ir leido laikyti pamaldas besikuriančio miestelio ir apylinkės gyventojams. Tai sudarė vėliau įsikūrusios Šventosios parapijos židinį. Iš pradžių koplyčią aptarnaudavo vyskupijos skiriami ku­ni­gai-baž­ny­čios sek­re­to­riai, va­di­na­mi ka­pe­lio­nais.
Koplyčioje buvo pakabintas Švč. Mergelės Marijos Jūrų Žvaigždės paveikslas. Pasak legendos, ją nutapyti užsakė vietiniai žvejai. Jie buvo išsigelbėję po Baltijos jūroje siautusios didelės audros ir taip siekė atsidėkoti Dievo motinai už globą ir prašydami toliau juos saugoti nuo nelaimių. Jie šiai bažnyčiai parūpino ir statybinių medžiagų, paruoštų Klaipėdos baldžių dirbtuvėse. Dailininkas G. Šaliamoras nutapė pa­veiks­lą „Švč. Mer­ge­lė Ma­ri­ja, Jū­rų Žvaigž­dė“.
Naujoje koplyčioje vykdavo sekmadieninės pamaldos. 1948–1960 m. ją ap­tar­nau­da­vo Laukžemės kle­bo­nai, nuo 1961 m. – Pa­lan­gos. Laikui einant į Šv. Mišias žmonių susirinkdavo vis mažiau, todėl pamaldos čia kurį laiką vykdavo tik kartą per mėnesį, o vasaromis dažniau – kiek­vie­ną sek­ma­die­nį. Koplyčia atgaivinta 1989-ųjų vasarą Kre­tin­gos pran­ciš­ko­no kun. Be­ne­dik­to Si­gi­to Jur­čio dėka. Pranciškonai sutvarkė koplyčią, vėl kiekvieną sekmadienį vyko pamaldos. Vasaromis pranciškonai vienuoliai organizavo jau­ni­mo sto­vyk­las. Tačiau nuo 1991 m. jų rūpestis koplyčia dėl kitų neatidėliotinų darbų sumažėjo. Nuo 2006 m. va­sa­romis, esant poreikiui, koplyčią aptarnauti pradėjo Lauk­že­mės baž­ny­čios kunigai.
Iš pradžių manyta, kad koplyčia bus reikalinga parapijai neilgai, kol Šventojoje nebus pastatytos bažnyčios. Tačiau laikui bėgant Šventojoje taip ir nebuvo bažnyčios. Buvo sumanyta koplyčią perkelti į Šventąja, tačiau šiems planams sutrukdė prasidėjęs karas. Taip koplyčia liko stovėti Pašvenčiuose, o Šventojoje buvo pastatyta mūrinė bažnyčia.
Architektūra
Medinis koplyčios statinys liaudiškos architektūros, stačiakampio plano, pagrindiniu fasadu atsuktas į šiaurės rytus, su zakristijos priestatu pietryčių pusėje. Koplyčia uždengta dvišlaičiu stogu, varpinės bokštas – keturšlaičiu. Koplyčios fasadas simetrinis, su centre įkomponuotu bokštu ir pagrindiniu įėjimu. Į koplyčią patenkama ir iš zakristijos priestato. Koplyčioje sienos ir išgaubtos lubos apkaltos lentomis. Išorėje statramsčiai sustiprinti mediniais 3 pakopų laiptuotais kontraforsais. Sienų angos ir nišos – arkinės. Šoniniai fasadai vienodi, skaidomi vertikaliai mediniais kontraforsais, tarp jų įkomponuoti pavieniai langai ir jų poros. Pastato priekyje pakabintos dvi atminimo lentos, skirtos koplyčios statytojams Jurgiui ir Valentinui Galdikams.
Koplyčia vienos navos, turi įrengtą vargonų chorą, iš kurio statūs laiptai veda į varpinės bokštą. Chorą ir varpinės bokštą laiko medinės kolonos. Presbiterijos dalyje įtaisyta nedidelė medinė pakyla, atribota medine tvorele. Altorius netekęs dalies dekoro (be angelų statulos, barokinių Šv. Kazimiero paveikslo rėmų).
Varpinės bokštelyje pakabinti trys varpai. Vienas iš jų, Marko Ulmano gamintas žalvarinis varpas, įrašytas į registrą. Jis šiame regione seniausias, datuojamas 1608 m. Taip pat užregistruotas šv. Kazimiero paveikslas (XIX a. pab., aliejus, drobė, autorius nežinomas). Kop­ly­čio­je yra fisharmonija, kurios registrai su įrašais „Lieb­mann“ ir „Or­gel“.
Floresas (Gvatemala)
Istorija
Senovėje Peten Icos ežero saloje stovėjo majų (icų) miestas Tajasalis. Jis dar buvo vadinamas Noh Petenu arba Tah Ica. Tai buvo ilgiausiai prieš ispanų konkistadorus atsilaikęs majų miestas. 1541 m. kelionės į Hondūrą metu Tajasalį nesėkmingai bandė užimti Ernanas Kortesas. Jis buvo užimtas tik 1697 m. Dauguma icų pabėgo į džiungles, o buvusio miesto vietoje išaugo Floresas.
JCUKEN
miniatiūra|354x354px JCUKEN (ЙЦУКЕН, YtSUKEN, YCUKEN, JTSUKEN) – rašomųjų mašinėlių ir kompiuterių klaviatūros simbolių išdėstymas; vartojamas rusiškai kalbančiose šalyse, taip pat naudojamas ir kai kuriose kitomis kalbomis kalbančiose valstybėse. Taip pavadinta pagal pirmuosius šešis simbolius viršutinėje eiltutėje.
Istorija
Tokį išdėstymą sugalvojo JAV XIX a. pabaigoje, nes Rusijoje tuo metu buvo spausdinimo mašinų gamybos problemos, kurios pasibaigė tik 1930-ais metais.
Išdėstymo variantai
JCUKEN turi keletą išsidėstymo variantų:
Rusų
Daugumoje modernių rusų kalbų operacinių sistemų pagal nutylėjimą naudojamas toks išdėstymas:
Apple
519x519px|KB Russian Apple Macintosh
Mašinraštis
Keyboard layout ru
Rašomųjų mašinėlių JCUKEN išsidėstymas yra paprastesnis, negu kompiuterių, nes nenaudojamas klavišas.
JCUKEN pagrindu sukurti išdėstymai
Remiantis Rusijos išdėstymu, buvo sukurti visų buvusios TSRS kalbų maketai, naudojant kirilicą.
Ukrainiečių
519x519px|KB Ukrainian
Baltarusų
519x519px|KB Belarusan
Totorių
519x519px|KB Tatar
Kazachų
519x519px|KB Kazakh
Kirgizų
519x519px|KB Kyrgyz
Tadžikų
519x519px|KB Tajik
Azerbaidžaniečių
519x519px|KB Azeri Cyrillic
Jakutų
519x519px|KB Yakut
Baškirų
519x519px
Mongolų „FCUŽEN“
Mongolų klaviatūros išsidėstymas yra labai panašus į JCUKEN, bet turi pavadinimą „FCUŽEN“. Taip pavadinta pagal pirmuosius šešis simbolius viršutinėje eiltutėje.
.519x519px|Mongolian keyboard win
JIUKEN
JIUKEN typewriter
Konsulatas (Prancūzija)
Konsulatas – Prancūzijos valdymo forma laikotarpiu nuo 1799 m. lapkričio 9 d. Iki 1804 m. Konsulato valdymas buvo įvestas po to, kai 1799 m. lapkričio 9 d. prasidėjo perversmas, kurio metu per dvi dienas kariams, vadovaujamiems Napoleono, pavyko perimti valdžią ir nuversti Direktoriją. Napoleonas paskelbė 1799 m. konstituciją, kurioje buvo numatytas Konsulato valdymas.
Vykdomoji valdžia atiteko trims konsulams. 1800 m. vasarį įvykusio referendumo metu buvo patvirtintas Napoleono kaip pirmojo konsulo statusas. Kiti du konsulai buvo jo patarėjai. Remiantis 1799 m. gruodžio 13 d. priimta Prancūzijos Konstitucija įstatymų leidžiamoji valdžia buvo padalyta tarp 60 narių Senato, 100 narių Tribūnato ir 300 deputatų Įstatymų leidžiamojo susirinkimo. Numatyta, kad konsulus rinks Senatas dešimties metų terminui. Būdamas Pirmuoju konsulu, Napoleonas, vis tik, nedeklaravo esąs valstybės vadovu. 1802 m. gegužę Napoleonas buvo perrinktas dešimties metų laikotarpiui, o tų pačių metų rugpjūtį, pakeitus Konstituciją, perrinktas Pirmuoju konsulu iki gyvos galvos.
Prancūzijos Konsulato valdymo laikotarpis pasižymėjo konservatyvumu, autoritarizmu, stipria valdžios centralizacija. Konsulato laikotarpiu Napoleonas aktyviai vykdė valstybės valdymo, teisinės sistemos ir ekonomines reformas. Viena svarbiausių teisės reformų buvo 1804 m. kovo 21 d. įsigaliojęs Prancūzijos civilinės teisės sąvadas, vadinamasis Napoleono kodeksas. Tarptautiniuose santykiuose Napoleonas 1801 m. sudarė konkordatą su popiežiumi Pijumi VII, o 1802 m. kovo 25 d. Amjeno taikos sutartį su Jungtine Karalyste.
Konsulato laikotarpiu Napoleonui grėsė rojalistų ir jakobinų sąmokslai. Jais Napoleonas pasinaudojo kaip galimybe atkurti paveldimą monarchiją. 1804 m. gegužės 18 d. Senatas priėmė įstatymą, kuriuo buvo steigiama Prancūzijos imperija, o Napoleonas tampa imperatoriumi. Tų pačių metų gruodžio 2 d. Napoleonas buvo karūnuotas Prancūzijos imperatoriumi.
UAB Vilniaus troleibusai
thumb|250px|[[Škoda 9Tr 2003 m.]] UAB „Vilniaus troleibusai“ – įmonė, teikusi keleivių vežimo ir aptarnavimo paslaugas troleibusais Vilniuje iki 2011 m. lapkričio 4 d., kai įmonė buvo reorganizuota į UAB „Vilniaus viešasis transportas“.
Istorija
1993 m. balandį Vilniaus troleibusų valdyba reorganizuota į UAB „Vilniaus troleibusai“, o steigėja ir savininkė buvo Vilniaus miesto savivaldybės taryba.
1996 m. ir 1997 m. iš savivaldybės lėšų buvo įsigyta po 30 naujų čekiškų troleibusų „Škoda-14Tr“, o 1999 m. – 23 „Škoda-14TrM“.
2004–2006 m. įmonė lizingo būdu įsigijo 45 naujus lenkiškus žemagrindžius troleibusus „Solaris Trollino 15 AC“.
2007–2011 m. įmonė nusipirko 13 naudotų „Škoda-14 Tr" troleibusų.
2011 m. lapkričio 4 d. įmonė buvo reorganizuota į UAB "Vilniaus viešasis transportas".
Kurusa
Kurusa  – upė Brazilijos vakaruose, Amazonės valstijoje; dešinysis Žavari intakas (Amazonės baseinas). Prasideda labai retai gyvenamose vietose netoli Peru sienos. Teka į šiaurės rytus Amazonijos džiunglėmis, žemupyje smarkiai vingiuoja. Įteka į Žavari Peru pasienyje, netoli San Luiso kaimo, 130 km į vakarus nuo Atalaja do Nortės.
Didžiausi intakai: Arožas (dešinysis), Pardas (kairysis).
Beveik visas Kurusos baseinas patenka į Žavari slėnio indėnų teritoriją (gyvena matisai, majorunai, korubai, kulinai, kitos labai izoliuotos tautos).
Spėjama, kad 1930 m. Kurusos baseine galėjo įvykti didelis meteoritų lietus.
Antverpeno provincija
Antverpeno provincija  – provincija Belgijos šiaurėje, Flandrijos regione, Nyderlandų pasienyje. Administracinis centras – Antverpenas.
Staškevičiai (herbo Leliva)
Staškevičiai  – Leliva herbo LDK bajorų giminė, pirmą kartą minima XVI a. pradžioje.
Antverpeno provincija
Geografija
Beveik visas paviršius – sukultūrinta lyguma. Aukščiausias taškas – Berzelbergas (55 m, Piotės savivaldybėje). Svarbiausios upės: Šeldė, Rupelis, Netas. Yra De Zomo – Kalmtuc Haidės nacionalinis parkas, kuriame saugomi išlikę miškai ir pelkynai.
Staškevičiai (herbo Leliva)
Giminės pradininkai
Staškevičiai (Staszkiewicz) – sena Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos bajorų giminė, kurios istorija siekia bent XVI a. pradžią. Staškevičių (Staszkiewicz) pavardės kilmė siejama su vardu „Staško“ („Staszko“), kurio kilmė yra galimai lenkiška-rusėniška (vardo „Stanislovas“ atmaina/ vardo „Eustachijus“ atmaina).
Nepaisant to, dar 1528 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos kariuomenės surašyme minimų „Staško“, „Staškavičių“, „Staškevičių“ gyvenamosios vietos nurodomos etninėse lietuvių gyvenamose žemėse (Žemaitijoje, Trakų, Vilniaus vaivadijose). Tad, giminės etninė kilmė kelia tam tikrų klausimų bei reikalauja išsamesnių tyrimų: (1) pagal pavardę giminės kilmė lyg ir galėtų būtų laikoma rusėniška, tačiau (2) remiantis istoriniais šaltiniais matyti, jog jau XVI a. pradžioje giminės pradininkai daugiausiai gyveno etninėse lietuvių žemėse.)
Vertinant vėlesnius istorinius šaltinius matyti, kad Staškevičių giminės atstovai daugiausiai gyvena Žemaitijoje (Telšių, Raseinių, Šiaulių apylinkėse), taip pat Upytės, Vilkmergės, Ašmenos pavietuose, dabartinės Ukrainos teritorijoje.
Heraldikos tyrinėtojai nurodo, kad Žemaitijoje rezidavę Staškevičiai XVII a.-XVIII a. kaip savo herbą naudojo „Leliva“ ir „Sas“ herbų variacijas, skirtingais laikotarpiais sudarytuose herbynuose galima aptikti bajorų Staškevičių XVII a.-XVIII a. naudotus herbus „Staszkiewicz I“, „Staszkiewicz II“ bei „Staszkiewicz III“. Vėliau, XIX a. istoriniuose šaltiniuose Staškevičių herbas nurodomas kaip „Leliva“.
The Rounder Girls
„The Rounder Girls“ – Austrijos soul muzikos trio.
Grupę sudaro trys vokalistės: Tini Kainrat, Kim Kuper ir Lyn Kiran. L Kiran gimė Londone, turi muzikinį išsilavinimą. K. Kuper gimė Niujorke, be dainavimo taip pat rašo dainas. T. Kainrat kilusi iš Vienos. Mergina be dainavimo užsiima aktoryste: vaidino filmuose ir serialuose „Muttertag – Die härtere Komödie“, „Tatort“, „Silentium“ ir kt. Ji taip pat yra įvairių televizijos projektų dalyvė.
„The Rounder Girls“ su daina „All To You“ 2000 m. „Eurovizijoje“ užėmė 14 vietą.