cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Televiziyɔɔ
Televiziyɔɔ kʋnɛ, kɩwazaɣ kɛlɛ size, kɩmʋ nɛ kitiyina yaa kɩyɛlɩna lɛlʋʋ lɛlʋʋ wayɩ ɛzɩ payaɣna Fransɩɩ kʊnʊŋ taa size "séquence" yɔ. N̄ɩɣyʋʋ ŋgʋ kiyekina nɛ ɛyʋ naŋgbaŋgʋʋ nɩʋ tɔm nɛ kɩ-ɛsaɣ na kɩlɛmɩŋ.
Kɩlɛmɩŋ naʋ nɛ tɔm nɩʋ paya hɩɖɛ nɛ Fransɩɩ kʊnʊŋ taa size "audiovisuelle". Kɛlɛʋ lɛ, pʋtɔbʋʋ size tamaɣ kɩwɩlaɣ nɛ payaɣna Fransɩɩ kʊnʊŋ taa size "programme télévisé". Televiziyɔɔ kʋnɛ kɩwɛna yaa kɩlakɩ tʋma sɔsɔna sakɩyɛ.
N̄ɩɣyʋʋ ŋgʋ, ŋgʋ tiyiyunana yaa yɛlɩnana kɩlɛmɩŋ, kɩ-taa pɔcɔŋna filim waa, kɩ-yɔ ɖɔɖɔ patɩŋgʋna nɛ pawɩlɩʋ lɛlʋʋ lɛlʋʋ wayɩ susuu nɛ payaɣna Fransɩ kʋnʋŋ taa size "séquences publicitaires".
N̄ɩɣyʋʋ kʋnɛ, ŋgʋ yekina nɛ panɛ kɩlɛmɩŋ sakɩyɛ kɛ polindaa nɛ pɩcɔlɔ. Kɩkɛ Televiziyɔɔ sɔsɔʋ ŋgʋ kɩfɛyɩna ɖaʋʋ yɔ yaa maɣzɩyʋ yɩ. Kɩtamasɩ tʋma hɩla nayɛ kɔ yɔ nɛ Fransɩɩ kʊnʊŋ matʋ taa : Televiziyɔɔ yaa métonymie, nɛ télévision yaa apocope télé, yaa siglaison TV.
Televiziyɔɔ lɩzɩyaa nabɛyɛ hɩla kɔ yɔ : ɖajaa sɔsɔ Paul Nipkow, nɛ ɖajaa John Logie Baird, nɛ pɩtasɩna ɖɔɖɔ ɖajaa Karl Ferdinand Braun, nɛ lɩmaɣza sɔsʋyʋ sɔsɔ ɖajaa Hovannes Adamian.
Taataa
Taataanaa mba pɛwɛ Afrɩka yɔ, halɩn̄ɩŋgʋ nɛ abalɩn̄ɩŋgʋ Taataa, pɩkɛ hɩɖɛ nɖɩ paha sumasɩ sʋsɔsɩ nzɩ payaɣ se "Struthio" yɔ, sɩwɛ nzɩ payaɣ se "Struthionidae" yɔ sɩ-pɩlʋʋ taa. Sɔnɔdaa paatasɩɣ taataanaa nabɛyɛ naʋ Afrɩka taa.
Diego Vélasquez
Ɖajaa Diego Velázquez payaɣ ɖɔɖɔ se Diego Rodríguez. Palʋla-ɩ Silva tɛtʋ taa Ɛsɩpaan̄ɩ ɛjaɖɛ taa.
Palʋla-ɩ mɩsɩkʋm fenaɣ taa, kɩyakʋ loɖo (6) n̄ɩŋgʋ wiye, pɩnaɣ 1599 n̄ɩŋga taa. Ɛsɩba Séville tɛtʋ taa. Ɖajaa Diego Velázquez kɛ tɔlɩm ndɩ ndɩ tayʋ. Ɛkɛ ɖɔɖɔ anjaʋnaa lɩzɩyʋ sɔsɔ nɔɔyʋ siŋŋ.
Pɔsɔ Ɖajaa Diego Velázquez Ɛsɔ tɛ lɩm Séville tɛtʋ taa. Ɛsɔ sɛtʋ Cejewiye nɖɩ payaɣ se  Pierre kiɖeɖeu  yɔ, ɖɩ-kpaaŋ taa pɔsɔ-ɩ-pʋ Séville tɛtʋ taa peeɖe. Séville tɛtʋ taa peeɖe ɛcaɣ ɛkɔɔ ɛpaɣlɩ. Ɛkʋyɩnɩ tɛtʋ ndʋ tɩ-taa lɛ, ewolo ɛcaɣ Madride ñɩndʋ taa. Tɛtʋ tʋnɛ tɩ-taa wiyaʋ Philippe IV, lɛɣza-ɩ hɩɖɛ nɛ payaɣ-ɩ yem se tɔlɩm ndɩ ndɩ tayʋ.
Maurice Ravel
Joseph Maurice Ravel kɛ Fransɩɩ hendu lɩzɩyʊ. Palʊla-ɩ Ciboure lakɩŋ fenaɣ kɩyakʊ 7 pɩnaɣ 1875 alɩwaatʊ taa nɛ ɛsɩ Paarii saŋayɩŋ fenaɣ kɩyakʊ 28 pɩnaɣ 1937 taa. Pasɩma ɛ-tʊmɩyɛ nɛ wɛtʊ ndɩ ndɩ, Ravel tɛ miziiki ñaŋ cɔlɩɩ tɛ sɔnzɩ nɛ kɩɖaɣlɩ pɩtalɩ lɩzɩtʊ alɩwaatʊ pɩkɔɔ pɩtalɩ pɩnzɩ ɛzɩ hiŋ nanza mbʊ yɔ nɛ kɩpɩsɩ lɛlɛɛyɔ alɩwaatʊ tʊ nɛ Fauré nɛ Debussy ñɩmba yɔ nɛ ɖɔɖɔ Stravinsky nɛ Prokofiev nɛ Bartok ne Gershwin yɔ. Ɛ-tʊma sakɩyɛ tɩŋa ɖama taa soo ɖʊʊ cɛŋa.
Maurice Ravel, palʊla-ɩ lakɩŋ fenaɣ kɩyakʊ 7 pɩnaɣ 1875 alɩwaatʊ taa, Nivelle lɩm pɔɔ nɔɔ yɔ kideŋ kɛ Ciboure, pɩñɔtɩna Saint-Jean-de-Luz tɛ ñɩnʊ cɔlɔ kpam kɛ Pireenee pɔŋ taa. Ɛ-caa kɔyɔ Joseph Ravel (1832-1908), e-liɖe kɛnɛ Suwiisi nɛ savoyard, ɛɛkɛ tambaɣ lɩzɩyʊ sɔsɔ nɛ ɛlakaɣ tʊmɩyɛ koŋ kɛ suluku kpasɩ ɖɩmayɛ taa nɛ lɔɔɖa tʊma sɔsɔna taa nɛ ɛtasɩ walanzɩ Etienne Lenoir lɔŋ yaa lɩmaɣza yɔ pɩlɩna mɩzʊʊ ciduu ñɩɣyʊ. E-ɖoo kɛlɛ Marie Delouart-Ravel (1840-1917), ɛɛkɛ mɩzaɣ yɔɔ halʊ nɛ ɛtɛ kaakɛ nɛ basque kiŋ, ɖooo canaʊ ɛsɩpaañɔlɩ cejewiye kɩbɩnɖɛ naɖɩyɛ taa (Deluarte).
Ɛɛwɛna ɖalʊ nɔɔyʋ, ɛnʊ payaɣ Edouard Ravel (1878-1960), nɛ ɛpɩsɩ tambaɣ lɩzɩyʊ, weyi ɛ-cɔlɔ ɛlaba ɛ-tɛ wezuu caɣʊ tɩŋa yɔ. Mɩsɩkʊm fenaɣ pɩnaɣ 1875 alɩwaatʊ lɛ, Ravel cejewiye wolo ɖɩca mbilim kɛ Paarii tɛtʊ taa. Ɛsɩpañɔlɩ mba cɔlɔ lɛ, pɩɩwɛ se Ravel tɛ miziiki ɛkɛnɛ basque liɖe taa nɛ kɩpɩzɩ kɩtadayɩ, mbʊ piyebina nɛ Ravel tapɩzɩ ɛpɩsɩ basque ajɛyɛ taa pʊcɔ ɛwɛna pɩnzɩ 25.
Pʊwayɩ lɛ, ɛpɩsɩ ɛkɔŋ ɖoŋ ɖoŋ nɛ ɛcakɩ ɛzɩ fenasɩ naalɛ nɔmɔŋ haʊ mbʊ yɔ Saint-Jean-de-Luz tɛ ñɩnʊ taa nɛ pɩcɔlɔ kpɛɣɛ lonaa taa nɛ ɛpɩzɩɣ ɛlakɩ tʊmɩyɛ. Ravel pɩcatʊ wezuu caɣʊ kaawɛ ɖeu. Ɛ-caana kaakeŋaɣ ɛ-cɔlɔ nɛ pɛ-ɛsa kaakula ɖɔɖɔ nɛ paasɩma nesi tɛ ñɩlɩ ñɩlɩ tʊma kɛlɛ peseɣti-ɩ ɛ-kajalaɣ lɩmaɣza taa. Maurice Ravel kapaɣza piyaanoo kpɛlɛkʊʊ lɛ, ɛwɛna pɩnzɩ loɖo yeke. Henry Ghys ɛɛkɛ hendu lɩzɩyʊ nɛ ɛ-cɔlɔ ɛkpɛlɛka 1839-1908).
Teeraŋ
Teeraŋ tetʋ kɛna Iranɩ ɛjaɖɛ taa tɛtʋ sɔsɔtʋ. Teeraŋ tɛtʋ wɛ Iirani ɛjaɖɛ taa nɛ hayʋ kiŋ nɛ tɩwɛ pʋ ŋgʋ payaɣ-kʋ se Ɛlɩburui yɔ kʋcɔlɔ. Pɩnaɣ 2015 taa paakalɩ Teeraŋ tɛtʋ taa kɛ ɛyaa lɛ, paakpɛnda ɛyaa ɛzɩ 15 000 000 yɔ. Tɛtʋ tʋnɛ tɩ-taa nɛ tɛtɛɛ sulukŋ sakɩyɛ nɛ ɛpɩzɩɣ ɛtalɩ ɛzɩ 15 yɔ. peeɖe ɖɔɖɔ habɛɛ sɔsɔna wena a-yɔɔ palakɩ saa kpinini yaa hayɩsʋ tʋma yɔ (autoroute) aɖɔ ɖɔɖɔ sakɩyɛ. Teeraŋ tɔbʋ nɩʋ wɛ ndɩ ndɩ. Kacalaɣ taa Teeraŋ tɔbʋʋ kɛlɛ se weyi ɛlakɩ ɛkpandʋ yɔ yaa weui ehuyuu yɔ. Piyele nɛ sɔja sɔsɔ weyi payaɣ-ɩ se Général Albert Houtum-Schindler cɔlɔ lɛ, tɛtʋ ndʋ tɩ-tɔbʋʋ kɛlɛ se kadaŋa yaa kadaɣhʋlʋmaɣ wɛtʋ (plaine désertique). Weyi payaɣ ɛlɛ se Ahmad Kasravi yɔ Teeraŋ tɔbʋ kɛlɛ se ɖenɖe sʋŋgaɣ wɛɛ yɔ. Payaɣ Teeraŋ maaliki tɛtʋ yɔɔ cɔnɩyʋ se Mohammad Bagher Ghalibaf. Ɛzɩ tɛtʋ sɔsɔtʋ yɔ, Teeraŋ nɛ ajɛya lɛɛna taa tɛtʋ ɖʋ taabalɩyɛ nɛ palakɩ tʋm kʋɖʋma se tɔsʋʋ nɛ ɛsɩnda wobu ɛɖɛɛna poliŋ. Tɛtʋ ndʋ yɔ: Kabuli (Afganisitani), Suwani (Afrika Hadɛ Kiŋ), Pɛɛrɩlɛɛ (Caama), Minsiki (Piyelorusi), Piraziliya (Pirezili) Lahavani (Kuba), Pagidadi (Iraki), Kowɛtɩ (Kowɛtɩ), Yerusalɛm (Palɛsitini), Mosiku (Ruusi), Sɛnpetɛrisiburi (Ruusi), Karitumi (Sudani), Tujambe (Tajikisitani), karakasi (Fenezuyela) nɛ Sana (Yemɛni).
Makaʊ
Makaʋ kɛna Siini ɛjaɖɛ taa egeetiye sɔsɔyɛ naɖɩyɛ nɛ ɖɩ-wɛ ɖɩ-tɩ yɔɔ ɖooo saŋgayɩŋ fenaɣ 20 pɩnaɣ 1999 taa.
Makaʊ Pamaza Makaʊ egeetiye ɖɩnɛ ɖɩ-walanzɩ lɛ, panaa se ɖɩ-walanzɩ talɩ 30,4 km2. Ɖooo pɩnaɣ 2006 taa pakalɩ kɩgalʊʊ kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa lɛ pana ɛyaa ɛzɩ 650 900 yɔ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa yee pakalɩɣ ɛyaa km2 taa kɔyɔ, panaɣ-wɛ ɛzɩ 21 411 yɔ. Salaŋ fenaɣ 16 pɩnaɣ 1975 kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩmʊ ɖɩ-tɩ yɔɔ wɛʊ. Payaɣ Makaʊ egeetiye tɔm hʊyaa sɔsɔ yaa weyi ɛkɔʊ tɔm ñʊʊ yɔ se Chui Sai On (Fernando Chui); sɔsɔ ɛnɛ pasɩ-ɩ pɩnaɣ 2014 nɛ ɛlakɩ pɩnzɩ kagbaanzɩ pʊcɔ pɛlɛɣzɩ-ɩ yaa paɖaɣnɩ-ɩ sɩʊ pʊtɔbʊʊ se pɩnaɣ 2019 kɛ ɛtɛŋ Tɔm hʊyaa tɛ paɣtʊ lɩzɩyʊ sɔsɔ payaɣ se Sam Hou Fai. Paɣtʊ lɩzɩyʊ ɛnɛ pasɩ-ɩ ɖooo pɩnaɣ 1999 nɛ halɩ nɛ sɔnɔ pɛtɛlɛɛzɩta-ɩ. Piyele nɛ paɣtʊ lɩzyaa ñʊʊdʊ yɔ Ho Iat Seng; ñʊʊdʊ ɛnɛ palɩza-ɩ pɩnaɣ 2013 nɛ pɛtɛlɛɣzɩta-ɩ ɖɔɖɔ.
Dominique Guzmán tʋ
Dominique de Guzmán kɛna ɛsɔ pʊɣa ŋga kɛcɛla ka-tɩ kɛ ɛsɔ sɩŋŋŋ ɖooo ɛ-pɩcatʊ taa yɔ. palʊla-ɩ hɔʊ ŋgʊ kɩ-taa nɛ leleŋ nɛ laŋhɛzɩyɛ ɖɔɖɔ yɔ. Pɩnaɣ 1170 kɛ palʊla-ɩ Ɛsɩpaañɩ ɛjaɖɛ taa nɛ ɛsɩ ɛjaɖɛ kʊɖʊmɖɩyɛ nɖɩ ɖɩ-taa kɛ Poloñɩ tɛtʊ taa kɛ pɩnaɣ 1221.
Ɛkɛ layʊ kɛ katolika ŋgbɛyɛ taa tʊ nɛ ɛnʊ lɩzɩna layaa mba palaɣ paa kujuka ŋga nɛ pakpakɩɣ pa-tɩ nɛ pɛcɛlɩɣ ɛsɔ kɛ ɛ-kɩy ŋgʊ sɩŋŋŋ nɛ posuzuu ɛ-tɔm ɖɔɖɔ yɔ. Pakpayɩ kiɖeɖeu kɛ pɩnaɣ 1234. Pɩla mbʊ lɛ, hɩɖɛ nɖɛ nɖɩ paa anɩ ɛsɩmna-ɩ yɔ, nɖɩ lɛ se Dominiki kiɖeɖeu.
Dominique de Guzmán kiɖeɖeu ɛnɛ, pɔtɔkɩ ɛ-kasandʊ kɛ tɔm naputozo taa: kacalaɣ taa lɛ, kɩyɛna fenaɣ naanza wiye pɩwayɩ lɛ, fenaɣ kʊɖʊmaɣ ŋga ka-kɩyakʊ looɖo wiye nɛ kpaagbaa efemiye wiye kɛlɛ kɩyɛna fenaɣ ŋga ka-kɩyakʊ litoozo wiye.
Dominique tɛ kɩlɛmɩŋ yɔɔ panaɣ-ɩ ɛɖɔka kamaŋgaɣ mayaɣ, takayaɣ ( kogulaa ) nɛ kedeŋa kpeekpe pombo. E-kiɖe taa nɛ tɩŋga nɛ palɩzɩ haɣ nakayɩ (hʊlɩmɩŋ nɛ kpɛdɩŋ) tʊ tɔsɩ nɛ kɔ-nɔɔ nɛ katɩŋgʊ-ɩ. Haɣ ŋga kɔtɔbʊʊ se paahaɣ ɛ-hɔɔ lɛ e-ɖoo kaaɖoza pɩtɛ ɖoziye. Mbʊ labɩna nɛ palʊla Dominique nɛ pehe-i mbʊ lɛ, ɛyɔɔdɩ se ɛnʊ lɛ haɣ ŋga kɔɖɔka tɔsɩ yɔ. Pʊyɔɔ kɛ ɛtɔma se ɛnʊ wɩlɩɣ ɛyaa kɛ toovenim nɔmɔʊ.
Taaniibi pɔɔ
Pamaɣza Taaniibi pɔɔ ɖalakɩŋ lɛ, ɛ-maɣna kilomɛta 2875 kpaɣna Donaueschingen nɛ kilomɛta 3019 kpaɣna ka-ɖɩlɩyɛ. Kekpeŋ nɛ wɩsɩ ɖɩlɩyɛ taa kɩŋ nɛ kafaɣzʊʊ tɛtʊ sɔsɔtʊ sakɩyɛ Erɔpʊ hɛkʊ nɛ wɩsɩ ɖɩlɩyɛ nɛ haɖɛ yɔ taa kɩŋ ana yɔ Fɩyɛɛnɩ nɛ Bratislava nɛ Pudapɛsɩtɩ. Kɛkpɛdʊʊ tenguu kɩkpɛdʊʊ pɩtɩŋna handala fɛʊʊ ŋgʊ kɩtɛyɩ Rumaanii] nɛ [[Ukurɛnɩ] yɔ. Wezuu kañaɖaɣ kandɩna Taaniibi handala fɛʊʊ yɔ nɛ kɩwɛ [[UNESCO ŋgbɛyɛ lʊlʊʊ tɛ ñɩm taa.
Taaniibi pɔɔ ŋga kɛkɛ pɩyʊʊ sɔsɔ siŋ nɔmɔŋ wobʊ hɔɔlʊʊ taa pazaɣ kɔyɔ mɛlɛnaa. Paasɩma-kɛ ɖooo canaʊ taa se wɩsɩ ɖɩɖʊyɛ taa kamaɣ nɛ Romanɩ ajɛyɛ pajaɣ mɔyɔɔ. Pɔɔ ŋga kɛtɛzɩɣ ajɛyɛ hiu Caama nɛ Otirisi nɛ Sɩlɔfakɩ nɛ Hɔŋirii nɛ Krowasii nɛ Sɛrɩbɩ nɛ Puligari nɛ Ruumanii nɛ Mɔlɩdaavii nɛ Ukurɛnɩ.
Taaniibi pɔɔ ŋga kɛ-tɛ fɛʊʊ kitibuu wala kɩtalɩ ajɛyɛ nakʊ Itaalii nɛ Pɔlɔɔñɩ nɛ Suwiisi nɛ Cɛɛkɩ ɛjaɖɛ nɛ Siloovaakii nɛ Pɔsɩnɩ-Hɛrɩzokofɩnɩ nɛ Mɔntɛnɛkro nɛ Masɩtʊwanɩ nɛ Alɩbanɩ.
Mɩzʋʋ (Explosion)
Mɩzʋʋ kɛna kɛlɛʋ pɩyʋ pɩsʋʋ. Pɩpɩzʋʋ pɩkɛ pɩyʋ kʋɖʋmʋm. Pɩyʋ mbʋ, pɩkɛ wondu kɩmanaʋ. Wonu kɩmanaʋ ŋgʋ, kɩkɛ wonu ŋgʋ kʋɖoŋ ɛkɩla lɛɛkʋ nɖɔ mɩzʋʋ lakɩ yɔ.
Wonu kɩmamanaʋ ŋgʋ, pɩcɔ kiyele nɛ mɩzʋʋ laa lɛ, kɩcalʋʋna pɩsʋʋ heɣlim kɛnɛ. Alɩwaatʋ ndʋ pɩkɩlʋ pɩsʋʋ heɣlim lɛɛlɛɛ yɔ, pɩkɛna alɩwaatʋ ndʋ ɖɛlɛsʋ n̄ɩɣʋ wonu ŋgʋ kɩpɩsʋʋ lɛɛlɛɛ wɛʋ ɖoŋ yɔ.
Pɔcɔlʋʋ mɩzɩtʋ yaa kɩmɩzɩtʋ wɛtʋ ndɩ ndɩ taa pɩlɩɩna paa mɩzɩtʋ ndʋ lɛ ti-ɖoŋ lakasɩ taa. Mɩzɩtʋ natʋyʋ hɩla kɔyɔ nɛ fransɩ kʋnʋŋ taa : déflagration, nɛ détonation, nɛ onde de choc, détonateur yaa explosif brisant.
Mɩzɩyʋ (explosif)
Mɩzʋʋ kɛna lɛɛzɩtʋ kpɛdɛ kpɛdɛ wonu kɩmamanaʋ nakʋyʋ kʋɖʋmʋʋ ɛzɩ-ɩ wondu sakɩyɛ n̄ɩndʋ natʋyʋ ɖɔɖɔ yɔ. Wonu kɩmamanaʋ ŋgʋ, kɩ-pɩzʋʋ kɩkɛ cʋʋ pɩyʋ. Mizʋʋ yekina nɛ wonu kɩmamanaʋ pɩsɩ pɩpɩsɩ-ɩ wonu ndɩ ŋgʋ nakʋyʋ.
Ɛlɛ wonu lɛɛkʋ kɩpɩsʋʋ kʋnɛ, kɩ-tɛ paɣlɩka kɩla wonu kɩpɩnʋʋ tɛ paɣlɩka. Ɖɩtaasɔɔ size pɩ-tɛ wɛtʋ wɛ ɛzɩ-ɩ heɣlimaɣ (gaz) yɔ. Ɛzɩma ɛnʋʋ sɩzɩ wonu kɩpɩsʋʋ ŋgʋ kɩlɛɛzʋʋ wɛ lɛɣlɛɣ yɔ, mbʋ ɖɔɖɔ pɩtɛ wonu ŋgʋ kɩtɛŋ lɔŋ ɖɔɖɔ lɛɣlɛɣ.
Wonu kɩpɩsʋʋ yaa kɩlɛɛzʋʋ kʋnɛ, kɩ-tɛ miŋ saʋʋ nɛ ɛsɔkaɣ n̄ɩɣʋʋ pamakʋʋna ɖama ɖeyi ɖeyi lɛ kɛ mɩzʋʋ lakɩ. Alɩwaatʋ ndʋ tɩ-taa mɩzʋʋ lakɩ ɛlɛ, ŋnɩɣ kɔkɔɖɛ yaa wilitu ɖoŋ yɩndʋ natʋyʋ. Pʋtɔʋ nɛ ɛsɔɔdaa kiŋ ɖoŋ nɛ mba pɔyɔtɩna pɩ-tɛ hɔɔlʋʋ ŋgʋ kɩ-taa yɔ, panɩɣ pɩ-tɛ tiliuu.
Kɩmɩzʋʋ kʋnɛ, kɩpɩzʋʋ kɩla pɩlɩɩna cosuu (réaction chimique) yɔɔ. Pɩ-tɛ alɩwaatʋ ndʋ tɩ-taa lɛ, ŋnaɣ size Cosuu wɛ ɖoŋ nɛ pɩ-tɛ ɖɔɖɔ lɛ, pɩwɛ soŋga siŋŋ. Pɩtɩŋgɛ payɩ mbɩ yɔ, pɩkpɛndʋna nɛ piyeki size kɩmɩzʋʋ lakɩ.
Cosuu kɔyɛ tomnasɩ nzɩ sɩwɛ ɖoŋ yɔ, yeee ɖikpaɣ ɛzɩ-ɩ puyuu tɛ yaa lɩm ɖeɖe tɛ mbɩ yɔɔ yɔ, ɖɩnaɣ size pɛwɛ ɖoŋ pakɩlɩ soŋga. Ɛlɛ, ɖɩtaasɔɔ size cosuu (réaction chimique) pɩzʋʋ pɩkɛ ɖɔɖɔ soŋga tomnaɣ nakɛyɛ ɖɔɖɔ. Ɖɩɖɔkɩ ɖɔɖɔ size, soŋga ŋga kɩmɩzʋʋ pɩzʋʋ kala yɔ, kakɩla ŋga kaka n̄ɛwɛ ɖoo kiɖe tɛɛ yɔ.
N̄ʋʋ
N̄ʋʋ kɛ sakɩyɛ yaɣ ɖɔɖɔ size kalɩyaɣ. N̄ʋʋ yaa kalɩyaɣ kɛna mayaɣ yaa yʋsaɣ ŋga kasɩɣna yaa pakpakʋ kɛ nɛ pamana matʋ paa ndʋ yɔ. N̄ʋʋ yaa kalɩyaɣ wasɩɣ nɛ pama tem n̄ʋʋ yaa pilim n̄ʋʋ. Pilim n̄ʋʋ yaa tem n̄ʋʋ ŋgʋ kɩkɛ n̄ʋʋ sɔsɔʋ. Pɩkɛ mɩnaɣ n̄ʋʋ ŋgʋ paɖaɣna kʋ yaʋ ɖɔɖɔ size pɩlʋʋ tɛ n̄ʋʋ yaa cɔlʋʋ tɛ n̄ʋʋ kɛ laɣsɩ pɩlɩtʋ ɖʋʋ hɔɔlʋʋ taa. Hiu hiu laɣsɩ yaa hiu hiu ɖɔnɛ kɛna lakayaɣ ŋga pakɩla tɩlɩʋ siŋŋ kɛ matʋ hɔɔlʋʋ taa yɔ.
Hiu hiu laɣsɩ sɩnɛ, sɩwɛnɛ n̄ʋŋ matʋ mayasɩ hiu nɛ nzɩ lɛɣzʋna n̄ʋŋ masɩ yee ŋgba kpɛɖɛ (0) ŋgɔ nzɩna nakʋ (9) kɔyɔ. Ɖakpaɣ ɛzɩ-ɩ hiu hiu laɣsɩ taa yaa hiu hiu ɖɔnɛ taa kɔyɔ, ɖɩpɩzʋʋ ɖɩma n̄ʋʋ nɩyɛ : ɖɩkpaɣ ɛzɩ-ɩ, pamaʋ size hiŋ naalɛ nɛ lʋbɛ (27) kɛ mbɩ yɔ, ɖɩnaɣ size pɩkɛna n̄ʋŋ naalɛ matʋ. Pʋtɔbʋʋ size ɖɩmaɣ naalɛ (2) nɛ pɩkɔɔ lɛ ɖɩtasɩ maʋ lʋbɛ nɛ pakpɩtɩna ɖama.
Papɩzʋʋ pama naalɛ (2) ɖeke kɛ kɔɔnɔɔ taa, pama ɖɔɖɔ naalɛ nɛ n̄ʋʋ nakʋyʋ ɖɔɖɔ ɛzɩ-ɩ pamaʋ size naalɛ nɛ pakpɩtɩ-ɩ nɛ n̄ʋʋ lʋbɛ ɖɔɖɔ nɛ pɩpɩsɩ size naalɛ kɛ hiu ɛlɛ pɩtɛkɛ naalɛ yɔ. Paa n̄ʋʋ ŋgʋ lɛ, kɩkɛ manaʋ yaa tɔm kɩmamatʋ mayaɣ. Yee ɛyʋ ɛcaɣ size ɛyɔɔdɩ n̄ʋʋ nakʋyʋ tɔm yaa ɛzɩ-ɩ ɛyaɣ kʋ kɔyɔ, pɩtɛkɛ size ɛmaɣ kʋ nɛ panɩ kʋ-tɔm ndʋ ɛcaɣ size ɛyɔɔdɩ yɔ, ɛlɛ, ɛyaɣ kɩ-hɩɖɛ nɛ ɛyʋ nɩɩ lɛ ɛpɩzɩ nɛ ɛma-kʋ ɖɔɖɔ nɛ kɩ-tɛ masɩ tɩŋgɛ.
N̄ʋʋ nakʋyʋ hɩɖɛ pɩsɩɣ pʋwɛ kɛlɛʋ ɛzɩ payaɣʋ size hiu nɛ loɖo (16) nɛ pamaɣ kɛlɛʋ nɛ fransɩ kʋnʋŋ taa "seize" yɔ. N̄ʋʋ kʋyʋ masɩ pɩsɩɣ pʋwɛ kaɖɛ ɛzɩ payaɣ size hiu nɛ lʋbɛ nɛ pamaɣna fransɩ kʋnʋŋ taa size "dix-sept" yɔ. N̄ʋʋ matʋ sɔsɔtʋ kaɖɛ n̄ɩndʋ natʋyʋ wɛ ɖɔɖɔ, tɩɖɔɖɔkʋ ɛzɩ-ɩ n̄ʋŋ nanza yaa pɩɖɛ mbʋ yɔ. N̄ʋʋ naaza n̄ɩŋgʋ nakʋyʋ kɔyɔ : kudoku nɛ taŋga nɛ canta (1525).
N̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ
N̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ, pɩkɛ n̄ɩɣyʋʋ ŋkʋ palakɩna tʋmɩyɛ ɖɩɣa taa yɔ yaa n̄ɩɣtʋ ɖuluɖe taa yɔ. Pɩzatʋ naalɛ kɩlakɩna tʋmɩyɛ. Patʋʋ n̄ʋʋ yɔɔ n̄ɩndʋ ɛjɔʋ pɔʋ taa nɛ pɩtɛɛ n̄ɩndʋ n̄alɩɣna n̄ɩɣyʋʋ tɛɛ.
Pɩlaba pɩnzɩ nɩɩnʋwa nɛ nɩɩnaza nɛ kagbaanzɩ yɔ polubu kajalaɣ n̄ɩɣyɩŋ kɩn̄ɛyɩŋ yɔ. Nesi pɔcɔzaɣna-ɩ nɛ pʋcɔ ɛn̄ɛyɩɣ. Sɔnɔdaa lɛ, latiri miŋ pɛn̄ɛyɩɣna-ɩ. Pʋpɔzʋʋ latiriki miŋ wondu natʋyʋ wuɖuwuɖu nɛ pʋcɔ lɛɛlɛɛyɔ papɩzɩ pɛn̄ɛyɩna-ɩ nɛ pɩkɩlɩ kɛlɛʋ. Pʋwɛ ɖɔɖɔ ɛzɩ pʋpɔzʋʋ wondu natʋyʋ n̄ɩɩɩ n̄ɩɩɩ se, pʋcɔ papɩzɩ pacɔnɩna mayaɣ nakɛyɛ yɔ yaa pʋyʋ weyi ɛ-tɔm wɛ kaɖɛ siŋŋ yɔ.
Pɔsɔ kajalaɣ ɖajanaa mba pɛlɛyɩ lubu n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ yɔ pɔ-yɔɔ sɔnɔ. Mbaa yɔ: Amerika tʋ weyi payaɣ se, Elias Howe yɔ nɛ Caama tʋ weyi payaɣ ɛ́lɛ se, Balthasar Krems yɔ nɛ Thomas Saint ɛ́lɛ kɛ Enkilisi tʋ nɛ Otirisi tʋ, payaɣ ɛ́lɛ se, Yoosɛfʋ Maderspeger.
Toovenum lɛ, kajalaɣ weyi ɛlɛyɩ lubu n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ siŋŋ yɔ, ɛnʋʋ lɛ ɖajaa N̄ɛyɩyʋ Barthélemy Thimonnier. Ɛkɛ francɩɩ tʋ, Lyon egetiye taa palʋla-ɩ. Pɩnaɣ 1830 n̄ɩŋga taa n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ takayaɣ. Ɛsaɣ-kʋ nɛ ɖasɩ nɛ ɛmɛyɩ-kʋ nɛ nɩmaɣ kʋɖʋmaɣ caŋ caŋ, kɛwɛ ɛzɩ lɩyʋʋ yɔ. N̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ ŋ́gʋ kɩpazaɣ kɩn̄ɛyʋʋ pɔŋ 200 miniti kʋɖʋmʋʋ taa. Pɩɩpɔzaa se, sɔɔjanaa isuu aŋkoo; pʋ-yɔɔ n̄ɛyɩ tokonaa 80 se ɛɖʋna-wɛ hɩɖɛ. Alɩwaatʋ ndʋ tɩ-taa, luɖaa sakɩyɛ lakaɣ tʋma nɛ pe-nesi kɛnɛ. Pʋ-yɔɔ palakaɣ n̄ɩyɩtʋ tʋmɩyɛ nɛ ɛjɔʋ ɖeke. Piyebina nɛ payaa Madesperger n̄ɩɣyʋʋ se, "Nesi nzɩ sɩn̄ɛyɩɣ yɔ".
Amerika tʋ, ɖajaa Walter Hunt calɩna labɩnaʋ tʋmɩyɛ nɛ n̄ɩɣyʋʋ ŋgʋ payaɣ se, "Naavɛɛtɩ" yɔ pɩnaɣ 1834 taa. Pɩzatʋ naalɛ ɛtʋwaɣ kɩ-taa nɛ ɛlakɩna tʋmɩyɛ. Lɩmaɣzɩyɛ ńɖɩ ɖɩ-yɔɔ ɖajaa Elias Howe tɩŋnaa nɛ ɛ́lɛ lu n̄ɩɣyʋʋ ŋgʋ payaɣ se, "Brevet" yɔ pɩnaɣ 1846 taa. N̄ɩɣyʋʋ kʋnɛ kɩkɩlɩ kajalaɣ n̄ɩŋgʋ ɖeu, ɛlɛ, piteɖena-ɩ. Pʋ-yɔɔ ɛkʋyaa ewolo Ɛngilisi ɛjaɖɛ taa se ɛtasɩ-kʋ maɣzʋʋ nɛ ɛna. Ɖajaa Isaac Merrit Singer lubi n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ nakʋyʋ nɛ kʋkʋ kɩlɩ ɖeu lɛɛŋ pɩnaɣ 1851 taa, ɛlɛ, pʋwɛɛ se, ɛɖaɣnɩ-kʋ n̄ɔɔzʋʋ nɛ pɩkɩlɩ. Mbʋ hana-ɩ waɖɛ nɛ kɩyɛna fenaɣ kɩyakʋ 12 n̄ɩŋgʋ, pɩnaɣ 1851 taa ɛsɩɩ kajalaɣ "Brevet" nɛ ɛtʋlɩ tʋmɩyɛ nɖɩ ɖɩpɛdɩɣ n̄ɩɣyɩŋ kɩn̄ɛyɩŋ weyi palakɩ-ɩ nɛ tʋmɩyɛ ɖɩɣa taa yɔ pɩnaɣ kʋɖʋmaɣ ŋ́ga ka-taa. Tʋmɩyɛ nɖɩɩ payaɣ se " I.M. Singer & Co". Mbʋ yebina nɛ piɖena-ɩ. Peeye ɖajaa Elias Howe ya-ɩ tɔm Tɔm hʋyaa sɔsaa cɔlɔ nɛ pahʋʋ ɛ-tɔm ndʋʋ pɩnaɣ 1854 taa. Ɛlɛ, ɛtakpaɣ pʋyʋ ɖajaa Isaac Merrit Singer cɔlɔ tɔm hʋʋ taa, mbʋ pʋyɔɔ yɔ, ɛ́lɛ n̄ɔɔzɩ kʋ camɩyɛ kpem se paa anɩ ɛpɩzɩ ɛlabɩna-kʋ nɛ tʋmɩyɛ.
N̄ɩɣyɩŋ kɩn̄ɛyɩŋ weyi Fransɩɩ n̄ɩma luba yɔ, ekeɖewaɣ pɩŋŋ kewiyaɣ naalɛ n̄ɩŋga taa. Ɖajanaa pɛnɛ polubina-ɩ: Peugeot nɛ Hurtu nɛ Journaux Leblond nɛ Brion nɛ Reimann. Agoza fenaɣ kɩyakʋ 12 n̄ɩŋgʋ wiye, pɩnaɣ 1868 taa payaɣ takayaɣ ŋga payaɣ se, "brevet" yɔ naavɛɛtɩ n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ. Sʋsɔ Pierre Cobet yana takayaɣ ŋ́ga. Pɛpɛdɩna Pegeot hɔʋ "Brevet" nɛ "hɩɖɛ". Ŋ́gʋ lubina takayaɣ ŋgaa "Audincourt" tɛtʋ taa. Pasɩwaɣ n̄ɩɣyɩŋ kɩn̄ɛyɩŋ ndɩ ndɩ Fransɩɩ tɛtʋ sɔsɔtʋ ndʋ payaɣ se Paarii yɔ tɩ-taa se pana ŋgʋ kɩkɩlɩ ɖeu lɛ, ɖajaa Benjamin Peugeot paha "Hɩɖɛ Ɖʋʋ" Samtʋ takayaɣ. Ɛnʋʋ pakpaɣa se, eluba n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ. Pɩnaɣ 1871 taa Caama tʋ ɖajaa Kayser maɣzaa nɛ elu wonuu nakʋyʋ nɛ kɩpɩzɩɣ kʋcɔzʋʋ n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ ɛjɔʋ hɔɔlɩŋ tɩŋa. Mbʋ yebina nɛ papɩzɩɣ pɛn̄ɛyʋʋ awiya tokonaa laŋa taa mɛɖʋmɛɖʋ nɛ pacanɩɣna-wɛ. Alɩsaasɩ ɛjaɖɛ taa tʋ, ɖajaa Caroline Garcin maɣzaa nɛ ɛ́lɛ lu n̄ɩɣyʋʋ ŋgʋ kʋhɔŋ nɛ kɩpɩsɩɣ yɔ, mbʋ pʋyɔɔ yɔ, alɩwaatʋ ndʋ tɩ-taa lɛ, piiliwaa ɖeke paɖʋwaɣ nɛ pehikiɣ laatriki miŋ. Pɩnaɣ 1873 taa ɖajaa Ward luba kajalaɣ n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ ŋgʋ kɩwɛ yem waaa, kɩ-tɛɛ fɛyɩ pʋyʋ yɔ. Suwisi ɛjaɖɛ mayaɣ "Elna" polubina-kʋ nɛ kɩn̄ɛyɩɣ nesi tokonaa nɛ pantalaŋ.
Pɩnaɣ 1937 n̄ɩŋga taa ɖajaa Pfad luba n̄ɩɣyʋʋ nakʋyʋ nɛ kɩkɛ n̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ ŋ́gʋ ki-mootɛɛrɩ.
N̄ɩɣyʋʋ kɩn̄ɛyʋʋ pazɩ kiwoni n̄ɛyɩtʋ nɛ ɛsɩndaa siŋŋ. Ŋ́gʋ yebina nɛ pɛn̄ɛyɩɣ wondu ndɩ ndɩ sakɩyɛ. Pʋ-yɔɔ tʋtʋ yɔɔ takɩlɩ liidiye caaa.
Pɛliziki
Pɛliziki kɛna Erɔpɩ nɛ wɩsɩ ɖɩɖʊyɛ taa ɛjaɖɛ naɖiyɛ nɛ ajɛya wena acɔ-ɖɩ nɛ ata yɔ ana yɔ: Fransɩ, Peeyii-Baa, Caama, Lugizamburi nɛ Hayʊ kiŋ teŋgu. Politiki hɔɔlɩɣ taa lɛ, ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩkɛna tɛtʊ ndʊ tɩ-taa ajɛya cikpena nayɛ kpɛndaa nɛ aɖʊ nɔɔ nɛ awɛɛ kpɛm yɔ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩwɛ Erɔpɩ ajɛya looɖo wena acalɩ ɖama nɩnaʊ se aɖʊ Erɔpɩ ajɛya kɩkpɛndɩɣ ŋgbɛyɛ yɔ. Pɩtasɩ ɖɔɖɔ lɛ, Pɛlɩzɩkɩ tɛtʊ sɔsɔtʊ taa, Burukisɛɛlɩ, kɛ ketiizasi sɔsɔsɩ ɛzɩ Erɔpɩ paɣtʊ lɩzɩya ketiizaɣ, Erɔpɩ lɔntasɩya ketiizaɣ nɛ Erɔpɩ taa tɔm heyiyaa akpeɣla palakɩ-sɩ. Peeɖe ɖɔɖɔ palakɩ OTAN ketiizasɩ sɔsɔsɩ tɩɩtɩŋɛ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ walanzɩ kilomɛta akpaba naalɛ taa wɛ ɛzɩ 30 528 yɔ nɛ ɖi-taa ɛyaa ɖɛ ɛzɩ miliyɔɔnaahiu nɛ kʊɖʊm yɔ.
Pɛlɩzɩkɩ ɛjaɖɛ wɛ Erɔpɩ hɔɔlɩɣ ŋgʊ pɔyɔɔdɩɣ caama tɔm yɔ nɛ ŋgʊ kʊkʊ ñɛwɛ Romani yɔ ɛ-hɛkʊ taa; pʊyɔɔ kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa kʊnʊmɩŋ sɔsɔŋ nɩɩlɛ wɛɛ kpayɩ: mba pɔyɔɔdɩɣ neyeeɖɛrilanɖi yɔ nɛ fransɩ mba. Kacalaɣ taa mbaw wɛ ɛzɩ 57 kɛ mɩnɩʊ yɔɔ yɔ nɛ fransɩ mba ñɛwɛ ɛzɩ 43 kɛ mɩnɩʊ yɔɔ yɔ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa mba pɔyɔɔdɩɣ caama yɔ pɔdɔɖɔɔ ɛlɛ komina sima mbʊ ɖɔɖɔ.
Ɖooo caanaʊ taa lɛ, Pɛlɩzɩkɩ, Peeyii-Baa tɛ kewiyaɣ kpelaɣ nɛ Lugizamburi ajɛya anɛ aawɛ kpɛ̂ nɛ payaɣ-yɛ se Peeyii-Ba nɛ pɩɩkɩlɩ ɛzɩ Penelukisi yɔ zalanzɩ.
Pɛlizk nɛ Erɔpɩ ajɛyɛ naayɛ kpeelina nɛ alɩzɩ Erɔpɩ ajɛya kɩkpɛndɩɣ ŋgbɛyɛ nɛ Benelux kɛ salaŋ fenaɣ kagbanzɩ pɩnaɣ 1944, pɩtasɩna Erɔpɩ ŋgbɛyɛ nɖɩ ɖɩcɔŋna charbon nɛ acier yɔ kɛ ɖomaɣ fenaɣ litoozo pɩnaɣ 1951 nɛ Roma ɖama nɩnaʊ takayaɣ kɛ lakɩŋ fena 25 pɩnaɣ 1957.
Pɛlɩzɩkɩ ɛjaɖɛ taa lɛ awiya ɖiyuna nɛ ɖi-wiyau kɩfalʊ payaɣ se Pɛlɩzɩkɩ Philippe; ɛkɛna wiyau lʊbɛ ñɩnʊ ɖooo hasɩ yaɖɛ fenaɣ nɛɛlɛ nɛ kʊɖʊm pɩnaɣ 2013. Pɛlɩzɩkɩ ɛjaɖɛ taa ɛsɔ sɛtʊ aŋgba ɖɔɔ ɛlɛ katoliki ŋgbɛyɛ kɩlɩna tɔyɩɣ, pʊwayɩ lɛ, malɩŋ, ɛsɔ sɛtʊ kaɖɩnaʊ ŋgbɛyɛ Yuɖa mba ɛsɔ sɛtʊ ŋgbɛyɛ, krɩstʊ mba ŋgbɛyɛ, Puudaa ɛsɔ sɛtʊ ñɩnɖɛ nɛ Yehova aseɣɖe ñɩindɛ.
Mɔlɩdaavii
Mɔlɩdaavii kɛna Erɔpʊ ilemiye nɛ wɩsɩ ɖɩlɩyɛ taa kiŋ ɛjaɖɛ naɖɩyɛ nɛ ɖɩwɛ Rumanii nɛ Ukrɛɛnɩ ajɛya anɛ anaalɛ a-hɛkʊ taa.
Pamaza Mɔlɩdaavii ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-walanzɩ lɛ, panaa se ɖɩ-walanzɩ talɩ 33 843 km2 nɛ ɖenɖe lɩm wɛɛ yɔ, peeɖe makɩɣna ɛzɩ 1,4 yɔ kɛ mɩnɩʊ yɔɔ. Ɖooo pɩnaɣ 2012 taa pakalɩ kɩgalʊʊ kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa lɛ pana ɛyaa ɛzɩ 3 656 843 yɔ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa yee pakalɩɣ ɛyaa km2 taa kɔyɔ, panaɣ-wɛ ɛzɩ 127 yɔ. Kɩyɛɛna fenaɣ 27 pɩnaɣ 1991 kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩmʊ ɖɩ-tɩ yɔɔ wɛʊ. Payaɣ Moŋgolii ɛjaɖɛ ñʊʊdʊ kɩfalʊ se Igor Dodon nɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ komina ñʊʊdʊ kɩfalʊ payaɣ se Pavel Filip.
Kʊnʊŋ ŋgʊ pakɩlʊʊ yɔɔdʊʊ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ komina tʊma taa nɛ pawɩlʊʊ-kʊ sukulinaa taa ɖɔɖɔ yɔ, ŋgʊ lɛ Ruumɛɛ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa tɛtʊ sɔsɔtʊ payaɣ se Sisinau nɛ yee ɛyʊ ɛsɔɔlaa se ɛyaa nɔɔyʊ kɛ kaŋgalafu yɔɔ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa kɔyɔ, pɩkɛna-ɩ kɩjɛyʊʊ se ɛma +373 ɛ-tɛ kaŋgalafu kpata yɔɔ pʊcɔ ŋɛ ɛɛma pɩtɛ ɛyʊʊ kaŋgalafu nimaɣ mayaɣ. Pakpazʊʊ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ kɩɖaʊ kɛdɛɛka nɛ pɛtɛ lɛ, wendu ndʊ peteɣu yɔ ndʊ lɛ Ɖa-kʊnʊŋ nɛ pɛtɛŋ-tʊ teɣu lɛ, pocosuu se Ɖa-kʊnʊŋ kɛna ñɩm sɔsɔm.
Liidiye nɖɩ pɔtɔkɩ-ɖɩ peeɖe yɔ payaɣ-ɖɩ se Lee mɔlɩdaavii.
Tɛndɛŋga tɛɛ you
Kɩpaazɩɣ tɔm: lakɩŋ fenaɣ 5 pɩnaɣ 1946
Lakɩŋ fenaɣ 5 kɛ pɩnaɣ 1946 kɛ Westminster College de Fulton, Missouri taa kɛ Winston Churchill kpaɣ tɔm nɛ ɛyɔɔtɩtʊ taa kɛ ɛlɩza kacalaɣ taa kɛ tɔm ndʊ payaƴ se "Rideau de fer" yɔ tɩlɩwa. Britannique ɛjaɖɛ ñʊʊtʊ ɛnʊ ɛyɔɔda se kpaɣ nɛ Stettin, Baltique taa nɛ ŋgɔɔ ŋsɩɩna Trieste, Adriatique taa; rideau de fer nakʊyʊ tɩba nɛ kɩkaɣ kedeŋga yɔɔ. Ɛyɔɔda tɔm nɛ eseɣti Europe tɛtʊ kpeekpe taa samaɣ se kañaɣ pana nɛ kalʊbɩna ko-koyindu pale nɛ kɛwɛɛ ka-tɩ yɔɔ nɛ tɛmokraasii wɛɛ pɛ-hɛkʊ taa. Paa nɛ Churchill tatasɩ kɛʊ Premier ministre kɔyɔ, ɛ-tɔm ŋdʊ tɩtala pale nɛ pɩkɛna kacalaɣ Pombo kɛ Tɛndɛŋga tɛɛ you tɔm.
Harry Truman lɩmaɣza: salaŋ fenaɣ pɩnaɣ 1947
Jdanove tɔm: salaŋ fenaɣ pɩnaɣ 1947
Truman kɔsɔɔlaa se pɛkpɛndɩ kpɛm nɛ pɩsa nɛ pɛwɛ ɖɔŋ nɛ palʊbɩna koyindu lɛ, Jdanov ñama ɛ-takayaɣ nɛ ɛwɩlɩɣ kaɣlaɣ URSS wɛ wɛɖɩɣ ŋgʊ yɔ. Ɛ-lɩmaɣza ana, patatɩɩmʊ-yɛ paa ñɩɩ nɛ pɩwɛɛ se lɛlɛɛ yɔ ɛɖaɣnɩɣ naayɛ lɩzɩʊ nɛ ɛyɔɔdɩ Soviyetiki wɛ mbʊ pɩ-taa yɔ. Se pɩwɛɛ se mbʊ payaɣ se PC waa yɔ, pɛcɛyɩ pa-tɩ nɛ tuuɖe taa peeɖe cɛyɩ camɩyɛ cɩŋ nɛ piwobina nɛ Kominform yɔɔ.
Palɩzɩɣ Kominform: aloma fenaɣ pɩnaɣ 1947
Mʊndʊsʊʊ kpaɣɖʊ (Siècle des lumières)
Ɛsakuliye yaa tɩlɩtʊ yaa mʊndʊsʊʊ kpaɣɖʊ, pɩkɛ lɔŋsɩɖaa nabɛyɛ wɩlɩyɛ Erɔpʊ ɛjaɖɛ kpaɣɖʊ 18 alɩwaatʊ taa (1715 ŋtalɩ 1789 pɩnzɩ taa) nɛ pamaɣzɩm kaakɛ se palʊbɩna cɩkpɛndʊʊ tɔm nɛ pɛkpɛlɛkɩ lɔŋ. Lɔnzɩnɖɛ kpɛlɛkɩyaa nɛ lɔŋ sɩnɖaa seɣtana tɩlɩtʊ kpɛlɛkʊʊ tʊmɩyɛ pɩtɩŋna lɩmaɣza lɛɛzʊʊ cɔlɔ mbʊ pʊlʊkaɣna maɣzɩm kɩdɛkɛda nɛ kɩɩkpeɣtʊ Ɛsɔ sɛtʊ aŋgba tɛ kañatʊ nɛ ajɛyɛ kewitu kajatʊ cɔlɔ. Kpɛlɩ lɛɛzɩtʊ tɛ ñʊʊ yabɩtʊ pɩnaɣ 1688 alɩwaatʊ kaakɛna kajalaɣ maŋgbaŋgaɣ. Ɛlɛ, Fransɩɩ tʊ nɔyʊ yeki se ɖɩnɩɣ se alɩwaatʊ ndʊ tɩkɛ Louis 14 kewiyutu tɛmtʊ tɛ wɛɛ (pɩnzɩ 1670 ŋtalɩ 1820 taa). Fransɩɩ tɛ kpɛlɩ lɛɛzɩtʊ ɖɩzɩna tɔm ndʊ. Keɖeɣa tʊmɩyɛ wondu laɖaa cɔlɔ lɛ, pɩkɛ cɔɔlɩɩ nɛ rokoko nɛ miiziki pɛhɛkʊ taa alɩwaatʊ, barok nɛ miiziki nɛ cɔɔlɩɩ alɩwaatʊ tɛ miiziki. Tɔmpiye ndɩ ɖɩlɩna ɛzɩma ɖeɖe nɛ sɔnɔ alɩwaatʊ taa ɛyaa sakɩyɛ lakɩ-ɖɩ nɛ tʊmɩyɛ yɔ. Pʊwayɩ lɛ, ɛzɩma ɖɩ-tɛ ɛsɩnda wobinaʊ nɛ ɛsakuliye nɛ ɛyaa tɛ lɛɛzɩtʊ kpaɣna pɩnaɣ 1970 alɩwaatʊ taa yɔ. Mʊntʊsʊʊ kpaɣɖʊ. Pɩkɛ kpaɣɖʊ ŋgʊ kɩsɔɔla mʊntʊsʊʊ nɛ tɩlɩtʊ sakɩyɛ sakɩyɛ pɩtakɛ Ɛsɔ pɩyʊ tɛ maɣzɩm kikpeɣtu mbʊ pɩlɩna maasɩŋ pɩyʊ cɔlɔ yɔ. Mbʊ palakɩna tʊmɩyɛ kʊɖʊmɖɩyɛ yeke koŋ mbʊ se pɩɩkɛ canaʊ tɔm ndʊ paawɩla yɔ. Pʊlʊkɩ ɖɔɖɔ se ɛyʊ ɛtɩlɩ pʊwɛ ɖeu nɛ pɩfɛyɩ ɖeu, ɖenɖe keeke ɛyʊ ɛsakula yɔ. Palʊkɩ se paha siɣye cɩkpɛndʊʊ yaa mbʊ payi pʊwɛ cɩkpɛndʊʊ taa yɔ. Maɣzɩm pɩɩwɛ ɛyaa cɔlɔ nɛ pʊwɛ ɖɔɖɔ paale. Pɩlɩna lɔnsɩɖɛ kpɛlɛkɩyaa tɛ kalɩhʊnʊʊ yɔɔ lɛ, mʊtʊsʊŋ pɩwɩlɩɣ se pɩkɛ masɩma lɔŋ waa Erɔpʊ ɛjaɖɛ taa tʊlɩna kɩfam wondu ndʊ tɩyɔɔ. Pɩkɛ mʊtʊsʊʊ takayasɩ ɛjaɖɛ.
Max Planck
Ɛpʊtʊʊ ɛ-taa se ɛsɩŋ se ɛcɛlɛ ɛ-tɩ lɛɣtʊ tʊmɩyɛ naa yaa ɛcɛlɛ ɛ-tɩ miiziki. Pʊkɔma pɩnaɣ 1874 ɛpazɩ tɩlɩyɛ sukuli labʊ nɛ tomnasi ɖɔnɛ kpɛlɛkʊʊ kɛ sukuli kɩtɛzɩɣ taa. Ɛmʊ ɛ-tɛ BAC 1 ɛlɛ ɛɛwɛna pɩnzɩ 17 nɛ pɩnzɩ natozo wayi lɛ, ɛtɛzɩ e-sukuli tʊmɩyɛ Perɩlɛɛ ɛ-nɛ Hermann von Helmholtz nɛ Gustav Kirchhoff mba paakɛ ɛwɩlɩyaa yɔ.
Ɛ-nɛ Walther Nernst, Planck ñɔɔzɩ kamɩŋ fenaɣ pɩnaɣ 1911 Bruxelles kajalaɣ ketizaɣ sɔsɔ Solvay, ketizaɣ ŋga kekpeli ñʊŋ tɩna mba paakɛ tomnasi ɖɔnɛ tʊmɩyɛ tɩnaa alɩwaatʊ ndʊ tɩ-taa. Marie Curie maɣmaɣ kaawoba-kɛ ɖɔɖɔ. Wɛɛ kʊyʊma a-na a-taa, ɛha siɣye nɛ Ernest Mach cɔɔlɩ tʊmɩyɛ. Ɛmʊ ɛ-tɛ hɛzʊʊ takayaɣ pɩnaɣ 1927 ɛlɛ ɛtasɩ wɩlɩɣ pʊwayɩ. Pɩnaɣ ŋga ɛmʊ Lorentz ñɩɣlɩm pɔya, liidiye nɖɩ tɔmɩŋ lɩzɩyaa lɛɣtʊ yɔɔ niye mʊya mba pɛkɛ Peyibaa ɛyaa yɔ cɛlɩ naa ɖɩ.
Pɩɣa kanɛ yɔ ŋga caɣna ka-caa cɔlɔ kpam wɛɛ hɛkʊ nɛ hɛkʊ ñɩna taa nɛ ɛmʊ tʊma sɔsɔna ɛ-caa cɔlɔ kɛ Weimar ɛjaɖɛ taa. Pakpa-ɩ pɩnaɣ 1944 se ɛñɩnaɣ kʊʊ Hitler pɩlɩna nɔɔ kʊyʊmaɣ ŋga palaba hasɩyaɖɛ kɩyakʊ 20 pɩnaɣ 1944. Pakpa Erwin nɛ pakʊ-ɩ lɛlaɣ fenaɣ taa pɩnaɣ 1945. Ɛ-halʊ sɩ pɩnaɣ 1909 nɛ ɛɖanɩɣ kpaʊ Marga von Hößlin (pɩnaɣ 1882 ŋtalɩ 1948 alɩwaatʊ taa).
Tɔɔyʋʋ
Tɔɔyʋʋ, kɩwɛ tɛtɛ kpɩna wena alʋlʋʋ piya nɛ ahaɣ-sɩ hɩlɩm yɔ a-pɩlʋʋ taa. Nandʋ ɖeke kʋtɔkɩ nɛ kɩcakɩ wezuu. Tɔɔyʋʋ abalɩn̄ɩŋʋ wɛɛ nɛ halɩn̄ɩŋʋ n̄ɛwɛɛ. Tɔɔyʋʋ pɩɣʋ ɖɔɖɔ n̄ɛwɛɛ. Pasɩŋ tɔɔyʋʋ abalɩŋʋ nɛ kɩ-kpɛm yɔlɩɩɩ. Ku-yuŋ pɩzɩɣ pɩtalɩ kilonaa 175 yaa 217 mbʋ yɔ. Tɔɔyɩŋ weyi ɛwɛ Truger laʋ taa yɔ, i-yuŋ kɛ kilonaa 175 nɛ weyi ɛ́lɛ n̄ɛwɛ Transvaal n̄ɩŋgʋ taa yɔ, ɛ́lɛ n̄ɩŋ kɛ 217 kilonaa. Nɩɩyɛ n̄ɛwɛ nɛ ndɩ kpem, ɛnʋ kɩlɩna paɣlʋ, ɛlɛ ɛtɔtɔyɩ. Ɛ́lɛ yuŋ pɩzɩɣ pɩɖɛɛ 250 kilonaa yɔɔ. Tɔɔyʋʋ abalɩn̄ɩŋʋ tɔkɩ paa evemiye nɖɩ nandʋ kilonaa lʋbɛ (7), ɛlɛ, halɩn̄ɩŋʋ n̄ɔtɔkɩ nandʋ kilonaa kagbaanzɩ (5).
Tɔɔyʋ kɛ kpɩnɛ ŋɖɩ ɖɩsɔɔlɩ lɛɛɖɛ cɔlɔ caɣʋ yɔ. Pʋ-tɔbʋʋ se tɔɔyɩŋ sɔɔlɩ ɖama kpeɣluu com com. Ŋcɔnaa yɔ, pɩtɛkɛ mbʋʋ pɩyaŋ yaa ɛ-pɩlʋʋ taa kpɩna lɛɛna n̄alakɩ. Yee tɔɔyʋʋ abaln̄ɩŋʋ ɛcaɣ lakʋ taa kɔyɔ, kɩcakɩ wezuu ɛzɩ pɩnzɩ lʋbɛ (7) yaa hiu nɛ naalɛ (12) mbʋ yɔ. Halɩn̄ɩŋʋ n̄acakɩ wezuu peeye ɛzɩ pɩnzɩ hiu nɛ naanza (14) yaa pɩnzɩ nɛɛlɛ (20) mbʋ yɔ. Ɛlɛ, yee ɖɩɣa pɔɖɔ-kʋ yɔ, kɩpɩzɩɣ kɩcaɣ wezuu pɩcɛzɩ pɩnzɩ niidozo (30) yɔɔ mbʋ yɔ.
Tɔɔyʋʋ abalɩn̄ɩŋʋ ɛɛɖɔɔnʋ nandʋ yem se ɛkʋ nɛ ɛtɔɔ. Kʋ-tʋmɩyɛ kɔyɔ se, kɩfeŋ nɛ nabʋyʋ ɛɛtasʋʋ ɛ-ɖɩkpeɣliye hɛkʋ taa. Kʋlʋkɩ ɖɔɖɔ se, nabʋyʋ ɛtaakʋyɩ ɛ-yɔɔ. Tɔɔyʋʋ muzuu. Tɔɔyɩŋ ɛzɩ kudokiŋ 16 500 yaa 30 000 mbʋ yɔ papɩzɩɣ pana sɔnɔ Afrika lakɩŋ taa. Ɛwɛ tindima hiu taa. Panaɣ Ɛndɩ ɛjaɖɛ hayi kiŋ wɩsɩ ɖɩɖʋyɛ hɔɔlʋʋ taa tɔɔyɩŋ ɛzɩ 300 mbʋ yɔ "Gir Forest" kaɖaɣ taa. Pakʋma tɔɔyʋ hɩɖɛ se, "Kpɩna taa wiyaʋ", mbʋ pʋyɔɔ yɔ, kɩ-kpɛm n̄ɩlɩzɩɣ ɛzɩ wɩsɩ yɔ. Wɩsɩ wɛ ɛzɩ "Pʋdʋnaa mba pɛwɛ ɛsɔdaa payɩ yɔ, pe-wiyaʋ" yɔ.
Comportamento
I leoni restano per molto tempo inattivi durante la giornata, stando a riposo per circa 20 ore su 24. Nonostante questo, se si dovesse rendere necessario, i leoni possono attivarsi in qualsiasi momento. In genere il periodo di massima mobilità è quello successivo al tramonto, dedicato alla socialità, alla tolettatura e ai bisogni fisiologici. Raffiche intermittenti di grande attività avvengono durante le ore notturne fino all'alba, dedicate alla caccia. Spendono una media di due ore al giorno camminando o correndo e all'incirca 50 minuti per nutrirsi.
Şahê daristanê, şahê lawiran
Di zimanê gelêrî de şêr têt wateya şahinşahî û mêranî, zîrekî, çelengî û fêrisî jî.
Lauvu socializācija
Barā katram dzimumam ir sava loma un uzdevums, kā arī uzdevumi ir katram indivīdam. Lauvenes ir mednieces, jo tās ir mazākas, un tām nav lielo un biezo krēpju, kas savukārt lauvu tēviņam traucē nepamanītam pielavīties medījumam. Mātītes ir arī veiklākas un ātrākas. Medībās tās dodas barā, un to uzbrukums medījumam ir savstarpēji koordinēts. Ja tēviņš atrodas tuvumā, veiksmīgu medību gadījumā tas izmanto savu dominanci barā, pirmais paēdot. Kamēr tēviņš ēd, tas atļauj no medījuma ēst arī mazuļiem, bet ne mātītēm. Gadījumos, ja tēviņš pats ir nomedījis medījumu, tas neļauj nevienam no tā ēst, kamēr pats nav paēdis. Ja medījums ir neliels, tas tiek apēsts uzreiz medību vietā. Pirmās no mātītēm paēd galvenās mednieces, jo bara eksistence ir atkarīga no to veselības un spēka. Ja medījums ir lielāks, tas tiek aizvilkts uz bara apmetnes vietu. Lai arī ar lielāku medījumu dalās visi bara locekļi, ēdot vienmēr notiek ķīviņi un plēšanās, jo katrs cenšas apēst pēc iespējas vairāk. Ne vienmēr visas bara mātītes piedalās medībās. Ja mazuļi ir mazi, pie tiem vienmēr paliek viena vai vairākas no mātītēm. Tēviņa galvenā loma ir teritorijas aizsargāšana ne tikai no citiem lauvām, bet arī pret citiem plēsējiem. Cīņā par teritoriju bieži vien izraisās asiņainas sadursmes, kas var beigties ne tikai ar nopietniem savainojumiem, bet pat ar viena pretinieka nāvi. Teritoriju pret svešiniekiem apsargā ne tikai tēviņi, bet arī mātītes aktīvi aizsargā baru no svešām lauvu mātītēm. Kopumā var teikt, ka tēviņš rūpējas par ārējo aizsardzību, bet mātītes par bara iekšējo struktūru. Bara mātīšu sastāvs izmainās, tikai kādai piedzimstot vai nomirstot.
Otrs modelis, kā lauvas organizējas, ir klejotāju dzīvesveids. Klejojošie lauvas pārvietojas plašā teritorijā vieni vai arī pārī. Pārus bieži var novērot savstarpēji radniecīgiem tēviņiem, kuri ir tikuši padzīti no dzimtā bara. Lauvas statuss dzīves laikā var mainīties vairākas reizes; tas var būt piederīgs kādam baram, bet pēc kāda laika būt klejojošs lauva un otrādi. Īpaši tēviņiem dzīvesveids var būt ļoti mainīgs, bet ir tēviņi, kas savas dzīves laikā nekad nenodibina savu baru. Mātītēm, kuras kļūst par klejojošām lauvenēm, ir daudz grūtāk iekļauties svešā barā, nekā tēviņiem, jo barā esošās mātītes parasti ir radinieces un svešas mātītes nepieņem. Klejojošie lauvas uzmanās no baru teritorijām un pamatā uzturas teritorijās, kurās nevalda neviens lauvu bars.
Komunikācija
Atpūšoties lauvas dažādos veidos komunicē viens ar otru, un to saziņa ir labi attīstīta. Kad lauvas ir draudzīgi un miermīlīgi noskaņoti, tie berzē viens pret otru galvu vai kaklu un laiza viens otru. Tie parasti berzējas viens pret otru sasveicinoties vai izlīgstot mieru pēc ķildas. Visbiežāk tēviņi berzējas viens ar otru, bet mātītes savā starpā vai ar mazuļiem. Laizīšana bieži notiek kombinācijā ar galvas un kakla berzēšanu. Visbiežāk tiek laizīta tieši otra lauvas galva un kakls, iespējams, tas ir tādēļ, ka šīs ķermeņa daļas dzīvnieks pats nevar sev nolaizīt.
Lauvām ir dažādas ķermeņa pozas un sejas izteiksmes, kurām ir konkrēta nozīme. Arī to vokalizācija ir diezgan labi attīstīta, kas atšķiras ar skaļumu un toņa augstumu. No skaņām var izšķirt ņurdēšanu, murrāšanu, šņākšanu, klepošanu, ņaudēšanu, rūkšanu un rēkšanu. Lauvām ir īpašs veids, kā tie rēc, kad tiek kombinēti vairāki rēcieni. Rēcienu sērija sākas ar dažiem dziļiem, gariem rēcieniem, kuriem seko vairāki īsāki. Visbiežāk lauvas rēc naktī. Nakts laikā rēcienu var dzirdēt līdz 8 km attālumam. No visiem lielajiem kaķiem lauvai ir visskaļākais rēciens. Ar rēcienu lauva paziņo par savu klātbūtni. Jaunie lauvu tēviņi sāk rēkt apmēram gada vecumā, bet mātītes nedaudz vēlāk. Tēviņi rēc skaļāk un zemākā tembrā nekā mātītes. Reizēm lauvas rēc arī korī.
Ienaidnieki
Lai gan lauvam savvaļā nav ienaidnieku, visbiežāk lauvas nogalina cits lauva vai cilvēks. Nopietni un nāvējoši konflikti var izcelties starp dažādiem bariem, starp klejojošiem lauvām un baru, vai pat starp viena bara indivīdiem. Slimi un savainoti lauvas, kā arī lauvu mazuļi var kļūt par hiēnu un leopardu upuriem. Lauvas var aiziet bojā, medījot lielos dzīvniekus, tādus kā Āfrikas bifeļus un ziloņus.
Dabartiniai liūtų porūšiai
lien=https://lt.wikipedia.org/wiki/Vaizdas:Panthera_leo_subspecies_late_20th_century.png|gauche|vignette|210x210px|XX a. pabaigoje oficialiai pripažinti 8 liūtų porūšiai ir jų paplitimo arealas Oficialiai kol kas išskiriami 7 liūtų porūšiai, įskaitant išnykusius istoriniais laikais. Bet dabar manoma, kad kapinis liūtas (Panthera leo melanochaita) kaip atskiras porūšis yra klaidingai išskirtas, o buvo tos pačios Pietų Afrikos liūtų (Panthera leo krugeri) populiacijos dalis. Jie buvo neaukšti, išnyko 1865 m. Gyveno Kape – Gerosios Vilties kyšulyje. Žemiau sąraše pateikti 7 liūtų porūšiai:
Pleistoceno epochos liūtai
Dabartiniams liūtams (Panthera leo) neretai priskiriami iki istorinių laikų išnykę pleistoceno epochos liūtai. Dalį jų kai kurie biologai pripažysta atskiromis rūšimis:
Teniisi
Teniisi (yaa piyuu paalaɣ) kɛ aleɣya ŋgʋ kɩpɔzʋ kɩmabɩnaʋ yɔ. Kɩmabʋ pɔzʋ se kɩmaɖaa ɛwɛ hɔlʋʋ hɔlʋʋ yee pɛwɛ naalɛ yɔ (peeɖe lɛ payaɣ paleyaɣ ana se yem n̄ɩnaɣ) yaa ɛzɩ maɖaa ɛwɛ nanaaza yɔ pɛdɛyʋ ɖamaɣ hʋlɩŋ naalɛ kɛ naalɛ naalɛ nɛ pama (aleyaɣ ana payaɣ alɛ se nabʋlɛ n̄ɩnaɣ). Teniisi maɖaa wɛna kɩmabɩnaa mba yɔ, palʋ wɛ nɛ nimee kpaʋ yɔ nɛ tibu yɔ yem, nɛ pɩwɛ ɖoŋ ɛzɩ ɛyʋ sɔlʋʋ yɔ. Kɩmabɩnaʋ ŋgʋ, kɩwɔndʋ ndʋ palʋna yɔ tɩpɩzɩɣ tɩwɛ ndɩ ndɩ ɛlɛ, kɩwazɩɣ se pamabɩna paalɩ ketu ndʋ, kɩ-taa nɛ helim ɖo nɛ pataɣ kʋ tɔlɩm.
Kɩ-leyaɣ tʋbʋ kɛlɛ size paalɩ ŋgʋ, lɛlʋ ɛ-mabɩ kʋ lɛ, lɛlʋ ɛtaapɩzɩ nɛ ekitina kʋ kadaɣ kamaɣ taa, pʋtɔbʋ se paalɩ ɛtaalɩna kadaɣ ŋga pamakɩ ka-taa yɔ nɛ ka-waɩ. Nɔɔyʋ ɛmabaɣ nɛ pɩtɛlɛdɩ kadaɣ piyuu kɔyɔ, elesaɣ; weyi ɛmabaɣ nɛ pɩtɔlɩ kadaɣ waɩ yaa ka-kamasɩ waɩ elesaɣ ɖɔɖɔ. Pɩpɔzʋ toɖiye kɛ mabɩtʋ ɖeɖe nɛ pɩcɔ payaŋ se waɖʋ. Kadaɣ kamasɩ nɛ paɣtʋ ndʋ tɩyɔ pɔɖɔŋ nɛ pɩcɔ pamakɩ teniisi aleyaɣ ana yɔ, wɛ ndɩ ndɩ kɛ alɩwatʋ ndʋ naalɛ makɩ yaa nanaaza makɩ lɛ yɔ.
Pɛrɩlɛɛ
Pɛrɩlɛɛ kɛna Caama ɛjaɖɛ taa tɛtʊ ndʊ tɩkɩla paɣlʊʊ yɔ nɛ tɛtʊ sʊzɔtʊ. Tɩ-taa kɛ ɛsɩnda wobu, tɔsʊʊ nɛ ñɩm pakɩla wɛʊ kɛ ɛjaɖɛ nɖɩ ɖɩtɩŋga ɖɩ-taa. Tɛtʊ sʊzɔtʊ tʊnɛ tɩwɛ Caama ɛjaɖɛ nɛ ɖɩ-tɛ wɩsɩ ɖɩlɩyɛ nɛ hayʊ kiŋ nɛ tɩ-taa ɛyaa kpɛnda miliyɔɔnaa naatozo nɛ hɔɔlʊʊ (3 500 000). Eerɔpʊ tɛtʊ kpeekpe taa lɛ, Pɛɛrɩlɛɛ tɛtʊ kɛɛŋna naalɛ ñɩndʊ ndʊ tɩ-taa wɛ camɩyɛ yɔ nɛ lʊbɛ ñɩndʊ kɛ ɛyaa ɖɔʊ taa kɛ Erɔpʊ ajɛya taa tɛtʊ sʊzɔtʊ kpeekpe taa. Pamaza Pɛɛrɩlɛɛ tɛtʊ tɛ walanzɩ kpeekpe lɛ tɩmaɣna kilomɛtanaa akpaba 3 734 nɛ ɛyaa mba pɛwɛ peeɖe yɔ pɛkpɛnda miliyɔɔnaa naanza nɛ naaza (4 400 000). Yee pakpaɣ tɛtʊ ndʊ payaɣ se Pɛɛrɩlɛɛ-Pɩrandɛbʊriŋi taa ɛyaa nɛ pɛkpɛndɩ Pɛɛrɩlɩ ñɩndʊ kɔyɔ, pɛlɩʊ ɛyaa miliyɔɔnaa looɖ̀o (6 000 000).
Pɛɛrɩlɛe tɛtʊ wɛ ɖooo pɩnzɩ mɩnɩŋ litoozo taa nɛ tɩkɛ Purisi tɛtʊ tɛ tɛtʊ sʊzɔtʊ pɩnzɩ 1701 nɛ 1871 taa. Pɩwayɩ lɛ Caama kewiyaɣ taa ñɩndʊ pɩnzɩ 1871 nɛ 1918 taa nɛ tɛtʊ ndʊ payaɣ tʊtʊ se Fayimarɩ yɔ tɛ-ñɩndʊ kɛ pɩnzɩ 14 yaa kpaɣ pɩnzɩ 1919 nɛ 1933 taa; pʊwayɩ lɛ Caama ɛjaɖɛ nɖɩ payaɣ Rayisɩ naatozo ñɩŋgʊ yɔ kɩ-tɛtʊ sʊzɔtʊ kɛ kpaɣ pɩnaɣ 1919 nɛ 1945.
Pɩnaɣ 1945 wayɩ nɛ pɩsɩɩna pɩnaɣ ŋga Pɛɛrɩlɛɛ nɛ koloŋga yɔkaa yɔ, pɛtɛyɩ Pɛɛrɩlɛɛ tɛtʊ kɛ tam napɩnza taa. Pɩnaɣ 1990 kɛ hɔɔlɩŋ nɩɩnza ɩnʊ ɩkpɛŋdaa nɛ pɩɖaanɩ tɛtʊ kʊɖʊmtʊ kpɛm nɛ pɩsɩʊ Caama ɛjaɖɛ taa tɛtʊ sɔsɔtʊ.
Naajeeriya
Naajeeriya kɛna Afrika nɛ wɩsɩ ɖɩɖʊyɛ taa ɛjaɖɛ naɖɩyɛ. Ɛjaɖɛ nɖɩ ɖɩ-taa ɛyaa wɛ miliyɔɔnaa 177 nɛ n:̀ɖɩ-taa kɛ ɛyaa kɩlɩ ɖɔʊ Afrika kpeekpe taa nɛ pɩkɛ keteŋa kpeek̂pe kɔyɔ ɖɩkɛlʊbɛ ñɩnɖɛ ɛyaa ɖɔʊ taa. Afrika taa lɛ, Naajeeriya taa kɛ tɔsʊʊ hʊʊ kɩlaa.
Paanɛ karasɩm ɛɛtɩ wɛ peeɖe ɛzɩma ɖɔɖɔ yɔ, peeɖe kʊñɔntɩnaa ɖɔɔ mbʊ pʊyɔɔ yɔ mulum kɩlɩ tɔyʊʊ kpem. Takayasɩ nzɩ paɖʊsa wayi nɛ wayi kʊnɛyɔ pɩɩkɛ lakɩŋ fenaɣ pɩnaɣ 2015 nɛ Muhammadu Buhari kɛ palɩzaa se ɛkɛ peeɖe ɛjaɖɛ ñʊʊyʊ. Ɛjaɖɛ ñʊʊtʊ kɩfalʊ ɛnɛ ɛlɛɣza ñʊʊtʊ kɩpɩnʊ weyi payaɣ se Abasanjo.
Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛtʊ sɔsɔtʊ yʊŋ ñɩndʊ yɔ Abuja. Ɖɩwɛ Afrika nɛ wɩsɩ ɖɩɖʊyɛ taa ajɛya wena aɖʊ ŋgbɛyɛ tɔsʊʊ hʊʊ tɔm taa nɛ paya-ɖɩ se CEDEAO yɔ ɖɩ-taa.
Ɛjaɖɛ nɖɩ ɖɩ-taa Iboowaa, Yurubawaa nɛ Fulaaniwaa, mba payaɣ-wɛ ɖɔɖɔ se fɩlandinaa yɔ pakɩlɩna wɛʊ.
Pɩnaɣ 2014 taa palɩzɩ paɣtʊ se pakpa nabɛyɩ halaa ɖeke yaa abalaa ɖeke se pasʊʊna-ɖama yɔ, paɖʊʊ-wɛ salaka pɩnzɩ hiu. Nɛ yee halaa pa-taa peɖeke yaa abalaa pa-taa peɖeke ɖɔɖɔ se pɛwɛ ɖama cɔlɔ se pawala-ɖama yaa pakpaɣ-ɖama yɔ, paɖʊ-wɛ salaka pɩnzɩ hiu nɛ naanza.
Moŋgolii
Moŋgolii kɛna Aazii ilemiye taa ɛjaɖɛ naɖɩyɛ nɛ ɖɩwɛna Ruusii ɛjaɖɛ nɛ ɖɩhayʊ kɩŋ piyele Siini nɛ hadɛ kiŋ.
Pamaza Moŋgolii ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-walanzɩ lɛ, panaa se ɖɩ-walanzɩ talɩ 1 564 116 km² nɛ ɖenɖe lɩm wɛɛ yɔ peeɖe takɩlɩ ɖɔʊ. Pɩnaɣ 2016 taa pakalɩ kɩgalʊʊ kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa lɛ pana ɛyaa ɛzɩ 3 031 330 yɔ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa yee pakalɩɣ ɛyaa km² taa kɔyɔ, panaɣ-wɛ ɛzɩ 1,94 yɔ. Saŋayɩŋ fenaɣ 29 pɩnaɣ 1911 kɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩmʊ ɖɩ-tɩ yɔɔ wɛʊ. Payaɣ Moŋgolii ɛjaɖɛ ñʊʊdʊ kɩfalʊ se Khaltmaagiyn Battulga nɛ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ komina ñʊʊdʊ kɩfalʊ payaɣ se Jargaltulga Erdenebat.
Kʊnʊŋ ŋgʊ pakɩlʊʊ yɔɔdʊʊ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ komina tʊma taa nɛ pawɩlʊʊ-kʊ sukulinaa taa ɖɔɖɔ yɔ, ŋgʊ lɛ Mɔŋgɔlɩ. Ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖi-taa tɛtʊ sɔsɔtʊ payaɣ se Ulaŋ Potɔɔrɩ nɛ yee ɛyʊ ɛsɔɔlaa se ɛyaa nɔɔyʊ kɛ kaŋgalafu yɔɔ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-taa kɔyɔ, pɩkɛna-ɩ kɩjɛyʊʊ se ɛma +976 ɛ-tɛ kaŋgalafu kpata yɔɔ pʊcɔ ŋɛ ɛɛma pɩtɛ ɛyʊʊ kaŋgalafu nimaɣ mayaɣ. Pakpazʊʊ ɛjaɖɛ ɖɩnɛ ɖɩ-tɛ kɩɖaʊ kɛdɛɛka nɛ pɛtɛ lɛ petee wendu ndʊ petɛɣ yɔ, ndʊ lɛ se Moŋgolii kɩɖaʊ kɛdɛɛka wendt. Liidiye nɖɩ pɔtɔkjɩ-ɖɩ peeɖe yɔ payaɣ-ɖɩ se Tugriki.
Tadɩyɛ
Tadɩyɛ wɛna ɖɩ-paɣtʋ. Tadɩyɛ paɣtʋ liɖe yaa ɖɩlɩyɛ lɩna paɣtʋ takayaɣ ŋga payaɣ kɛ size Code de commerce nɛ fransɩ kʋnʋŋ taa yɔ. Tadɩyɛ paɣtʋ ndʋ tɩkɛna ɛjaɖɛ yaa kedeŋa toovonim n̄ɩnʋʋ yaa tɔm hʋʋ tʋmɩyɛ takayaɣ sɔsaɣ ŋga kɔcɔŋna tadɩyɛ nɛ tɔsʋʋ huu nʋmɔʋ taa yɔ.
Tʋma wena acɔŋna tɔsʋʋ yaa liidiye ɛsɩnda yɔ, a-taa nayɛ kɔyɔ : ɖɩkpaɣ ɛzɩ lɔŋ sɩɣsʋ sukuli taa yaa lɔŋ wɩlʋʋ paa le yɔ, nɛ polisi tʋmɩyɛ labʋ, nɛ ɛzakuliye lʋbʋ nʋmɔʋ taa ɖɔɖɔ mbɩ yɔ.
Pɩtaɩɩna piɖeke, ɛlɛ ɖɔkɔtɔ yaa fɛɖʋ tʋmɩyɛ labʋ, nɛ toovonim tɔm hʋʋ tʋmɩyɛ, nɛ kuduyuŋ maya sɔsaɣ tʋmɩyɛ labʋ, nɛ Ɛsɔ kɩlaŋ labɩyaa n̄ɛwɛ ɖɔɖɔ.
Ŋgbɛ naɖɩyɛ wɛɛ nɛ payaɣ-ɖɩ size Kedeŋa Kpeekpe Tadɩyɛ Ŋgbɛyɛ (Organisation mondiale du commerce). Nɖɩ cɔŋnana tadɩyɛ paɣtʋ kpeekpe yɔ.
Abiɖe Victoria
Victoria (palʊla-ɩ Alexandria Victoria cejewiye taa, agoza fenaɣ kɩyakʊ 24 pɩnaɣ 1819 Kensington kewiyaɣ ɖɩɣa taa Londre tɛtʊ taa nɛ ɛsɩ kɔlaɣ fenaɣ kɩyakʊ 22 pɩnaɣ 1901 Osborne House (Isle of Wight). Ɛɛkɛ Kewiyaɣ Kɩkpɛndaɣ ñʊʊ tʊ pʊtɔbʊʊ se abiɖe Pretagne Sɔsɔʊ nɛ Irɩlandɩ ajɛyɛ taa mɩsɩkʊm fenaɣ kɩyakʊ 20 pɩnaɣ 1837 pɩkɔɔ pɩtalɩ ɖooo ɛ-sɩm alɩwaatʊ. Kpaɣnɛ pɩnaɣ 1867 hasɩyaɖɛ fenaɣ kɩyakʊ kajalaɣ ŋgʊ wiye ɛɛkɛ Kanadaa ɛjaɖɛ taa abiɖe nɛ ɖɔɖɔ Ɛndɩ ɛjaɖɛ tɛ wiyaʊ sɔsɔ (abiɖe) kpaɣnɛ agoza fenaɣ kɩyakʊ 1 pɩnaɣ 1876 nɛ pʊwayi ɖɔɖɔ ɛtɛzɩna Ositraalii ɛjaɖɛ pɩnaɣ 1901 kɔlaɣ fenaɣ kɩyakʊ 1 ŋgʊ wiye. Ɛɛwɛna pɩnzɩ 18 lɛ, ɛkpaɣ kewiyaɣ kpelaɣ. Victoria walɩ ɛ-ɖɛtʊ ɛlɛ kɛ wiyaʊ pɩɣa paya-ɩ se Albert Saxe-Cobourg-Gotha tʊ pɩnaɣ 1840. Pe-piyaa nakʊ nzɩ sɩkpaɣ sɩ-halaa kewiyaɣ ɖɩɣa taa peeɖe yeke, mbʊ yebina nɛ Victoria sɛɛ hɩɖɛ se neze sɔsɔ Erɔpʊ taa. Ɛ-walʊ Albert sɩm wayi pɩnaɣ 1861, putukina ɛ-laŋɩyɛ piŋ nɛ ɛsʊʊ kʊñɔŋ taa, pɩcaɣ-ɩ yuŋ nɛ ekizi ɛtasɩɣ lɩɣ ɛyaa ɛsɩnda. E-kewiyaɣ kpelaɣ alɩwaatʊ ɖaɣla pɩtalɩ pɩnzɩ 63 nɛ fenasɩ lʊbɛ kɛkɛ kewiyitu naalɛ ñɩnɖʊ ndʊ tɩtɩŋa Elizabeth 2 ñɩndʊ wayi Kewiyaɣ Kɩkpɛndaɣ ɛjaɖɛ taa. Payaɣ se Victoria wɛɛ, nɛ e-kewiyitu wɛɛ akɔna lɛɛzɩtʊ sakɩyɛ samaɣ hɔɔlʊʊ taa nɛ tɔsʊʊ huu nɔmɔʊ taa nɛ keɖeɣa tʊma kpɛlɛkʊʊ taa pɛ-ɛjaɖɛ taa nɛ Pritaniiki Ampiiri lɔŋ lɔŋ walʊʊ. Ɛnʊ kɛna Pritaniiki ɛjaɖɛ kpaagba kewiyaɣ kɩɖɛzaɣ tʊ Hanovre ɖɩɣa taa ŋga kaawɛ Pritaniiki lɩm hɛkʊ taa tɛtʊ yɔɔ ɖooo pɩnaɣ 1714.
Victoria caa kaakɛ wiyaʊ pɩɣa paya-ɩ se Edouard Auguste Kent tʊ nɛ Strathearn, pɩɣa naanaza ŋga wiyaʊ George 3 Kewiyaɣ Kɩkpɛndaɣ ɛjaɖɛ taa. Pɩkɔɔ pɩtalɩ pɩnaɣ 1817, Edouard ɖɛtʊ, Charlotte Augusta Galles tʊ ɛkɛ wiyaʊ pɩɣa nɛ George 3 mʊ-ɩ ɛzɩ halʊpɩɣa keyeke koŋ ɛsɛyɩ. Ɛ-sɩm kɔna kɔkɔɖɛ piŋ kewiyaɣ ɖɛzɩɣ nɔmɔŋ taa Kewiyaɣ Kɩkpɛndaɣ ɛjaɖɛ taa nɛ Kent nɛ ɛ-ɖalaa aɖama ñɩmba pʊpɔzɩ-wɛ se pakpaɣ halaa nɛ pɛwɛna piyaa. Pɩnaɣ 1818 lɛ, wiyaʊ pɩɣa kpaɣ halʊ kɛ wiyaʊ pɛlɔ Victoria Saxe-Cobourg-Saalfeld tʊ, ɛ-tɛ nɛ Caama ɛjaɖɛ taa ŋgʊ Léopold weyi ɛkɛ lelu mbʊ yɔ ɛ-halʊ kɛlɛ wiyaʊ pɛlɔ Charlotte Augusta.
Palʊlɩ pɩɣa kʊyʊma Victoria, palʊla-ɩ tɛpɩyɛ ñɩɩtʊ 4 nɛ cɛjɛsɩ 15 yɔɔ agoza fenaɣ kɩyakʊ 24 pɩnaɣ 1819 Kensington kewiyaɣ ɖɩɣa taa Londre tɛtʊ taa. Victoria wɛɛ nɛ ɛ-saŋ nɛ ɛ-yɩɣyɩɣ Albert alɩwaatʊ ndʊ ɛlɛ kɔma nabʊlɛ ɖeɖe aloma fenaɣ pɩnaɣ 1839 taa yɔ. Pa-naalɛ pɛwɛɛ pɔsɔɔlʊʊ ɖama nɛ abiɖe pɔzɩ-ɩ walɩtʊ tɔm pɩnaɣ 1839 aloma fenaɣ kɩyakʊ 15, kɩyakɩŋ kagbanzɩ wayi ɛzɩ ɛtalɩɣ Windsor tɛtʊ taa yɔ. Pa-walɩ ɖama lɛlaɣ fenaɣ kɩyakʊ 10 pɩnaɣ 1840 kewiyaɣ Ɛsɔ kpaŋ taa James Kiɖeɖeu kewiyaɣ ɖɩɣa taa Londre. Victoria kaasɔɔlɩ pɩtɩɩfɛyɩ Albert nɛ ɛsʊʊ ɛ-cɔlɔ ɖoo taa kaɖɛ nɛ kaɖɛ pɛ-tɛ nesi ɖɔkʊʊ wiye, ɛlɛ pʊwayɩ lɛ, ɛ-maɣmaɣ ɛsa, ɛñɔkɩ ɛ-takayaɣ taa ɛzɩ pɩkɛ pɩyʊ mbʊ wiɖiyi ɛtana ɛna kaʊ yɔ.
Kɩyɛɛna fenaɣ taa Victoria nɛ Albert pakʊya powolo se pana pa-pɩyalʊ, Galles wiyaʊ pɩɣa, weyi ɛlakaɣ sɔjɛtʊ tʊmɩyɛ Dublin nɛ ɛcaɣ kɩyakɩŋ pazɩ Killarney. Kamɩŋ fenaɣ taa Albert nɩɩ se ɛ-pɩyalʊ sʊna Irɩlandɩ halʊ nɔyʊ. Pɩcɛyɩ ɛ-caa nɛ ewolo Cambridge ɖenɖe Edward lakaɣ sukuli yɔ se ɛ-pɩɣyɩna-ɩ. Pʊkɔma saŋayɩŋ fenaɣ pazɩtʊ taa lɛ, Albert paɣzɩ kʊdɔŋ kpem. William Jenner la tʊmɩyɛ ɛ-kʊɖoŋ yɔɔ nɛ ɛna se ta heŋ kɩnamɩyɛ kʊdɔŋ wɛna-ɩ nɛ ŋgʊ ɛsɩbɩna saŋayɩŋ fenaɣ kɩyakʊ 14 pɩnaɣ 1861. Ɛ-tɛ sɩm mbʊ pɩcaɣzɩ piŋ Victoria nɛ ɛsʊkɩ sɩm mbʊ pʊ-tɔm kɛ Galle wiyaʊ pɩɣa se ɛnʊ kʊna-ɩ. Halʊ ɛnʊ ɛcaɣ sɩm kʊñʊŋ piliɖi piŋ nɛ halɩ ɛtasɩɣ suu wondu natʊyʊ pɩtasɩna kɩkpɛdɩtʊ pɩkɔɔ pɩtalɩ ɛ-sɩm evemiye.
Naakpaɖaɣ
Nɩmbɛɖɛ taa mɔɔ naalɛ yeke wɛna: sɔsɔyɛ nɛ cikpeɖe. Nɩmbɛɖɛ cɛ mɔɔ ana a-hɛkʊ taa nɛ hola nayɛ kpayɩ kpayɩ nɛ ataŋ nakpaɖaɣ nɛ yuye pɛ-hɛkʊ taa mɔɔ wena alɛ ñɛwɛ nɩmbɛɖɛ cɔlɔ yɔ.
Nakpaɖaɣ taa hola sɔsɔna naatozo wɛna. Lɛɛɖɛ wɛna nakpaɖaɣ ɛsɩnda, naalɛ ñɩnɖɛ wɛɛna ka-hɔɔlʊʊ yɔɔ nɛ kpaagbaa ñɩnɖɛ ñɛwɛna wayɩ kiŋ nɛ nɖɩ payaɣ se nɔndakʊ. Hola naa naatozo naayɛ lɩɣna nɛ cuiosse taa nɛ ataŋna naakpaɖaɣ ñɩna.
Mɔɔ wena awɛ nakpaɖaɣ nɛ naatalʊ pɔcɔlɔ yɔ ana payaɣ se nɔɔtʊʊlasɩ yaa nakpaɖaɣ ɛsɛ. Mɔɔ ana alɩ tʊʊ tʊʊ nɛ awɛ kuŋgulum tɩyɛ. Yee pʊkʊ ɛyʊ kɛ a-yɔɔ nɛ ɛtatɩlɩ labʊ koyɔ, pɩzɩɣ pɩkɔna ɛ-nakpaɖaɣ kɛ kaɖɛ mbʊ pʊyɔɔ yɔ peeɖe heŋ ɛɛwaɣna waɣʊ.
Tɛtɛɛ miŋ
Tɛtɛɛmɩŋ kɛna tɛtɛɛ ñam ñam lakasɩ nasɩyɛ nɛ sɩpɩzɩɣ nɛ sɩlɩɩna lɩm sɔsɔm tɛɛ yaa pʊŋ tɛɛ. Pɩkɛna momoɖe naɖɩyɛ nɛ ɖɩyaɣ kpu lɛ miŋ kolonzi lɩɣna awayɩ kiŋ mɩŋŋ mɩŋŋ. Miŋ kolonzi nzɩ si-taa nɛ feveku nakʊyʊ nɛ kʊkʊ-taa nɛ gaazɩ, teefraas nɛ pɩlɩgna hidromagɩmatiki taa.
Miŋ kolonzi nzi sɩlɩɣna awayɩ kiŋ mɩŋŋ mɩŋŋ mbʊ yɔ, siniidiɣ yaa sɩhɛɣ lɛ, pɩpɩsɩ kaaŋ nɛ pɛkɛɣ pʊŋ yaa lɩm hɛkʊ taa tɛtʊ. Kaaŋ ɛnʊ ɛpaɣlʊʊ sɩŋŋŋ yaa ɛzɩ ɛmaɣna. Tɛtɛɛmɩŋ lakɩ nɛ kaaŋ ndɩ ndɩ weyi ɛlɩɣ yɔ, miŋ kolonzi nzi sɩlɩɣna awayɩ kiŋ mɩŋŋ mɩŋŋ yɔ sɩ-ɖɔʊ taa nɛ sɩ-ɖoŋ taa nɛ alɩwaatʊ ndʊ sɩkpakɩɣna nɛ sɩhɛɛna yaa siniidina yɔ nɛ pʊŋ ndɩ nɖɩ weyi ɛwɛɣ na pɩtɩŋna tɛtɛɛmɩŋ ɛnʊ ɛ-yɔɔ yɔ, pɩtɩŋga payɩ pɩwɩlɩɣna se tɛtɛɛmɩŋ ɛnʊ ɛwɛ ndɩ ndɩ. Tɛtɛɛmɩŋ tɔm lɛ, mba pañɩnɩɣ tɛtɛɛ ñɩm nɛ mbʊ mbʊ pɩlabɩnaa yɔ pɛwɛɛ nɛ pañɩnɩɣ nɛ panɩɣ mɩŋ ɛnʊ ɛ-ɖɩlɩyɛ alɩwaatʊ nɛ palɩzɩɣ ɛ-tɔbʊʊ camɩyɛ pazɩ pazɩ.
Tɛtɛɛmɩŋ kɛna mbʊ pɩfɛyɩ kɛlɛʊ se ɛyʊ ɛnɩɩ pɩ-taa lɔŋ yɔ yaa camɩyɛ kɛlɛʊ yɔ. Ɛkɛna tɛtɛɛ mɩŋ weyi ɛlɩɣna tɛtɛɛ yem tuda nɛ e-hola lɩɣ momoloku tɩyɛ yɔ. Miŋ kolonzɩ nzɩ nabʊyʊ taa lɛ sɩtɩnɩɣ ɖama yɔɔ pɩlaaɣ pɩlaaɣ yaa sɩkakɩ kɩkaawʊ. Tɛtɛɛmɩŋ ɛnʊ ɛlakɩ ɖɔɖɔ mbʊ yɔ, e-miŋ kolonzi wɛtʊ yaa sɩlɩɣ pɩzɩɣ pɩlɛɣzɩ wɛtʊ yem ndɩ ndɩ. Paa nɛ mbʊ yɔ ñɩnɩyaa nɩna ɖama nɛ pakpaɣ se tɛtɛɛmiŋ wɛ nabʊlɛ taa: Tɛtɛɛmɩŋ weyi e-momolokiŋ sɛ kpaʊʊ yɔ nɛ ɛwɛ hɛɛ ɖɔɖɔ, e-miŋ weyi ɛtɔʊ fiŋŋ fiŋŋ yɔ ɛfɛyɩ kʊŋgʊlʊm yaa ɛtakpɩndɩ. Tɛtɛɛmɩŋ ɛnʊ ɛkɩlɩ tɔyʊʊ kɛ oseyaŋnaa cɔlɔ nɛ lɩm tɛɛ. Tɛtɛɛmɩŋ weyi e-momolokiŋ mɩzɩɣ kpaaa kpaaa yɔ nɛ e-miŋ wɛ laabɩɩ laabɩɩ tɩyɛ nɛ ɛ-taa sida tɔlɩma. Keteŋga kpeekpe yɔɔ lɛ, tɛtɛɛmɩŋ weyi ɛpɩzɩɣ nɛ ɛlɩɩ yɔ ɛtalɩɣ ɛzɩ 1500 yɔ nɛ pɩnaɣ taa lɛ weyi ɛlɩɣ yɔ ɛtalɩɣ ɛzɩ hiŋ looɖo yɔ (60).
Temokraasii
Tɔmbiye Temokraasii lɩna Krɛkɩ taa. Payaɣ-ɖɩ nɛ kʋnʋŋ ŋgʋ kɩ-taa se dēmokratía, pʋ-tɔbʋʋ se samaɣ tɩna kewiyaɣ. Tɔmbe naalɛ kpɛndɩna nɛ apɩsɩ kʋɖʋmɖɩyɛ. Kajalaɣ ñɩnɖɛ yɔ "dêmos", pʋ-tɔbʋʋ se "samaɣ". Naalɛ ñɩnɖɛ yɔ "krátos", pʋ-tɔbʋʋ se "ɖoŋ" yaa kewiyaɣ yaa ɖɔɖɔ se "kratein", pʋ-tɔbʋʋ se "ñazʋʋ".
Temokraasii kɛna politiki lɩmaɣzɩyɛ nɖɩ ɖɩtɔŋ se samaɣ tɩna kewiyaɣ, se pɩtɛkɛ ɛyʋ kʋɖʋm yaa politiki ŋgbɛyɛ naɖɩyɛ ɖeke pʋwɛɛ se ɖɩɖɔkɩ kewiyaɣ. Toovenum lɛ, payaʋ yem se ɛyʋtʋ yɔ, pɩtɛkɛ samaɣ mmi pahaɣ ɛyʋtʋ ndʋ.
Etaazunii ɛjaɖɛ n̄ʋʋdʋ hiu nɛ loɖo dʋ, Ɖajaa Abraham Lincoln, tɔŋ se, "Temokraasii kɛ samaɣ tɩtɩŋɛ lɩzʋʋ ko-komina ka-tɩ yɔ. Etats Unis ɛjaɖɛ n̄ʋʋdʋ ɛnʋ, ɛcaɣ kpelaɣ yɔɔ pɩnaɣ 1860 nɛ puwolo pɩsɩɩna pɩnaɣ 1865 ñɩŋga taa. Mbʋʋ ɖɔɖɔ Fransɩɩ kewiyaɣ kagbaanzɩ ñɩŋga tɔma se tɔmbiye Temokraasii kɛnaa. Pɩnaɣ 1958 ɛjaɖɛ paɣtʋ lɩzʋʋ nʋmɔʋ taa Fransɩ kewiyaɣ ŋga kɔtɔma mbʋ. Toovenum lɛ, tɔmpiye "Temokraasii" tɔbʋʋ kɛlɛ.
Paa mbʋ yɔ, Temokraasii wɛnɩ tɔbɩŋ ndɩ ndɩ. Paa ɛjaɖɛ nɖɩ ɖɩɛna ɖɩ-kewiyaɣ lɩmaɣza. Pʋ-yɔɔ pɩnaɣ keɣlee se paa ɛjaɖɛ nɖɩ ɖɩ-kewiyaɣ tɔŋ ka-tɩ se, Temokraasii lɩmaɣzɛ yɔɔ kɔɖɔŋ. Mbʋ yebina nɛ halɩ nɛ sɔnɔ, tɔmbiye "Temokraasii" wɛɛna tɔbɩŋ ndɩ ndɩ nɛ pɩkɛna se paa ɛjaɖɛ nɖɩ'lɛ ɖɩwɛna ɖɩ-tɔbʋʋnɩʋ. Ɖɩkpaɣ ɛzɩ mayʋ Jean-Jacques Rousseau yɔ, ɛlɛ tɔŋ se nabʋyʋ ɛɛpɩzɩɣ pɩnɩɣzɩna kewiyaɣ, pʋ-yɔɔ lɛ, nabʋyʋ ɖɔɖɔ piciɣdi-kɛ. Ɛtɔŋ se Temokraasii kɛ ɛyaa tɩŋa sɔɔlɩm nɛ nabʋyʋ ɛɛpɩzɩɣ nɛ pɩkɛna ɛyaa tɩŋa sɔɔlɩm.
Mbʋ pʋwɛɛ se ɛyʋ ɛɖɔkɩ yɔ kɛlɛ se, Temokraasii lɩmaɣzɛ wɛ ndɩ kpem nɛ politiki lɩmaɣzɩyɛ lɛɛɖɛ nɖɩ payaɣ se "monaaɖɩsii" yɔ. Monaaɖɩsii lɩmaɣzɩyɛ kɔyɔ se, pʋwɛɛ se ɛyʋ kʋɖʋm ɖɔkʋna ɛjaɖɛ kewiyaɣ kpelaɣ. Ɛsɩkɩ lɛ, pʋwɛɛ se e-liɖe taa tʋ nɔɔyʋ ɛɖɔkɩna-kɛ. Temokraasii wɛ ndɩ ɖɔɖɔ nɛ politiiki lɩmaɣzɩyɛ lɛɛɖɛ nɖɩ ɖɩɖɩ tɔŋ se pʋwɛɛ se, ɛyaa tikaɣ nakɛyɛ ɖeke ɛɖɔkɩna ɛjaɖɛ kewiyaɣ kpelaɣ, se nɔɔfɛyɩ se esokuu pa-taa. Paa mbʋ yɔ, sɔnɔ ɛyʋ ɛɛpɩzɩɣ ɛtɔ se Temokraasii wɛ ndɩ kpem nɛ politiiki lɩmaɣzɛ lɛɛna ana, mbʋ yɔ, sɔnɔdaa moonaaɖɩsi wɛna paɣtʋ lɩzɩyaa. Weyi payaɣ se Karl Popper yɔ, ɛlɛ tɔŋ se Temokraasii kɛ mbʋ payaɣ se "dictature" yaa "tyranie" yɔ po-koyindu. Mbʋ yɔ, Temokraasii yeki se samaɣ ɛcɔna mbʋ kewiyaɣ taa n̄ɩma lakɩ yɔ. Yee kewiyaɣ taa n̄ɩma ɛlakɩ nabʋyʋ nɛ pʋtɔcɔlɩ yɔ, Temokraasii haɣ waɖɛ samaɣ se kɔyɔɔdɩ nɛ pʋn̄ɔɔzɩ. Pɩfɛyɩ se ɛyaa ɛla heluhelu lakasɩ nɛ pʋcɔ pɔn̄ɔɔzɩ ndʋ tɩfɛyɩ ɖeu yɔ.
Nabʋyʋ taa lɛ, pɩtɛkɛ ɛjaɖɛ kewiyaɣ ɖɔkʋʋ nʋmɔʋ taa ɖeke pɔyɔɔdʋʋ Temokraasii tɔm. Yee ɛyaa samaɣ nakɛyɛ ɛsɔɔlaa se tɛyɩtʋ natʋyʋ ɛtaawɛɛ pɛ-hɛkʋ taa nɛ pɔsɔɔlɩ se paa weyi ɛwɛɛ ɛ-tɩ yɔɔ nɛ ɛla mbʋ e-liu wɛɛ yɔ, payaɣ wɛtʋ ndʋ ɖɔɖɔ se Temokraasii. Wɛtʋ tʋnɛ tɩ-yɔɔ weyi payaɣ se Alexis de Tocqueville ɛn̄ɩɣ nesi kpem pɩkɩlɩna sɔnzɩ ndɩ ndɩ labʋ nʋmɔʋ taa. Paa agbeɣla ndɩ ndɩ wena a-taa yaa paa tʋma cikpena yaa sɔsɔna wena a-taa yaa paa komina tʋma yaa tʋma wena ɛyaa tʋlɩ-yɛ pa-tɩ yɔɔ yɔ a-taa, Temokraasii pɩzɩɣ kɩwɛɛ. Pʋ-tɔbʋʋ se pʋwɛɛ se tɛyɩtʋ natʋyʋ ɛtaawɛɛ ɛyaa hɛkʋ taa. Mulum nabʋyʋ ɛtaawɛɛ. Pʋwɛɛ se paa weyi ɛwɛɛ ɛ-tɩ yɔɔ nɛ ɛyʋ ɛna natʋyʋ nɛ tɩtɔcɔlɩ yɔ, ɛpɩzɩ ɛyɔɔdɩ nɛ pɔn̄ɔɔzɩ. Pɩfɛyɩ se ɛyʋ kʋɖʋm yaa ɛyaa kʋɖʋmaa ɛwɛɛna nɔsɩ yɔɔ mbʋ paa ɖooye. Temokraasii sɔɔlaa se ɛyaa ɛcakɩ kewiya kpelaɣ yɔɔ nɛ pakazɩɣ ɖama. Pʋwɛɛ se pɔtɔ caca nɛ palɩzɩ nɔsɩ yɔɔ ɖɛyaa yaa kewiyaɣ kpelaɣ ɖɔkɩyaa yaa paɣtʋ lɩzɩyaa kɩfama.
Pɛrɩsanɩ kʊnʊŋ
Pɛrɩsanɩ kʊnʊŋ, Pɛrɩsanɩ taa lɛ, فارسی yaa پارسی kɛ Iraŋ ɛjaɖɛ taa kʊnʊŋ pɔyɔɔdʊʊ-kʊ peeɖe (Pɛrɩsɩ) nɛ Afganistani (Afghanistan) nɛ Tajiikisitaŋ ajɛyɛ taa ɖende kɩ-kɛ ɛjaɖɛ kewiyaɣ kʊnʊŋ yɔ, ɖɔɖɔ ɛzɩ Bahrein nɛ Azerbaijaŋ nɛ Iraŋ (Pɛrɩsɩ mba cɩkpema) nɛ Ruusii nɛ Uuzɩbékɩsɩtaŋ (Tajiiki mba cɩkpema). Kɩlɩna Indɩ-Iraŋ agbela taa nɛ kɩ-tɛ lɛ Indɩ Eerɔpʊ kʊnʊmɩŋ cejewiye taa. Kʊnʊŋ kɩ-tɛ yɔɔdɔɣ taa lɛ, ɖɩnaɣ laɖʊ nɛ lakaɣ tɛzɩyʊɣ nɛ lakaɣ. Ɖeeɖe nɛ sɔnɔ yɔ, pamaɣ Pɛrɩsanɩ kʊnʊŋ nɛ Arabɩ nɛ Pɛrɩsanɩ tɛ masɩ, Arabɩ masɩ lɛɛzɩŋ ŋgʊ sɩ nɛ zɩ payaɣ ɖama nabʊyʊ nɛ sɩ-wɛna tʊkaɣ nɛ ɖama kpaɣ tɔm cɔlʊʊ nɛ nɔɔ salasɩ tʊmɩyɛ kpɛlɛkʊʊ. Kpaɣ Tajiikisitaŋ nɛ Ruusii nɛ Azerbaijaŋ nɛ pɩtalɩ Uzbɛkɩsɩtaŋ ɖenɖe papɩsɩ-kʊ Sɩlavɩ mba kʊnʊŋ, pamaɣ Tajiikɛ kʊnʊŋ nɛ Sɩlavɩ mba tɛ masɩ. Payaɣ-kʊ se fārsi (فارسی) Iraŋ nɛ Afɩgaanɩsɩtaŋ ajɛyɛ taa mbʊ kɛnɛ Arabɩ wɛtʊ taa yatʊ Parɩsɩ taa. Arabɩ masɩ taa fɛyɩ abalɩ mayaɣ P, Parɩsɩ yatʊ kɛ egeetiye taa yatʊ kɩbɩndʊ ɛlɛ, kɩnɩyaa nabɛya ɖɩna-kʊ labɩnaʊ nɛ tʊmɩyɛ ɛzɩ Hazara nɛ Tajiiki (kɩ-kɛ Azii Hɛkʊ taa yɔɔdɔɣ nakɛyɛ) yaa Dari (Afgaanɩsɩtaŋ egeetiye taa yatʊ). Ɛyaa mba pɔyɔɔdʊʊ Pɛrɩsanɩ kʊnʊŋ yɔ payaɣ se Pɛrɩsanofonɩ waa. Pɛrɩsanɩ kʊnʊn kɛ kʊnʊŋ nakʊyʊ Indɩ-Iraŋ liɖe taa Indɩ Eerɔpʊ kʊnʊmɩŋ cejewiye taa. Kʊnʊmɩŋ kpɛlɛkɩyaa ɖanɩ maʊ piliŋga ŋga kɛ-tɛ huuu nɛ ɛsɩnda ɖɛnɛʊ yɔ. Pɛrɩsanɩ kɩbɩnʊʊ (avestique nɛ achéménide pɛrɩsɩ) hɛkʊ pɛrɩsanɩ (pehlevi, parthe nɛ sassanide pɛrɩsɩ), nɔnɔ pɛrɩsanɩ (dari…). Pɛrɩsanɩ kʊnʊŋ sɔɔzʊʊ masɩ naanza Arabɩ masɩ yɔ. Masɩ nzɩ sɩ-tɛ lɩna mbʊ pʊyɔɔ yɔ se nɔɔsɩ naanza nasɩyɛ lɩʊ Pɛrɩsanɩ yɔɔdɔɣ taa ɛlɛ, sɩ-fɛyɩ Arabɩ taa, mbʊ pʊyɔɔ yɔ kʊnʊmɩŋ ɛnʊ ɛ-nɩɩlɛ ɛlɩnɛ cejewaa ndɩ ndɩ taa. Payaɣ masɩ nzɩ se Pɛrso-Arabɩ masɩ.
Tɛtɛ ɛzaɣtʋ
Palaba kedizaɣ sɔsaɣ nakɛyɛ Nuremberg tɛtʋ taa Sɔɔjanaa tɔm hʋʋ kʋjɔŋ taa pɩnaɣ 1945 taa. Nuremberg kɛ Franconie ɛjaɖɛ tɛtʋ sɔsɔtʋ. Lɔndrɩ tɛtʋ taa paalɩzɩ paɣtʋ natʋyʋ nɛ tɩha waɖɛ se pala kedizaɣ ŋ́ga. Londres kɛ Aŋglɩtɛɛrɩ ɛjaɖɛ tɛtʋ sɔsɔtʋ. Kedizaɣ ŋ́ga ka-taa pɔcɔnaa nɛ pana kɩdɛkɛdɩm yaa ɛzatʋ ndʋ ɛyʋ ɛlaba, pɔtɔŋ se ɛɖɛlɩsɩ niye yɔ. Pʋ-tɔbʋʋ se ɛzaɣtʋ ndʋ ɛlaba mbʋ yɔ, nɔɔyʋ ɛɛpɩzɩɣ ɛmaɣzɩ se ɛyʋ pɩzɩɣ ɛla-pʋ. Papɩzɩɣ payaa ɛzaɣtʋ ndʋ se tɛtɛ ɛzaɣtʋ.
Tɛtɛ ɛzaɣtʋ ńdʋ, tɩ-taa natʋyʋ kɔyɔ : ɛyʋ waɖɛ yɔɔ fɛyʋʋ, ɛyaa hɛkɩŋ taa tɛyɩtʋ, pʋ-tɔbʋʋ se, ɛyʋ kpakɩɣ ɛyaa nabɛyɛ se pakɩlɩ lɛlaa pɩlɩɩna pɔ-tɔnʋʋ tɔlɩm yɔɔ yɔ. Kedeŋa yɔɔ cɩnɛ anasaayɩnaa nabɛyɛ maɣzɩɣ se pakɩlɩ ɛyaa kɩkpɛdaa pɩ-tɩŋa pɩ-taa. Yee ḿbʋ, pʋtɔpɔzɩ se ɛyʋ kɩkpɛdʋ esidi pa-taa. Pɔtɔŋ se pʋwɛɛ se ɛyaa kɩkpɛdaa tʋma ɖɩlaɖɛ ɛwɛɛ hɔɔlʋʋ nɛ ḿba tʋma ɖɩlaɖɛ. Pɩ-tɛ lɩmaɣza yaa maɣzɩm ḿbʋ piiyebina nɛ you sɔsɔʋ nakʋyʋ wɛɛ Afrɩka hadɛ kiŋ taa anasaayɩnaa nɛ ɛyaa kɩkpɛdaa pɛ-hɛkʋ taa waasɩ nɛ waasɩ. Sɔsɔ, Nelson Mandela, pɩlaʋ tɔkɩ, hɩɖɛ ɛɛsɔʋ, Ɛsɔ ɛsɩɩ-ɩ ɖɩbanɖɛ. Ɖajaa ɛnʋ ɛlʋbɩna siŋŋ pɩnzɩ nɛ pɩnzɩ nɛ anasaayɩnaa nɛ ɛyaa kɩkpɛdaa pɛ-hɛkʋ taa tɩyɩtʋ ńdʋ tɩsɩɩ tɩnaɣ Afrɩka nɛ hadɛ kiŋ taa.
Tɛtɛ ɛzaɣtʋ lɛɛtʋ yɔ : ɛyaa kʋʋ kelima kɩsɩkʋ tɩyɛ nɛ ɛyaa lɛlaa pɩsʋʋ yomaa nɛ ɛyaa lɛlaa tɛtʋ kɛzʋʋ nɛ ɛyaa lɛlaa nuutuu kadatayaɣ nɛ halɩpiya cikpesi sʋnaʋ nɛ salaka tɩnaa yɔɔ sɔʋ, pʋ-tɔbʋʋ se peyekuu nabɛyɛ salakanaa taa nɛ pɩkɩlɩɣ leɖuu yɔ.
Pɩnaɣ 1998 ñɩŋa taa patʋlɩ kedeŋa kpeekpe tɔm hʋʋ kʋjɔŋ nɔnɔsɩ. Kedeŋa kpeekpe ŋgbɛyɛ nɖɩ payaɣ se Etaazuunii yɔ, ɖɩlʋbɩna siŋŋ nɛ pɩla se pasɩ kedeŋa kpeekpe tɔm hʋʋ kʋjɔŋ tigiɖe. Sɔnɔdaa kedeŋa kpeekpe tɔm hʋʋ kʋjɔŋ wɛna ɖoŋ ajɛya 110 yɔɔ, pʋ-tɔbʋʋ se Tɔm hʋʋ kʋjɔŋ ŋ́gʋ, kʋhʋʋ ajɛya ana a-tɛtɛ ɛzaɣtʋ laɖaa tɔm.
Pɩɩwɛɛ se kedeŋa kpeekpe tɔm hʋʋ kʋjɔŋ ɛwɛɛna ɖoŋ ajɛya kpeekpe wena awɛ ONU ŋgbɛyɛ taa yɔ, a-tɩŋa a-yɔɔ. Ɛlɛ, pɩtɛkɛ ajɛya wena awɛ ONU ŋgbɛyɛ taa yɔ a-tɩŋa atisina nɛ añɩɣ nesi kedeŋa kpeekpe tɔm hʋʋ kʋjɔŋ paɣtʋ yɔɔ.
Kedeŋa kpeekpe tɔm hʋʋ kʋjɔŋ ɖeke koŋ pɩzɩɣna nɛ kʋhʋʋ tɛtɛ ɛzaɣtʋ laɖaa tɔm nɛ kɩhɔ pa-naŋgbaaŋ ɛzɩ tɔm hʋʋ kʋjɔŋ paɣtʋ pɔzʋʋ yɔ.