cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ויקיפדיה
השקת ויקיפדיה וצמיחתה
מאמר שפורסם ב-Technology Review של MIT ב-2013 תחת הכותרת "The Decline of Wikipedia" ציין שמאז 2007 ויקיפדיה האנגלית איבדה שליש מהעורכים הפעילים.
נכון למאי 2019 ויקיפדיה האנגלית הייתה המהדורה הגדולה ביותר של ויקיפדיה מבין כל 301 המהדורות של ויקיפדיה. נכון לנובמבר 2018 ויקיפדיה הכילה מעל ל-49 מיליון ערכים, אם מסכמים את הערכים בכל השפות בהן היא כתובה. למעלה מ-6 מיליון ערכים כתובים בוויקיפדיה האנגלית, ואלה מהווים כ-11.5% ממספר הערכים הכללי. כמות פעולות העריכה שנעשו בכל הדפים והערכים יחדיו עולה על 2.4 מיליארד. באתר רשומים למעלה מ-78.5 מיליון משתמשים ויש בו למעלה מ-2.5 מיליון תמונות חופשיות.
פתיחות
בשונה מהאנציקלופדיות המסורתיות, ויקיפדיה מאפשרת לכל אחד ליצור ערכים חדשים, ולערוך כמעט כל ערך בוויקיפדיה, ללא צורך בהרשמה. השינויים שמבוצעים בערכים מפורסמים באופן מיידי. כתוצאה מכך כל ערך באתר יכול באופן תאורטי להכיל אי דיוקים שונים כגון טעויות, הטיות אידאולוגיות, טקסט שטותי, או טקסט לא ישים.
הגבלות
בשל הפופולריות ההולכת וגוברת של חלק ממהדורות ויקיפדיה, כולל המהדורה האנגלית, לאורך השנים בחרו קהילות ויקיפדיה מסוימות להתחיל להציב הגבלות שונות במקרים מסוימים. לדוגמה, בוויקיפדיה האנגלית ובעוד מספר מהדורות של ויקיפדיה רק משתמשים רשומים רשאים ליצור ערכים חדשים. בוויקיפדיה האנגלית ערכים מסוימים בנושאים שנויים במחלוקת או רגישים מוגנים כך שרק עורכים ותיקים יכולים לערוך אותם. בדרך כלל ערכים שמושחתים רבות בתקופות מסוימות הופכים להיות ערכים מוגנים. ערך שנוי במיוחד במחלוקת עשוי להינעל כך שרק מפעילי מערכת יוכלו לבצע בו שינויים.
בעקבות ניסויים ממושכים ודיונים בקרב קהילת העורכים בדצמבר 2012 הוחלט בוויקיפדיה האנגלית להתחיל להשתמש במערכת "Pending changes" אשר מאפשרת לגרום לכך ששינויים שמבוצעים על ידי משתמשים לא רשומים בערכים שנויים במחלוקת, או אשר יש בהם בדרך כלל יותר השחתות, חייבים להיבדק על ידי משתמשים ותיקים לפני פרסומם.
מעקב אחר השינויים האחרונים
אף על פי שכל השינויים בוויקיפדיה אינם נבדקים באופן שיטתי, פלטפורמת הוויקי שבה פועלת ויקיפדיה מכילה כלים מסוימים המאפשרים לכל אחד לעבור על השינויים שביצעו עורכים אחרים באתר. באמצעות דף ה"גרסאות קודמות" של כל ערך ניתן לראות את כל הגרסאות הקודמות של הערך. ברוב הערכים כל אחד יכול לבטל שינויים של אחרים על ידי לחיצה על קישור בדף הגרסאות הקודמות של הערך. כל אחד יכול להציג את השינויים האחרונים בערכים, וכל אחד יכול לעקוב אחר "רשימת מעקב" של ערכים שמעניינים אותם על מנת שיוכלו לקבל ידיעה על כך שבוצעו שינויים בערכים שאחריהם אתם עוקבים.
השחתה ואמינות
נושא מתמיד בוויקיפדיה הוא השחתה ("ונדליזם"): עריכות פוגעות, הטעיות מכוונות או הוספת הבל בערכי האנציקלופדיה. כך קרה, למשל, כאשר סטיבן קולבר, מנחה תוכנית טלוויזיה בארצות הברית, השחית עמוד בוויקיפדיה בשידור חי, ודחק בצופים אחרים להשחית. עם תופעה זו מתמודדים הוויקיפדים בעזרת בדיקת הערכים החשובים להם והשינויים האחרונים, וכך רובם המוחלט של הערכים המושחתים מוחזרים למצבם המקורי תוך שניות או דקות בודדות.
בעיה אחרת היא אמינות המידע, גם כזה שנראה שייך לנושא וכשר, וזו בעיה סבוכה יותר. המחקר המפורסם ביותר מבין אלו שבדקו את אמינות ויקיפדיה הוא זה של כתב העת "Nature" שפורסם ב-2005 והגיע למסקנה לפיה מספר הטעויות בוויקיפדיה גדול בכ-30% מזה שבאנציקלופדיה "בריטניקה".
מחיקה והכללה
סוגיה המרכזת תשומת לב בוויקיפדיה היא שאלת גבולותיה של האנציקלופדיה, כלומר מהם הערכים שצריכים להיכלל באנציקלופדיה. בדרך כלל אין ספק אלו ערכים ראויים להיכלל בוויקיפדיה ואלו אינם ראויים להיכלל, אך הגבול בין שתי קטגוריות אלה אינו חד, ומקרי הגבול מצריכים עיון.
בוויקיפדיה ניכרות שתי עמדות בולטות בסוגיה זו, מחיקה והכללה, אשר כל אחת מייצגת גישה שונה לייעוד האנציקלופדיה. העמדה המחקנית - שנציגיה מכונים מחקנים - תומכת בגישה של כתיבה בררנית ומחיקת ערכים שאינם בעלי חשיבות או כתובים בתקנים נמוכים. על פי עמדה זו, ויקיפדיה עוסקת בערכים בעלי חשיבות ואינה כוללת ערכים שנכתבו למטרות יחסי ציבור, מידע טריוויה או מעשיות, חסרי עניין כללי, חסרי מקורות מידע אמינים או קצרים מדי. העמדה המכלילנית - שנציגיה מכונים מכלילנים - תומכת בגישה של כתיבה רחבה הרואה ערכים כבלתי מזיקים וכניתנים לשיפור עתידי. על פי עמדה זו ויקיפדיה עוסקת בכל נושא וסבורה שלא ניתן לומר איזה ידע הוא שימושי או בעל ערך. על פי עמדה זו, ערך יכול להיות בתחילה בעל חשיבות נמוכה אולם בהמשך היא יכולה לעלות. הנחותיה הם שבוויקיפדיה אין מגבלה של מקום (בשונה מהאנציקלופדיות הכתובות) ושמחיקת עבודות של אחרים היא מעשה חסר רגישות שעלול לפגוע בהנעה של משתמשים חדשים להמשיך לתרום. כמו כן, בלוגים ואתרי אינטרנט הם מקורות ראויים. העמדה הרשמית של ויקיפדיה העברית בנושא מפורטת בדף "ויקיפדיה:מה ויקיפדיה איננה". לפיה, אין גבול מעשי למספר הנושאים שניתן לכתוב עליהם, אולם מבחינה בין מה שניתן לכתוב עליו למה שצריך להיכתב. עמדה זו מגדירה עקרונות שניתנים לפירושים שונים על ידי קהילת העורכים.
לאור החשיבות הגוברת של ויקיפדיה עצמה, למחיקת ערכים באנציקלופדיה המקוונת יש משמעות. פעולות אלה זוכות לסיקור בכלי תקשורת שונים וכן, משמשות נושא למחקר אקדמי אודות הערכים הנמחקים, או המועמדים למחיקה, מלבד מחקרים על עורכי ויקיפדיה והסביבה בה הם חיים.
מדיניות המיזם
התורמים למיזמי ויקיפדיה עוקבים אחר מספר קווי מדיניות בסיסיים ואוכפים אותם.
מדיניות הקהילות
הכללים הבסיסיים משותפים לכלל הוויקיפדיות. בנוסף קיימים גם כללים, עקרונות, הנחיות ומנהגים רבים שהוצעו ושהתקבלו בכל מיזם בנפרד, לאחר שכל קהילת העורכים בחרה מהם הכללים שצריכים להתקבל כמדיניות הרשמית של אותה המהדורה. כך למשל, בוויקיפדיה הפולנית והערבית כל אחד יכול לערוך אך הגרסה המפורסמת היא רק הגרסה האחרונה שאושרה לפרסום, וכל מיזם יכול להחליט בעצמו אם להשתמש בכלי טכני חדש או לא.
מפעילי מערכת
האנרכיה הראשונית של ויקיפדיה שילבה אלמנטים דמוקרטיים והיררכיים לאורך זמן. הרעיון הכללי לפיו הערכים אינם בבעלות יוצריהם או אף אחד אחר, וכי כל אחד רשאי לערוך ולהרחיב כל נושא היה חדשני ופורץ דרך כאשר ויקיפדיה הייתה בתחילת דרכה.
עורכים ותיקים שהוכיחו לאורך זמן שקהילת העורכים יכולה לסמוך עליהם עשויים לקבל הרשאות משתמש רגישות כגון מפעילי מערכת. הרשאה טכנית זו מאפשרת למחוק דפים, להגן על ערכים במקרים של השחתות או מלחמות עריכה, או לחסום משתמשים מזיקים כצעד הגנתי. דעתם של מפעילי המערכת לא גוברת בקבלת החלטות בוויקיפדיה, ועליהם להגביל את עצמם לשימוש זהיר ומדוד בהרשאותיהם, במיוחד וביתר שאת במחלוקות שהם צד להן. פעולותיהם מוגבלות בעיקר לעריכת שינויים שהשפעתם על תוכן האתר רחבת היקף או בעלת פוטנציאל לנזק גדול, ולכן יכולות טכניות אלו אינן נגישות לכל.
הביורוקרטים מעניקים למפעילי המערכת את ההרשאה לתקופה קצובה, רק כאשר הקהילה מחליטה ברוב קולות להעניק את ההרשאה לעורך מסוים. הקהילה אף רשאית לפתוח בהליך ביטול של הרשאה שניתנה.
יישוב סכסוכים
בוויקיפדיה ישנם לעיתים קרובות מחלוקות לגבי תוכן, שכאשר הן מסלימות, עלולות להוביל למצב בו עורכים משחזרים זה את עריכותיו של זה פעמים רבות, מצב המכונה "מלחמת עריכה". עם הזמן התפתחו בוויקיפדיה מנגנונים ליישוב מחלוקות המסייעים במקרים מהסוג הזה. על מנת לחתור לקונצנזוס במקרי מחלוקת, העורכים יכולים להעלות את הנושאים בדפי השיחה של ערכים, או בדפי דיון רלוונטיים אחרים.
קהילת העורכים
ויקיפדיה נערכה ונערכת בידי אלפי מתנדבים, המכונים "ויקיפדים". אתר OxfordDictionaries.com הוסיף את המילה "ויקיפד" ("Wikipedian") למילון באוגוסט 2012. מספר העריכות ליום נמצא במגמת עלייה מתמדת. מחקרים על קהילות ויקיפדיות בשנותיו הראשונות של המיזם, מצביעים על עליה מעריכית בקצב גידול התורמים לה. באפריל 2008, קליי שירקי ומרטין ווטנברג העריכו שהזמן הכולל שמוקדש לבניית ויקיפדיה עומד על כ-100 מיליון שעות. בנובמבר 2011, היו כ-31.7 מיליון משתמשים רשומים בוויקיפדיות בכל השפות, כשמתוכם כ-27,000 משתמשים המוגדרים כ"פעילים" (כלומר, שמבצעים לפחות עריכה אחת לחודש).
לוויקיפדיה אין עורך ראשי ממונה. שני האנשים אשר ייסדו את ויקיפדיה הם ג'ימי ויילס (נכון לשנת 2013 מנכ"ל "ויקיה") ולארי סנגר. במשך שלושת החודשים הראשונים, סנגר קיבל מ"בומיס" תשלום עבור עבודה על ויקיפדיה. נאמר שהיה לו תפקיד של בורר המקבל החלטות בוויכוחים החמים אשר התנהלו, אך לא מתוקף סמכות רשמית אלא מתוך דרישות מרבית המשתמשים. המימון למשרתו אזל ויחד עם העובדה שהוא לא הסכים עם ויילס על הכיוון העתידי של המיזם הובילו להתפטרותו בפברואר 2002.
קיימים בוויקיפדיה מינויים המעניקים אפשרויות טכניות נרחבות יותר בהתאם למינוי. המינוי בעל האפשרויות הרבות ביותר הוא ביורוקרט. ההרשאה מעניקה אפשרויות טכניות מרובות (מינוי מפעילי מערכת ובוטים, ושינוי שמות משתמשים). לצידם פועלים "מפעילי מערכת" - מינוי המעניק אפשרויות טכניות רבות יותר מאשר משתמש רשום (בעיקר מחיקת ערכים וחסימת משתמשים מזיקים). מינויים אלה אינם קובעים מעמד או סמכות מבחינת התוכן. עקרונית, דעת משתמש רשום שוות ערך לדעת משתמש לא-רשום. המטרה העיקרית במינויים הללו היא לא יצירת היררכיה ניהולית או עריכתית, אלא טיפול בהשחתה ובמשתמשים מפירי סדר.
למשתמש חדש (שלא עברו ארבעה ימים מעת הרשמתו) יש סמכות לערוך כל ערך ולכתוב ערכים חדשים, ללא הבדל בינו ובין משתמש ותיק. עם זאת, הוחלט בוויקיפדיה העברית כי בהצבעה על מחיקת ערך או נושא שנוי במחלוקת רשאי להצביע רק משתמש שצבר ותק של חודש ומאה עריכות בתשעים הימים שלפני תחילת ההצבעה.
כמעט כל הוויקיפדים הם מתנדבים. עם ההתפתחות של ויקיפדיה וצמיחת הנראות שלה, התפתחו קטגוריות אחרות של ויקיפדים, כגון סטודנטים עם משימות הקשורות לעריכת ויקיפדיה.
פער מגדרי
המחקר בפער המגדרי בוויקיפדיה מצביע על פערים מגדריים בוויקיפדיה הן מבחינת התפלגות דמוגרפית של עורכי ויקיפדיה והן מבחינת איכות התוכן, קיומו או חסרונו. שיעור הנשים שעורכות בוויקיפדיה, בקנה מידה עולמי, הוא בין 8.5% - 16%. הספרות המחקרית מצביעה על כך שפער מגדרי דמוגרפי זה מוביל להטיה מגדרית בתוכן שבאה לידי ביטוי בסיקור לקוי של נושאים שונים, בתיאור מוטה של המידע הקיים ובחוסר במגוון גישות הנוגעות להגדרה של ידע ולאופן יצירתו. הגורמים לפער המגדרי בוויקיפדיה עשויים להיות חיצוניים (פער טכנולוגי, פער תרבותי, העדפות שימוש, ביטחון עצמי וחוסר פנאי) או פנימיים (ממשק, תרבות קונפליקט, הטרדות, אמון הקהילה ואווירה תחרותית וביקורתית).
קרן ויקימדיה, המפעילה את ויקיפדיה, מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו. ב-2011, ויקימדיה קבעה לה למטרה להגדיל את שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה בעולם לכ-25% אחוז עד 2015 אולם באוגוסט 2014 הודה מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי ויקימדיה נכשלה בכך וכי בכוונתה להכפיל את מאמציה לצמצום הפער. באפריל 2015 החליטה ויקימדיה להשקיע 250,000 דולר במיזם שנועד לצמצם את הפער המגדרי. במאמצים לצמצום הפער נכללים סדנאות עריכה לנשים, שיתופי פעולה עם מוסדות לימוד ותרבות, תחרויות כתיבה ייעודיות, כינון כנסים והרצאות והעלאת מודעות לנושא בקרב הציבור. בשנת 2014 השקיעה הקרן הלאומית למדע בארצות הברית 200,000 דולר במחקר הפער המגדרי בוויקיפדיה.
מהדורות של ויקיפדיה בשפות נוספות
נכון למאי 2019 ישנן 301 מהדורות בשפות שונות לוויקיפדיה. נכון למאי 2019, שש הוויקיפדיות הגדולות, לפי כמות הערכים הן: ויקיפדיה האנגלית, ויקיפדיה בסבואנו, ויקיפדיה השוודית, ויקיפדיה הגרמנית, ויקיפדיה הצרפתית וויקיפדיה ההולנדית. הוויקיפדיה השנייה בגודלה והוויקיפדיה השלישית בגודלה כה גדולות משום שקהילות העורכים שלהם מסתייעות בבוט "Lsjbot", אשר במהלך שנת 2013 בלבד יצר כמחצית מהערכים בוויקיפדיה השוודית, ואת רוב הערכים בוויקיפדיה בסבואנו ובוויקיפדיה הווראית (שתי שפות אשר נמצאות בשימוש בפיליפינים).
בנוסף לשש מהדורות ויקיפדיה הגדולות ביותר, תשע הבאות בתור מבחינת כמות הערכים כוללות למעלה ממיליון ערכים כל אחת: ויקיפדיה הרוסית, ויקיפדיה האיטלקית, ויקיפדיה הספרדית, ויקיפדיה הווראית, ויקיפדיה הפולנית, ויקיפדיה הווייטנאמית, ויקיפדיה היפנית, ויקיפדיה הסינית וויקיפדיה הפורטוגזית. ארבע המהדורות הבאות בתור מכילות מעל ל־500,000 ערכים: ויקיפדיה האוקראינית, ויקיפדיה הפרסית, ויקיפדיה הקטלאנית וויקיפדיה הערבית. ל־40 המהדורות הבאות ישנם מעל ל־100,000 ערכים, ול־78 המהדורות הבאות לאחר מכן יש מעל ל־10,000 ערכים. ויקיפדיה האנגלית היא המהדורה הגדולה ביותר עם מעל 6.5 מיליון ערכים נכון לפברואר 2020. החל מינואר 2019, על פי אלכסה, כ־57% מתנועת הרשת המצטברת באתרי ויקיפדיה מתקיימת בוויקיפדיה האנגלית, כאשר יתר תנועת הרשת מתבצעת בעיקר במהדורות הבאות של ויקיפדיה: הוויקיפדיה הרוסית (9%), הוויקיפדיה הסינית (6%), הוויקיפדיה היפנית (6%), והוויקיפדיה הספרדית (5%).
משום שוויקיפדיה מפותחת דרך האינטרנט היא זמינה ברחבי העולם ולכן העורכים בכל מהדורה של ויקיפדיה יכולים בפועל להיות בעלי דיאלקטים שונים או לבוא ממדינות שונות (כמו במקרה של המהדורה האנגלית). הבדלים אלה עשויים להוביל במקרים מסוימים לחילוקי דעות לגבי הבדלי איות או נקודות מבט שונות.
אף על פי שבכל מהדורות ויקיפדיה ישנן כללים מסוימים שהם זהים לחלוטין, בפועל כל מהדורת ויקיפדיה פועלת פחות או יותר באופן עצמאי זה מזה.
ג'ימי ויילס תיאר את ויקיפדיה כ"מאמץ ליצור ולהפיץ אנציקלופדיה חופשית באיכות הגבוהה ביותר האפשרית לכל האנשים בכדור הארץ ובשפתם". הפעילות של כל מהדורות ויקיפדיה מתואמת בחלקה על ידי מטא-ויקי, אתר הוויקי של קרן ויקימדיה שהוקם לצורך ניהול דיונים, קביעת מדיניות וקבלת החלטות הנוגעות למיזמי קרן ויקימדיה בכל השפות. לדוגמה, האתר מספק סטטיסטיקות חשובות על כל מהדורות ויקיפדיה, ומכיל גם רשימת ערכים שצריכים להיות קיימים בכל מהדורת ויקיפדיה. במקרים רבים ערכים עם קשר חזק לשפה מסוימת נמצא רק במהדורת ויקיפדיה באותה השפה. לדוגמה, ערכים שעוסקים ביישובים קטנים בארצות הברית עשויים להיות זמינים בוויקיפדיה האנגלית בלבד, זאת על אף שאין שום סיבה שהם לא יהיו קיימים גם בוויקיפדיות בשפות אחרות.
ערכים מתורגמים מהווים רק חלק קטן מסך הערכים הקיימים ברוב המהדורות. ערכים הזמינים ביותר משפה אחת עשויים להכיל קישורי בינוויקי אשר מקשרים את הערך עם הערכים המקבילים במהדורות האחרות של ויקיפדיה.
מחקר שפורסם על ידי כתב העת המדעי "PLOS One" בשנת 2012 ניסה להעריך את שיעור העריכות שמבוצעות בוויקיפדיה לפי האזורים השונים בעולם מהם מגיעים העורכים. לפי המחקר שיעור העריכות מאמריקה הצפונית היה 51% עבור ויקיפדיה האנגלית ו־25% עבור ויקיפדיה באנגלית פשוטה.
כמות העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית
ב־1 במרץ 2014 פרסם שבועון החדשות האקונומיסט מאמר שכותרתו "העתיד של ויקיפדיה" אשר כלל ניתוח למגמות שונות על סמך נתונים שפורסמו על ידי קרן ויקימדיה, לפיהם "מספר העורכים במהדורה האנגלית ירד בשליש במהלך שבע השנים האחרונות". לטענת המחקר שיעור הנטישה של עורכים ותיקים במהדורה האנגלית היה משמעותי יותר בהשוואה לזה של מהדורות ויקיפדיה בשפות אחרות. כמו כן צוין במאמר של ה"אקונומיסט" כי מספר התורמים עם ממוצע של 5 עריכות או יותר לחודש היה קבוע יחסית מאז 2008 עבור מרבית המהדורות של ויקיפדיה. צוין גם כי מספר העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית היה בשיא בשנת 2007 כאשר היו פעילים באתר בסביבות 50,000 עורכים, וכי מספר זה צנח לכ־30,000 עד תחילת 2014.
לעומת זאת, מניתוח המגמות שפורסמו ב"אקונומיסט" עולה שבמרבית המהדורות האחרות של ויקיפדיה כמות העורכים הפעילים נשארת פחות או יותר זהה לאורך זמן. במאמר ב"אקונומיסט" לא צוין למה דווקא כמות העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית נמצא בדעיכה מהותית או מה נעשה בוויקיפדיות בשפות האחרות שתרם לכך שכמות העורכים הפעילה בהן לא דעכה באופן מהותי לאורך זמן.
דיוק התוכן
בעוד שערכים באנציקלופדיות המסורתיות, כמו בריטניקה, נכתבים בקפידה על ידי מומחים שונים אשר תורמים לכך שהאנציקלופדיות הללו כמקור מידע מדויק. עם זאת, בהשוואה שנערכה על ידי כתב העת המדעי "Nature" ב-2005 ל-42 ערכים מדעיים שונים בוויקיפדיה האנגלית וב"בריטניקה" התגלה שאין פערים מהותיים מבחינת דיוק. הבדיקה הגיעה למסקנה שבוויקיפדיה היו בממוצע כ-4 אי-דיוקים בכל ערך מדעי, בעוד שב"בריטניקה" היו בערך שלושה אי-דיוקים.
כתוצאה מן המבנה הפתוח של ויקיפדיה, ויקיפדיה אינה מעניקה שום ערובה לכך שכל התוכן שקיים בה אכן מדויק, שכן איש אינו אחראי בסופו של דבר לכל הטענות שמוצגות בערכי ויקיפדיה. בכתבה של "PC World" משנת 2009 הועלו חששות מכך שבסופו של דבר אף אחד לא נושא באחריות על כך שחלק ניכר מהמידע נכתב על ידי אנשים אנונימיים, על כך שישנם אנשים שמשלבים בוויקיפדיה מידע כוזב, על כך שישנם מקרים של השחתות, ועל בעיות דומות.
לאורך השנים נמתחה ביקורת על כך שהמחסור במקורות מהימנים שמגבים חלק ניכר מהתוכן הופכים את ויקיפדיה למקור מידע בלתי אמין. מנגד ישנם הסבורים כי ויקיפדיה יכולה להיות מהימנה, אך האמינות של כל ערך אינה תמיד ברורה. עורכים באנציקלופדיות מסורתיות כמו "בריטניקה" הטילו לאורך השנים ספק בכך שוויקיפדיה מתיימרת להיות אנציקלופדיה. מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס טען מנגד שוויקיפדיה נמנעה במידה רבה לאורך השנים מבעיית "חדשות כזב" הודות לכך שעורכי ויקיפדיה מקיימים דיונים רבים אודות איכות המקורות בערכים.
הספר של אוניברסיטת הרווארד "Legal Research in a Nutshell" משנת 2011 מציין שוויקיפדיה הוא "מקור כללי" ש"יכול להיות ברכה אמיתית" ולסייע "להבין במהירות את החוקים הרלוונטיים לסיטואציה", ו-"בעוד שהוא אינו מהווה מקור סמכותי, יכול לספק עובדות בסיסיות וכן להוביל למשאבים מעמיקים יותר".
סוגיות שעלו במוסדות לימוד
רוב המרצים באוניברסיטאות ובמכללות נוהגים להרתיע את הסטודנטים מלהשתמש בכל סוג של אנציקלופדיה בעבודות אקדמיות, וקוראים לסטודנטים להסתמך רק על מקורות ראשוניים. חלקם אף אוסרים במפורש על שילוב ציטוטים מוויקיפדיה. ויילס הדגיש לא פעם שאין להסתמך על אנציקלופדיות מכל סוג שהוא בעבודות אקדמיות. במאמר של ויילס הוא ציין שהוא מקבל כ-10 הודעות דוא"ל מדי שבוע מסטודנטים שונים שמציינים בפניו שהם קיבלו ציון נכשל בעבודות שהגישו משום שבעבודתם הסתמכו על מידע אותו מצאו בוויקיפדיה.
בפברואר 2007 מאמר בעיתון "הרווארד קרימסון" דיווח כי מספר פרופסורים באוניברסיטת הרווארד כללו ערכי ויקיפדיה בסילבוסים שלהם, ככל הנראה מבלי שלקחו בחשבון שהערכים עשויים להשתנות. ביוני 2007 הנשיא לשעבר של איגוד הספריות האמריקני, מייקל גורמן, ציין כי אקדמאים אשר תומכים בשימוש בוויקיפדיה הם "המקבילה האינטלקטואלית של דיאטנית שממליצה על דיאטה קבועה של ביג מק עם הכל".
מידע רפואי
ב-5 במרץ 2014 פורסם מאמר במגזין "אטלנטיק" מאת ג'ולי בק שכותרתו הייתה "מקור הרופאים מספר 1 למידע על בריאות: ויקיפדיה". המאמר ציין בין היתר כי "חמישים אחוז מהרופאים משתמשים בוויקיפדיה, וחלקם עורכים אף בעצמם את הערכים על מנת לשפר את איכות המידע הזמין." בק ציינה במאמר גם שבאוניברסיטת סן פרנסיסקו ישנם קורסים בבית הספר לרפואה אשר מסייעים לסטודנטים לרפואה ללמוד כיצד לערוך ולשפר ערכים בוויקיפדיה העוסקים בבריאות.
איכות הכתיבה
לאורך השנים נמתחה ביקורת על כך שבמקרים מסוימים ערכים בוויקיפדיה יכולים להיות מדויקים מבחינה עובדתית, אך מנוסחים בצורה אשר כמעט בלתי קריאה.
על מנת להעריך את האיכות של ערך בוויקיפדיה נהוג לבדוק את אמינות, שלמות, אובייקטיביות וישימות המידע, וכן האם הטקסט קריא, ואם סגנון הכתיבה מוצלח.
היקף כיסוי התוכן וקיומה של הטיה מערכתית
ויקיפדיה חותרת להציג סיכומים של כלל הידע האנושי בצורה של אנציקלופדיה מקוונת, כאשר כל הנושאים שנמצא שיש להם חשיבות אנציקלופדית מכוסים בערכים נפרדים. מאחר שוויקיפדיה נכתבת על שרתים עם שטח דיסק גדול במיוחד ויקיפדיה יכולה לעסוק בנושאים רבים בהרבה ממה שניתן לכסות בכל האנציקלופדיות המודפסות. האופן שבו מוחלט לכסות נושאים מסוימים בוויקיפדיה נמצא בביקורת מתמדת מצד עורכי ויקיפדיה, ומחלוקות על כך שכיחות למדי. ויקיפדיה מכילה מידע שעשוי להיחשב בעיני אנשים מסוימים כשנוי במחלוקת, פוגעני, או בוטה וזאת משום שלא נהוג לצנזר מידע אנציקלופדי מוויקיפדיה רק משום שהוא אינו נוח לאנשים מסוימים או לקבוצת אוכלוסייה מסוימת. מדיניות זו גרמה לא אחת למחלוקת - בשנת 2008 דחתה ויקיפדיה עצומה מקוונת נגד הכללת ציורים של מוחמד במהדורה האנגלית של ויקיפדיה בערך שעוסק במוחמד, בהסתמך על מדיניות זו. נוכחותם של חומרים רגישים מבחינה פוליטית או דתית בוויקיפדיה הובילה לאורך השנים לכך שהרשויות בסין, פקיסטן ובמדינות נוספות עסקו בצנזור של תוכן בוויקיפדיה.
מחקר שנערך בשנת 2008 על ידי חוקרים מאוניברסיטת קרנגי מלון ומרכז המחקר של פאלו אלטו העריך כי התפלגות הנושאים בוויקיפדיה באותה העת הייתה כדלהלן:
מחקר שנערך בשנת 2011 על ידי חוקרים מאוניברסיטת מינסוטה הראה כי עורכים ועורכות נוהגים להתמקד בנושאים שונים. מהמחקר עלה שעורכות נוטות להתמקד יותר בפיתוח ערכים בקטגוריה 'אישים ואמנויות' בעוד שעורכים נוטים יותר להתמקד בפיתוח ערכים בנושאים גאוגרפיה ומדע.
ממחקר שנערך בשנת 2009 על ידי מארק גרהם מהמכון לחקר האינטרנט של אוניברסיטת אוקספורד עלה שהתוכן בוויקיפדיה מאוד ממוקד בעולם המערבי ובאירועים העכשוויים וכי ישנו מחסור מהותי במידע על נושאים הקשורים לדוגמה לאפריקה.
הטיה מערכתית
כאשר עורכים מרובים תורמים לנושא אחד או לנושאים מסוימים עשויה במקרים רבים להיווצר הטיה מערכתית כתוצאה מהרקע הדמוגרפי של העורכים. בשנת 2011 ציין ויילס כי העובדה שהנושאים השונים מכוסים באופן לא מאוזן בוויקיפדיה נובעת מהדמוגרפיה של העורכים, אשר מורכבת בעיקר מגברים צעירים משכילים במדינות מפותחות.
ההטיה המערכתית בוויקיפדיה עשויה לשקף את התרבות הקיימת בקרב העורכים הבולטים בכל מהדורה של ויקיפדיה - לדוגמה, העדפה לכתוב על לאומים מסוימים, קבוצות אתניות מסוימות, או דתות מסוימות. ההטיה המערכתית בוויקיפדיה יכולה גם לשקף את ההטיות של תרבות האינטרנט, בה לעיתים רבות המשתמשים הפעילים ברחבי העולם נוטים להיות צעירים, זכרים, דוברי אנגלית, משכילים, בעלי מיומנויות טכנולוגיות, ואמידים מספיק בשביל להקדיש זמן לעריכת ערכים בוויקיפדיה. הטיות מערכתיות נוספות יכולות לכלול גם את ההעדפה של עורכים רבים לשים דגש רב יותר על כתיבת ועריכת ערכים בנושאים כמו תרבות פופולרית, טכנולוגיה ואירועים אקטואליים.
שילוב תוכן ויזואלי שנוי במחלוקת
בשרתי ויקיפדיה מאוחסנים גם תמונות וקטעי וידאו בעלי תוכן מיני, כגון תמונות וקטעי וידאו של אוננות ושפיכה, איורים של זואופיליה, ותמונות מסרטים פורנוגרפיים. בנוסף לכך ישנם מספר ערכים בוויקיפדיה האנגלית בהם מוצגות תמונות לא מיניות של ילדים עירומים.
בערך בוויקיפדיה האנגלית העוסק באלבום של להקת הרוק הגרמנית "סקורפיונס" "Virgin Killer" מוצגת העטיפה המקורית של האלבום, המציג ילדה ערומה. העטיפה המקורית של האלבום הייתה שנויה במחלוקת ולכן לא נעשה בה שימוש במספר מדינות בהן יצא האלבום לשווקים. בדצמבר 2008 הגישה לערך של האלבום "Virgin Killer" בוויקיפדיה האנגלית נחסמה במשך ארבעה ימים על ידי רוב ספקי האינטרנט בבריטניה לאחר שהארגון Watch Watch Foundation החליט שעטיפת האלבום עלולה להיות בלתי חוקית ועל כן הוסיף את כתובת הערך ל"רשימה שחורה" שהוא מספק לספקי האינטרנט הבריטים.
באפריל 2010 לארי סנגר, מהמייסדים המקוריים של ויקיפדיה, כתב מכתב ל-FBI ובו תיאר את חששותיו מכך שישנם בשרתי ויקיפדיה תמונות של פורנוגרפית ילדים, בניגוד לחוק הפדרלי בארצות הברית. סנגר הבהיר מאוחר יותר כי התמונות לא היו של ילדים אמיתיים, אך אמר כי הם מהווים "ייצוג ויזואלי של התעללות מינית בילדים". סנגר גם הביע חששות לגבי גישה לתמונות הללו בשרתי ויקיפדיה מבתי הספר. דובר קרן ויקימדיה ג'יי וולש דחה בתוקף את ההאשמה של סנגר, ואמר שלוויקיפדיה אין "חומר שנראה לנו בלתי חוקי. אם היה לנו, היינו פועלים להסיר אותו". בעקבות התלונה של סנגר, ג'יימי ויילס מחק תמונות שונות משרתי ויקיפדיה מבלי להתייעץ על כך קודם עם הקהילה. לאחר שהועלתה הטענה כי התמונות נמחקו בחופזה, ויילס ויתר מרצון על כמה מהסמכויות בהן הוא החזיק עד אז כחלק מהסטטוס שלו כמייסד של ויקיפדיה. הוא כתב בהודעה ברשימת הדיוור של קרן ויקימדיה כי הוא החליט לוותר על הסמכויות המסוימות אשר בהן הוא החזיק "כדי לעודד דיון זה על נושאים פילוסופיים / תוכן אמיתי, במקום שהדיון יתמקד בי ועל כך שפעלתי בחופזה". חלק מהתמונות שנמחקו בתקרית זו במהלך 2010 הועלו מאז שוב לשרתי ויקיפדיה. ויקיפדיה העברית נחשבת כמחמירה בתחום הפורנוגרפיה, כאשר ככלל אוסרת על כתיבת ערכים על סרטי פורנו ועל שחקני פורנוגרפיה. כן אוסרת הקהילה על הצגת תמונות גוף של הדמות וכן מתן קישורים חיצוניים לאתרי סקס.
סקסיזם
בשנת 2011 ערכה קרן ויקימדיה סקר שביעות רצון בקרב העורכות הפעילות בוויקיפדיה. מהסקר עלה ש-22% מעורכות ויקיפדיה טענו שחוו הטרדות באופנים שונים: קיבלו הודעה לא נאותה בדף שיחה, כתבו עליהן הודעה לא נאותה, ניסו ליצור איתן קשר מחוץ למרחב ויקיפדיה, ניסו לפלרטט איתן, עקבו אחריהן ברשת, ניסו לפגוש אותן במציאות, קיבלו יותר מדי תשומת לב או שנעשה שימוש בתמונתן ללא רשותן. בסביבה אנונימית כמו ויקיפדיה, נורמות מעין אלו עשויות להחריף משום שבעולם הווירטואלי גוברת התנהגות חסרת עכבות (דיסאינהיבציה ) שמובילה להתנהגות אנטי חברתית. לפי אותו הסקר, נמצא כי נשים פחות שבעות רצון מהיחס שהן מקבלות מהקהילה. בין הסיבות לחוסר שביעות הרצון, נשים ציינו התנהגות תוקפנית, מאבקי כוח, חילופי מילים מרושעות, תגובות סקסיסטיות והטרדות מוחלטות. במקרים מסוימים היו נשים שציינו שהן בחרו בשם משתמש נייטרלי מבחינה מגדרית על מנת להימנע מתשומת לב לא רצויה או מהטרדות.
לטענת מנכ"לית ויקימדיה לשעבר סו גרדנר חלק מהעורכות בוויקיפדיה אכן חוות את ויקיפדיה כסביבה סקסיסטית. לדבריה, יהיה זה אבסורד לטעון כי אין מיזוגניה בוויקיפדיה משום שכל מי שיש לו גישה לאינטרנט יכול לערוך בוויקיפדיה. עוד היא טוענת כי בוויקיפדיה נמצאים עורכים בעלי כוונות טובות מבחינה מגדרית אבל הם נוהגים באופן לא מכוון בסקסיזם.
קרן ויקימדיה ומיזמי הבת של קרן ויקימדיה
ויקיפדיה מתארחת וממומנת על ידי קרן ויקימדיה, עמותה ללא מטרות רווח המפעילה גם מיזמים שונים הקשורים לוויקיפדיה כמו ויקימילון וויקיספר. הקרן מסתמכת על תרומות ציבוריות ומענקים שונים לניהול השותף של פעילותה.
ויקיפדיה נתמכת גם על ידי ארגונים וקבוצות רבים אשר מזוהים עם קרן ויקימדיה, אך מנוהלים באופן עצמאי. ארגונים אלו כוללים בין היתר את עמותות ויקימדיה (שהם הסניפים המקומיים של ויקימדיה במדינות שונות - כגון ויקימדיה ישראל, ויקימדיה גרמניה וויקימדיה צרפת), ארגונים שמתמחים בתמה מסוימת (כגון הארגון Amical Wikimedia עבור קהילת ויקיפדיה הקטלאנית) וקבוצות משתמשים שונות. הארגונים והקבוצות הללו שותפים לקידום, לפיתוח ולמימון של ויקיפדיה.
תוכנה וחומרה
הגרסה המקורית של תוכנת ויקי שהריצה את ויקיפדיה הייתה UseModWiki, שכתב קליפורד אדמס ומכונה "שלב I".
בינואר 2002 ויקיפדיה החלה לרוץ על תוכנת PHP שהשתמשה במסד הנתונים MySQL. התוכנה החדשה שהוסיפה תכונות רבות, אשר נכתבה במיוחד למיזם ויקיפדיה בידי מגנוס מנסק ומכונה "שלב II". זמן מה לאחר מכן, האתר הואט עד כדי כמעט חוסר אפשרות לערוך; שדרוגים לתוכנה נערכו וסיפקו הקלה זמנית.
בעקבות זאת, שִׁכתב דניאל קרוקר את התוכנה מאפס. התוכנה החדשה היוותה שיפור רציני ורצה מאז יולי 2002. היא מכונה "שלב III" או מדיה-ויקי. בריון ויבר לקח את ההובלה מאז בתיקון באגים וכוונון מאגר הנתונים לפעילות.
בשלהי 2003, הזדקנות השרת הפכה לבעיה חמורה לכותבים בוויקיפדיה. רבים דיווחו על קושי לערוך בשל איטיות וחוסר תגובה של המערכת. דבר זה נגרם מעומס על השרת היחיד שהריץ את כל הוויקיפדיות באותו הזמן.
עקב הגדילה המסיבית בפעילות מיזמי ויקימדיה גדלה גם חוות השרתים ונכון ל-2007 היא מורכבת מאשכול מחשבים שכולל 250 שרתי לינוקס הממוקמים בפלורידה, באמסטרדם, בסיאטל ובסיאול. בשעות העומס מטפל כל שרת ב-27 אלף בקשות לשנייה.
החל ממרץ 2016, גיבוי של מסד הנתונים מאוחסן בחוות שרתים בדאלאס.
ממשק המשתמש של ויקיפדיה
ממשק המשתמש של ויקיפדיה בנוי מסרגל כלים צדדי וחלון עיקרי בו מוצגים הערכים. מעל כל ערך ישנן אוסף תוויות המאפשרות לבצע פעולות על הערך: לקרוא אותו, לערוך אותו, לראות את ההיסטוריה שלו או לסמנו למעקב. אף על פי שכל משתמש יכול לערוך ערכים, חלק מהפונקציות המיוחדות (כגון מעקב אחרי דפים מסוימים) פתוחות רק למשתמשים רשומים (ההרשמה נעשית בחינם).
ויקיפדיה מאפשרת גם שימוש בתבניות מוכנות מראש, וכן מאפשרת יצירת תבניות כאלה. תבניות שכאלה ניתן למצוא בשפע: החל מהודעות שגרתיות החיוניות לתחזוקה השוטפת (תבנית של ערך בעבודה, או תבנית קצרמר), עבור בתבניות המאפשרות ניווט בין סדרה של ערכים (למשל: תבנית סדרת הערכים על הטנק ועל קיסרי רומא) וכלה בתבניות המפרטות מידע טכני על מטוסי קרב, טנקים וכלי רכב אחרים. ישנן בוויקיפדיה אפילו תבניות המאפשרות לכתוב טקסט בכתב חרטומים.
שימוש בבוטים
לעיתים רבות נעשה שימוש בתוכנות מחשב המכונות "בוטים" לביצוע משימות פשוטות יחסית בקנה מידה גדול כגון תיקון שגיאות כתיב נפוצות וטיפול בסוגיות סגנוניות, או על מנת לייצר ערכים התחלתיים בפורמט תקני על סמך מאגר נתונים. הפעלת בוטים היא עניין מורכב כאשר לרוב נדרש ידע בתכנות על מנת ליצור בוט שיבצע פעולה מותאמת אישית. כמו כן לשם קבלת הרשאה המאפשרת להפעיל בוט המשתמשים צריכים להגיש בקשה לשם כך כאשר רק העורכים שהוכיחו שהם ראויים לכך מקבלים את ההרשאה. בשל כך מרבית המשתמשים אינם מפעילים בוטים בוויקיפדיה.
היו מקרים נדירים בעבר בהם משתמשים מסוימים באתרי ויקיפדיה פיתחו בוטים שנויים במחלוקת שמסוגלים לייצר אלפי ערכים התחלתיים סבירים בשעות ספורות על סמך מאגרי מידע שונים. בנוסף, ישנם בוטים שמשמשים ליידע עורכים באופן אוטומטי כאשר הם מבצעים שגיאות עריכה נפוצות. ישנם גם בוטים שמסוגלים לזהות מקרים של השחתות ולשחזר אותם במהירות.
לטענת חוקר הניו מדיה אנדרו לי בעקבות הצמיחה המאסיבית של ויקיפדיה אשר מכילה מיליוני ערכים יהיה קשה לדמיין כיצד ניתן יהיה לתחזק את הערכים ללא שימוש בבוטים.
פעולות ותמיכה בחומרה
שרתי ויקיפדיה מקבלים בין 25,000 ל-60,000 בקשות לצפייה בדפים בכל שנייה - בהתאם לשעת היום.
נכון למאי 2019, ויקיפדיה פועלת על אשכולות מחשבים הנמצאים בפלורידה, באמסטרדם, בווירג'יניה, ובסינגפור.
מחקר ופיתוח
בזכות הכמות ההולכת וגדלה של התרומות שמתקבלות מדי שנה, קרן ויקימדיה משקיעה חלק מכספי התרומות במחקר ופיתוח פנימי של מאפיינים שונים. מאפיינים בולטים שפותחו על ידי קרן ויקימדיה באופן זה כוללים בין היתר את היצירה של העורך החזותי.
רישוי התוכן
כאשר ויקיפדיה הושקה ב-2001 כל הטקסט שפותח בוויקיפדיה יצא תחת רישיון הרישיון לשימוש חופשי במסמכים של גנו (GFDL) מבית היוצר של GNU, המאפשר הפצה מחדש, יצירת עבודות נגזרות ושימוש מסחרי בתוכן, בעוד שהמחברים שומרים על זכויות היוצרים של עבודתם. רישיון GFDL נוצר במקור עבור מדריכי תוכנה שמגיעים עם תוכנות חינמיות ולכן לא היה מוצלח לפרסום מדיה באתרי אינטרנט. ב-16 בדצמבר 2002 פורסמה הקבוצה הראשונית של רישיונות Creative Commons אשר תוכננו במיוחד עבור מדיה ולא רק עבור מדריכי תוכנה.
ביוני 2009 הוחלט שכל הטקסט באתרי ויקיפדיה יוגש מעתה ואילך בכפוף לרישיון Creative Commons ייחוס-שיתוף זהה 3.0. הרישיונות של קובצי המדיה (למשל קובצי תמונות) בערכי ויקיפדיה משתנה ממהדורה למהדורה.
הצורות בהן מפורסם התוכן
מכיוון שהתוכן בוויקיפדיה מופץ תחת רישיון פתוח, כל אחד רשאי לעשות בו שימוש או להפיצו מחדש ללא תשלום. התוכן בוויקיפדיה מפורסם בצורות רבות, הן באינטרנט והן במצב לא מקוון מחוץ לוויקיפדיה.
בנוסף לכך קרן ויקימדיה יוצרת גם מדי חודש קובץ "data dump" עם כל תוכן האתר אותו ניתן להוריד משרתי ויקימדיה.
השפעה תרבותית
האסטרואיד "ויקיפדיה" נקרא על שמה של ויקיפדיה, כהוקרה למיזם על תרומתו לאנושות.
בשנת 2014 נחנך פסל ויקיפדיה בסלוביצה שבפולין. הפסל עוצב על ידי הפסל הארמני מירן חקוביאן כאות הוקרה לקהילת ויקיפדיה. הפסל, העשוי מפיברגלס ומשרף סינתטי, מציג ארבע דמויות התומכות יחדיו בגלובוס ויקיפדיה.
בשנת 2017 יצא לאור השיר "ויקיפדיה" שנכתב על ידי הזמר חנן בן ארי והזמרת קרן פלס, והולחן ומבוצע על ידי בן ארי. השיר, היוצא נגד סטראוטיפים ודעות קדומות הקיימים בציבור כנגד קבוצות באוכלוסייה, כולל בפזמון החוזר את המשפט "אל תכלאוני בשום כלוב / אל תסכמו אותי בוויקיפדיה".
ההשפעה על הוצאות לאור
ההשפעה הבולטת ביותר להצלחתה של ויקיפדיה היא הדעיכה של האנציקלופדיות המסחריות, ובמיוחד האנציקלופדיות המודפסות, כגון אנציקלופדיה בריטניקה, אשר לא היו מסוגלות להתחרות במוצר עדכני שניתן בחינם. הכתב האמריקני ניקולס קאר פרסם ב-2005 מאמר שכותרתו "Amorality of Web 2.0" בו הוא ביקר אתרי אינטרנט שמכילים תוכן מבוסס משתמשים, כמו ויקיפדיה, על כך שקיומם מוביל לכך שחברות וארגונים מקצועיים הממוקדים ביצירת תוכן הופכים לא ישימים כתוצאה מכך משום שלטענתו "תוכן חופשי תמיד יהיה מועדף על פני איכות". לטענת קאר "אחד מהדברים שמשתמעים מהחזון האקסטטי של הווב 2.0 הוא ההגמוניה של החובבים, ואני לא יכול לדמיין דבר מפחיד יותר". ישנם חילוקי דעות לגבי התפיסה לפיה ויקיפדיה, או מאמצים דומים, יגרמו להיעלמות של פרסומים מסורתיים. לדוגמה, כריס אנדרסון, העורך הראשי של מגזין Wired כתב בכתב העת "Nature" שגישת "חוכמת ההמונים" של ויקיפדיה לא תחליף את כתבי העת המדעיים המובילים, אשר מאופיינים בתהליך ביקורת העמיתים מדוקדק.
צנזורה ממשלתית וחסימת ויקיפדיה
בדומה לאתרים רבים בעלי שיעור קוראים ומשתמשים גבוה, כך גם הוויקיפדיות השונות או עמודים ספציפיים בהן נחסמים לעיתים בידי ממשלות מסיבות שונות, לרוב בידי ממשלות טוליטריות ודיקטטוריות אך לעיתים גם בידי ממשלות דמוקרטיות. בין הדוגמאות לצנזורה מלאה או חלקית של ויקיפדיה:
הרפובליקה העממית של סין
סין מוגדרת על ידי הארגון "עיתונאים ללא גבולות" כאחת מאויבי האינטרנט, כלומר, היא מצנזרת באופן תדיר תכנים ברשת האינטרנט שאינם לרוחה והיא חשה שהם עלולים להוות סיכון ליציבות משטרה. הגישה לוויקיפדיה הסינית נחסמה לראשונה ב-3 ביוני 2004 ביום השנה ה-15 להפגנות בכיכר טיאננמן ב-1989. הצעות של הממשלה כלפי קהילת העורכים לבצע צנזורה עצמית במטרה להחזיר את האתר נדחו על ידה. לבסוף, האתר שוחזר ללא הסבר ב-22 ביוני של אותה שנה. מאז ויקיפדיה הסינית וויקיפדיות בשפות השונות נחסמו עוד מספר פעמים.
מאז יוני 2015, כל הוויקיפדיות מפנות בקשות HTTP לכתובות ה-HTTPS המתאימות, ובכך הופכות את ההצפנה לחובה לכל המשתמשים. כתוצאה מכך, הצנזורה הסינית אינה יכולה לראות אילו דפים ספציפיים הוא מציג, ולכן לא ניתן לחסום קבוצת משנה מסוימת של דפים (כגון איי וייוויי או אירועי כיכר טיין-אן-מן (1989)) כפי שעשו בעבר. כתוצאה מכך, השלטונות בחרו לחסום את ויקיפדיה הסינית כולה; נכון ליוני 2015, גם הגרסה המוצפנת וגם הגרסה הלא מוצפנת חסומות לחלוטין בסין. מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, הצהיר כי הוא יטוס לסין כדי לשדל את ממשלת סין לפתוח את האתר בתוך שבועיים, במסגרת כנס בשם Energy Leadership Summit 2015 (פסגת הנהגה אנרגטית 2015) בקואלה לומפור ב-2 בדצמבר 2015. נראה כי הצהרתו של ויילס הזכירה לממשלת סין כי חסמה רק את הגרסה הסינית של ויקיפדיה, ולכן כל הגרסאות של ויקיפדיה נחסמו לחלוטין בסין שוב ב-4 בדצמבר. מספר גדול של משתמשי אינטרנט סינים התלוננו על חסימה זו ברשתות החברתיות, אם כי רוב התלונות נמחקו לאחר זמן קצר.
ג'ימי ויילס פגש את לו ווי, יושב ראש מינהל המרחב הקיברנטי של סין ב-17 בדצמבר 2015 במהלך כנס האינטרנט העולמי שנערך בווז'ן, ג'ג'יאנג. ויילס אמר כי זו הפעם הראשונה שהם נפגשו, וכי אין הסכמה על נושאים ספציפיים. ויילס אמר ללו ויי כיצד ויקיפדיה וויקימדיה עובדות בעולם, והביע תקווה להקים מנגנון מפגש קבוע עם ווי ומנהל המרחב הקיברנטי של סין בעתיד. ויילס הצהיר שלעולם לא יורה על צנזורה פנימית של ערכים בוויקיפדיה הסינית.
טורקיה
בבוקר 29 באפריל 2017 נחסמה הגישה בטורקיה לוויקיפדיה בכל השפות על ידי השלטונות הטורקיים. ההגבלות התרחשו בעקבות ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה, כמה שבועות לאחר שהתקיים משאל העם בטורקיה, והיוו המשך לחסימות של תכנים בוויקיפדיה הטורקית בשנים קודמות.
רקע
החסימה התרחשה שבועיים לאחר שנערך משאל עם בטורקיה ב-16 באפריל 2017.
ב-26 באפריל, בהמשך לטיהורי 17–2016 של הממשל הטורקי, 1,009 שוטרים הואשמו כי הם חלק מרשת גולנסטית, ונעצרו. 9,100 קצינים הושעו ב-29 באפריל פוטרו 3,974 עובדי מדינה. יחד עם החסימה של ויקיפדיה ושל תוכניות היכרויות בטלוויזיה, הניו יורק טיימס הגדיר את המהלך כ"הרחבת המהלכים למניעת חופש ביטוי והתנגדות למשטר בטורקיה".
חסימת גישה
בבוקרו של 29 באפריל 2017 פורסם שטורקיה חוסמת את כל גרסאות השפה של ויקיפדיה. רויטרס ו-BBC דיווחו כי השלטונות הטורקיים חסמו כל גישה לוויקיפדיה במדינה מ-05:00 שעון גריניץ'. הרשויות הטורקיות לא סיפקו הסבר מעבר להצהרה קצרה: "אחרי ניתוח טכני, משפטי תמורה המבוססת על החוק Nr. 5651 [המסדירים את האינטרנט], בוצע צעד מנהלי כנגד אתר זה."
קניון מטקה
קניון מטקה (במקדונית: Матка; שפירושו רחם) נמצא כ-20 ק"מ דרומית מערבית לסקופיה. זאת שמורת הטבע הפופולרית ביותר במקדוניה. שטחה 65.75 קמ"ר ובה מערות קרסטיות, צמחים, בעלי חיים, ומנזרים. בקניון זורם נחל טרסקה (Треска).
ויקיפדיה
חסימת גישה
בתקשורת הטורקית נטען שהחסימה בוצעה כתוצאה מ"תוכן הקשור לטרור".
לפי ה-"BBC", העיתון היומי הורייט דיווח כי אנקרה ביקשה מוויקיפדיה להסיר את התוכן הפוגע, ושהחסימה תוסר אם ויקיפדיה תיענה לדרישות טורקיה.
קניון מטקה
סכר מטקה שנבנה ב-1937, יוצר את אגם מטקה. הבדלי הגבהים בין האגם והנהר מאפשר ייצור אנרגיה הידרואלקטרית.
ויקיפדיה
חסימת גישה
טורקיה דרשה מאתרים בינלאומיים לנקוט צעדים כגון הקמת נציגות טורקית, מילוי עקרונות החוק הבינלאומי, יישום צווי בית משפט, והימנעות ממסע השמצות בטורקיה. NDTV דיווח שהמהלך עורר תגובות חזקות במדיה החברתית נגד ההחלטה למנוע גישה ל"אחד מאתרי האינטרנט הפופולריים ביותר בעולם".
קניון מטקה
קרבת הקניון לסקופיה הופכת את המקום אטרקטיבי לתושבים ולתיירים. בנהר טרסקה מתקיימות תחרויות שיט בקיאקים. במקום יש 77 סוגי פרפרים ובמערות יש מושבות של עטלפים.
ויקיפדיה
חסימת גישה
משתמשים טורקיים דיווחו כי הם יכולים לגשת לוויקיפדיה רק באמצעות כלים עוקפים כגון VPNs.
הקשר משפטי
חוק מס' 5651, המכונה חוק האינטרנט (IA), נחקק ב-4 במאי 2007. מטרתו של חוק זה תואר על ידי רשות השידור הטורקית כדלקמן: "יש 2 סיבות להחלת החוק. הסיבה הראשונה; קביעת חבות ואחריות קולקטיבית לספקי גישה, מיקום ותוכן אשר הם עיקר השחקנים המפעילים את האינטרנט. הסיבה השנייה היא לקבוע את הנהלים ואת היסודות הקשורים באופן ספציפי לפשעים באינטרנט, ומאבק בהם באמצעות ספקי גישה, מיקום, ותוכן." לאחרונה, החוק שימש לצנזר יחידים, עיתונאים ואמצעי תקשורת. ועדת ונציה של המועצה האירופית מצאה את החוק שנוי במחלוקת במיוחד.
מחקרים מדעיים על ויקיפדיה
עם התפתחותה של ויקיפדיה והפיכתה לפופולרית החלו להתרבות גם המחקרים המדעיים על אודותיה.
פרנצ'סקו צ'ילאה
פראנצ'סקו צ'ילאה (באיטלקית: Francesco Cilea; 23 ביולי 1866 - 20 בנובמבר 1950) היה מלחין איטלקי.
ביוגרפיה
צ'ילאה נמשך למוזיקה מאז ששמע בגיל ארבע את האופרה "נורמה" של בליני. הוא למד בקונסרבטוריון בנאפולי ולקראת סיום לימודיו חיבר את האופרה "ג'ינה" שזכתה להצלחה. בעקבות הצלחה זו חיבר את האופרה LA TILDA בסגנון אופרות ה-וריזמו.
ב-1897 כתב את האופרה "הארלזיינית" לפי מחזה של אלפונס דודה (למחזה זה כתב ז'ורז' ביזה את המוזיקה המפורסמת שלו "הנערה מארל"). את התפקיד הראשי שר הטנור הצעיר אנריקו קארוזו. האופרה לא זכתה בהצלחה אולם צ'ילאה לא התייאש ובשנת 1902 חיבר את האופרה המפורסמת ביותר שלו "אדריאנה לקוברר" עם קארוזו בתפקיד הגברי הראשי. האופרה מבוססת על חייה של השחקנית הצרפתייה אדריאנה לקוברר (1692–1730) שמתה בנסיבות מסתוריות, כנראה על ידי הרעלה בידי אחת מהידידות של מאהבה. העלילה "הותאמה" למדיום האופראי. האופרה זכתה בהצלחה עצומה ולמעשה זו היצירה היחידה של צ'ילאה המבוצעת עד ימינו. זמרות רבות שרו את התפקיד הראשי כמו רנאטה טבאלדי ומונסראט קאבאייה.
אריאל לני
אריאל לני (באנגלית: Ariel Lanyi, נולד ב-1997) הוא פסנתרן ומלחין ישראלי, הוא נחשב כילד-פלא ומגיל שמונה הוא מופיע כפסנתרן קלאסי וג'אז ברחבי אירופה, ארצות הברית, ובישראל.
ראשית חייו
בשנת 2017 הוא זכה בתחרות Dudley International Piano Competition. בשנת 2018 הוא זכה ב-Grand Prix Animato בפריז.
פהד בלאן
פהד בלאן (בערבית: فهد بلان; 22 במרץ 1933 – 24 בדצמבר 1997) היה זמר ושחקן דרוזי-סורי פופולרי. כמו רוב דור האמנים שלו שהחלו את הקריירה בתחילת שנות השישים, הוא נחשף לעולם של השפעות. קולו ומראהו הפכו אותו לסמל של גבריות וזיכו אותו בתפקידי משחק רבים בצעירותו.
פהד בלאן נסע למצרים ועבד עם פריד אל-אטרש. הוא התחתן עם השחקנית מרים פכר א-דין והייתה לו קריירת משחק. לפחות אחד משיריו (מא אקדרשי עלא קידה) בוצע בניב מצרי. רוב שיריו מבוצעים בניב חוראני האופייני לדרום סוריה ולצפון ירדן. שיר אחד נעשה בערבית ספרותית (Jassa El Tabibo Liya Nabadhi). לפהד בלאן היה קול חזק ויפה להפליא שנהג להטיל צל על מנגינת השיר. רבים רואים בשיריו "Larchab Haddak Yal Motor" וכן "Irkibna 3al Houssan" כבסיס לז'אנר במוזיקה הערבית שנודע לאחר מכן כ"שירים מההרים" (בערבית: الأغنية الجبلية).
בואינג X-51
בואינג X-51 הוא מדגים טכנולוגי של כלי טיס שגא קולי המיועד לטוס במהירות של כמאך 6  כ-6,400 קילומטר לשעה).
תוכנית ה-X-51A היא מיזם משותף של חיל האוויר האמריקני, דארפ"א, נאס"א, בואינג וחטיבת רוקטדין של חברת פראט אנד ויטני. התוכנית ממומנת על ידי מעבדת המחקר של חיל האוויר האמריקני.
מבחני קרקע התחילו בסוף 2006. גרסה מוקדמת של ה-X-51 השלימה בהצלחה מבחני מנהרת רוח ב-27 ביולי 2006. באפריל 2007 בוצעה סימולציה מלאה של טיסה באמצעות מדמה.
לאחר שהגיע למהירות המקסימלית, כלי הטיס התמיד בה במשך 3 דקות וכ-20 שניות באופן עצמאי לחלוטין, עד שהחל לאבד מהירות. בנקודת זמן זו, הופסק הניסוי לאחר שהוגדר כהצלחה.
בטיסה זו נשבר גם שיא הזמן להפעלה רציפה של מנוע סקראמג'ט על-קולי, שעמד עד אז על כ-12 שניות.
ניסוי תעופה שלישי נערך ב-14 באוגוסט 2012. ה-X-51 היה אמור לשמור על מהירות של מאך 5 במשך 5 דקות. לאחר שה-X-51 השתחרר מהטילים המאיצים הוא איבד שליטה ונפל לאוקיינוס השקט לפני שהצליח להפעיל את מנוע המגח סילון. לפי הערכות מעבדת המחקר של חיל האוויר, הכישלון נבע כנראה מבעיה בסנפיר השליטה של הטיל.
נמייתיים
הנמייתיים (שם מדעי: Herpestidae) היא משפחה של יונקים בסדרת הטורפים. במשפחה זו כלולים שתי תת-משפחות ובהם 14 סוגים. רוב הסוגים נפוצים ביבשת אפריקה בלבד, אך הסוג נמייה התפשט גם למזרח התיכון, אסיה ודרום אירופה, והובא אף לאזורים אחרים בעולם. מין נמייה אחד, נמייה מצויה (Herpestes ichneumon) נפוץ גם בישראל.
מאפיינים
רוב מיני הנמיות בעלות גוף צר וארוך ורגליים קצרות, ראש פחוס ואף קצר ומחודד. טפריהן אינם נמשכים, וכפותיהם קרחות. משקלן נע בין קילוגרם אחד לשישה, ואורכן 23–75 ס"מ. הגדולה מביניהם הוא נמייה לבנת-זנב שמגיעה לאורך של עד 71 ס"מ ולמשקל של עד 5.2 ק"ג.
בני המשפחה הם טורפים או אוכלי כל, הניזונים מחיות קטנות כמו: עופות וביציהן, חרקים, מכרסמים וזוחלים, ולעיתים אף אוכלים פירות. הנמיות ידועות במיוחד עקב העובדה שהן ניזונות מנחשים שונים לרבות נחשים ארסיים, אותם הם מצליחות לצוד עקב זריזותן ועמידותן לארס של נחשים רבים (ובעיקר פתניים אך לא צפעיים).
בעבר נכללו בני המשפחה יחד עם בני משפחת הגחנים אך פוצלו לשלושה משפחות נפרדות: טורפי מדגסקר החיים במדגסקר, נמייתיים וגחניים.
אנכי שנה-אמון
אַנְכֵי שֶׂנָה-אָמוֹן (בהגייה אחרת: עַנְחֵס אֶן-אָמוֹן) (1348-1322 לפנה"ס) מלכת מצרים בשושלת פרעוני השושלת ה-18. השלישית משש הבנות הידועות של אחנתון. הייתה נסיכה מצרית שבשלב כלשהו נישאה לתות ענח' אמון, כפי שאנו יודעים מממצאים בקברו: דיוקן שלה נמצא מצויר על כיסא הזהב שלו, וכן נמצאה תמונה מטקס נישואיהם. משמעות שמה במצרית: חייה הם של אמון. ייתכן שקיימה יחסי גילוי עריות עם סבה, פרעה עי, ממשיכו של תות אנך אמון, וכן עם אביה. בנעוריה נקראה אנכי שן-פתן.
בקבר KV63 שבקרבת קבר אחנתון - ובעל סגנון דומה לקברו, נמצאו שני ארונות מתים, אחד מהם של אשה, חלקי בגדים ותכשיטים, וכן כתובת עם השם 'פתן'. מכאן יש המסיקים שזוהי קברה של אנכי שן-פתן, אולם הקבר נשדד, לא נמצאו מומיות ואין ממצא גנטי שיוכיח זאת.
בקבר תות נמצאו שני עוברים מהפלות. בבדיקות גנטיות הוכח שאלו בניו. בקבר KV21 שבעמק המלכים נמצאו שתי מומיות של מלכות מצריות. אחת המומיות היא אמה של אחד העוברים בקבר תות. אך מהממצא הגנטי בקבר זה, שנחקר החל מ-2010, נמצא שאביה של האשה אם העובר, אינו המומיה שנמצא ב-KV56 ושזוהה עד אז עם עכן-אתון. המסקנה היא אחת משלוש: או שזיהוי המומיה כפרעה עכן-אתון (אחנתון) אינו נכון - ובמקרה זה המומיה היא של אחיו; או שאביה של אנכי אכן לא היה עכן-אתון, בניגוד לרישומים הידועים לנו ממקורות שונים; או שאשה זו - אשת תות והאם של בנם המשותף, היא מלכה לא ידועה, נוספת על אנכי שנה-אמון.
יש הקושרים את ה'שונמית' ו'שולמית' שבשיר השירים עם מלכה זו.
המומיה
דמותה של אנכי הונצחה בסרט המומיה משנת 1999 כאהובתו של אמחותפ, בבימויו ועל פי תסריטו, הבדוי, של סטיבן סומרס, שם היא גולמה על ידי פטרישה ולאסקז. הסרט מהווה מהדורה מחודשת לסרט הקודם בעל אותו השם, ודומה לו במידה רבה אך בעל שוני בעלילה ובדמויות. חלק מהסרט מציג התרחשויות שקרו במצרים בשנת 1290 לפנה"ס בעוד שאנכי חיה בשנים 1348 - 1322 לפנה"ס, דמויות נוספות בסרט לקוחות מתקופות שונות בהיסטוריה המצרית ללא התאמה ביניהן ונראה כי הדמויות אינן קשורות אלא באופן רופף להיסטוריה המצרית, לעיתים בשמן בלבד או בתפקידם. דמותה המשיכה להופיע גם בסרט ההמשך המומיה חוזרת. במהדורה זו אוית שמה כאָנָך-סוּן-אָמוּן או אָנָך-סוּ-נָמוּן.
ג'ואל גריי
ג'ואל גריי (באנגלית: Joel Grey; נולד ב-11 באפריל 1932) הוא שחקן, זמר, רקדן, במאי וצלם ממוצא יהודי- אמריקאי. התפרסם בתפקידו של ה-MC (Master of Ceremonies) בסרט "קברט" ובמחזה הנושא את אותו השם. על הופעותיו זכה גריי בפרס האוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר, פרס גלובוס הזהב, פרס באפט"א ובפרס הטוני.
ביוגרפיה
גריי נולד בשם ג'ואל דייוויד כץ (Joel David Katz) בקליבלנד, אוהיו, לאמו גולדי ולאביו הקומיקאי היהודי מיקי כץ. הוא החל את דרכו כשחקן תיאטרון בתיאטרון ילדים ובהצגות מקומיות באזור מגוריו שבקליבלנד.
בסוף שנות ה-50 וראשית שנות ה-60 הופיע בסדרות של מערבונים בטלוויזיה. בשנת 1966 קיבל את תפקידו הגדול הראשון בברודוויי כאדון הטקסים במחזמר, מהחשובים בכל הזמנים, "קברט". המחזמר זכה להצלחה גדולה וגריי זכה על תפקידו בפרס הטוני. גריי היה מועמד שלוש פעמים נוספות לפרס הטוני.
בשנת 1972 התפרסם כשלוהק לגרסה הקולנועית למחזמר "קברט" בו התגלה שש שנים קודם לכן. בסרט לוהק לאותו תפקיד אותו גילם במחזמר וזכה בפרס גלובוס הזהב, פרס באפט"א ובפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר. בכך הפך גריי לאחד משמונה שחקנים בלבד שזכו בפרס האוסקר ובפרס הטוני על אותו תפקיד.
גריי הופיע ב-1976 במותחן הפסיכולוגי "תמיסת שבעת האחוזים" ובסרט הפעולה של גאי המילטון "רמו", עליו היה מועמד פעם שנייה לפרס גלובוס הזהב. ב-1996 גילם את דמותו של פושע המלחמה הנאצי ושר התעמולה של אדולף היטלר, יוזף גבלס, בדרמה הבריטית "המראה הריקה". בשנת 2000 שיחק בדרמה המוזיקלית של לארס פון טרייר "רוקדת בחשיכה". ב-2008 הופיע במותחן הקומי "עמוק בגרון".
גריי התפרסם בסדרות טלוויזיה כגון "באפי ציידת הערפדים", שאליה הצטרף לעונה החמישית וגילם את השד דוק; בסדרת בית הסוהר "אוז", שבה גילם את האסיר היהודי למואל איציק; ו"גשר ברוקלין", שעל הופעת האורח שלו בהּ היה מועמד לפרס אמי.
בשנת 2017 החל גריי לביים את המחזה כנר על הגג ביידיש אשר הוצג תחילה במוזיאון למורשת היהודית וב-2019 עבר לאוף ברודוויי.
בטקס פרסי הטוני 2023 הוענק לו פרס מפעל חיים. הפרס הוענק לו על ידי בתו, השחקנית ג'ניפר גריי.
חיים אישיים
גריי הוא אביה של כוכבת סרט הקאלט "ריקוד מושחת" ג'ניפר גריי. הוא נישא ב-1958 לג'ו ויילדר והתגרש ממנה בשנת 1982; לזוג ילד נוסף בשם ג'יימס. מלבד קריירת משחק גריי הוא גם צלם חובב, שפרסם שלושה ספרי צילומים.
בשנת 2015, בהגיעו לגיל 82, בחר גריי לצאת מהארון, וסיפר על חייו כהומוסקסואל בראיון למגזין "פיפל".
הלגיון הכסוף של אמריקה
הלגיון הכסוף של אמריקה (באנגלית: Silver Legion of America), הידוע גם בשם חולצות הכסף (באנגלית: Silver Shirts), היה ארגון אמריקאי מחתרתי פשיסטי, אשר נוסד בשנת 1933 על ידי ויליאם דודלי פאלאי.
היסטוריה
הארגון נוסד ב-30 בינואר 1933, יום עלייתו של אדולף היטלר לשלטון בגרמניה, וזאת בהשראת ארגון האס אה הגרמני. בדומה לאס אה, הלגיון הכסוף דגל אף הוא באידיאל העליונות הלבנה, וכן באידאולוגיה אנטישמית ואנטי-קומוניסטית. מדיו של הלגיון הכסוף עוצבו אף הם בהשראת מדי האס אה, ובצורת חולצה כסופה עם עניבה, יחד עם כובע ייחודי ומכנסי קורדורוי כחולים עם חותלות. על החולצות הכסופות הודפסה אות אחת - האות L, אשר נועדה לסמל נאמנות (באנגלית: Loyalty) לארצות הברית, שחרור (באנגלית: Liberation) מחומרניות, וכן את שם הארגון עצמו.
נכון לשנת 1934, הארגון מנה כבר כ-15,000 חברים. במהלך שנת 1935, ובסיוע מימון כספי מטעם גרמניה הנאצית, פעילי הארגון החלו בבניית מתחם מבוצר בקרבת העיר לוס אנג'לס שבמדינת קליפורניה. המתחם, אשר נודע בשם "חוות מרפי" (באנגלית: Murphy Ranch) נועד לשמש כמפקדה הראשית של התנועה הפשיסטית העולמית לאחר הכיבוש הפשיסטי הצפוי.
מנהיג הלגיון הכסוף, ויליאם פאלאי, התמודד לנשיאות ארצות הברית במסגרת הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 1936, וזאת כמועמד עצמאי. פאלאי שאף לתפוס את השלטון בארצות הברית במה שתיאר כ"מהפכה הכסופה", וכך להפוך לדיקטטור של ארצות הברית. עם זאת, פאלאי נכשל בניסיון זה בצורה מוחצת, והנשיאות נותרה בידו של המועמד הדמוקרטי ונשיא ארצות הברית המכהן, פרנקלין דלאנו רוזוולט. ביום הבחירות פאלאי זכה במעט מתחת ל-2,000 קולות. הוא סיים הרחק מאחורי המועמדים הסוציאליסטיים והקומוניסטיים כאחד.
בעקבות המתקפה על פרל הארבור בתאריך 7 בדצמבר 1941, אשר הביאה לכניסת ארצות הברית למלחמת העולם השנייה לצידן של בעלות הברית, כוחות משטרה אמריקאים פרצו ל"שוחת מרפי", ועצרו את הגרעין המרכזי של פעילי הלגיון. בהמשך, ובעקבות הכרזת המלחמה של ארצות הברית על גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית, פעילות הארגון נאסרה, מה שהוביל לסופו.
רנן שור
רֶנֶן שוֹר (נולד ב-6 ביולי 1952 בירושלים) הוא במאי קולנוע, תסריטאי, מפיק סרטים, אוצר, מורה ופעיל קולנוע ישראלי. מייסד בית הספר סם שפיגל בירושלים ומנהלו במשך 30 שנה.
ביוגרפיה
רנן שור הוא בנו של הרופא, פרופסור שמואל שור, נכדו של ההיסטוריון ד"ר אלכסנדר שור, ונינו של הרב יעקב שור, מצאצאי הרב יוסף בכור שור. דור שישי בארץ מצד אמו, לאה הלר - מורה, בת הרב אברהם זיידה הלר, איש צפת, נצר לרב שמואל הלר, מנהיג צפת במאה ה-19 ולרב יום-טוב ליפמן הלר, רבה של קרקוב במאה ה-17.
רנן שור נולד בשכונת בית וגן בירושלים ועבר עם משפחתו בגיל 5 לתל אביב. כנער, נמשך לעולם התיאטרון ושיחק תפקידים מרכזיים במחזות הזמר "אוליבר!" (דוג'ר החמקן, "הבימה") ו"המלך ואני" (יורש העצר, תיאטרון גיורא גודיק), הופיע בתחרות כישרונות צעירים ושימש כתב של "קול ישראל" בתוכנית הנוער "רדיועשרה".
ראשית דרכו
בגיל 13 התקבל לתפקיד ראשי במחזמר "אוליבר" בתיאטרון הבימה, ובגיל 16 החל בפעילותו הקולנועית כחובב. סרטו הקצר הראשון "דודה אריאלה" (1968) זכה בפרס תחרות הסרט הקצר של "קולנוע לנוער". במקביל, עבד כעוזר לצלם חתונות, עם ציוד 8 מ"מ, ובשעות הפנאי תיעד את חבריו לתיכון עירוני א' ואחר-כך בלהקת פיקוד מרכז. תיעוד זה במצלמת 8 מ"מ פילם שימש אותו מאוחר יותר לאפיון דמותו של מרגו ולבניית הסרט שבתוך הסרט "בלוז לחופש הגדול".
שור שירת במשך שנה כחבר בלהקת פיקוד מרכז כצעיר הלהקה בה היו חברים שלמה בראבא, שלומית אהרון, עמרי ניצן, דני וסלי, דורון סלומון ושם-טוב לוי, ולאחר מכן שרת במשך 3 שנים, ככתב צבאי של "במחנה" וגלי צה"ל. הבולטות שבכתבותיו, היו סדרת הכתבות "עמק הבכא", "כוח צביקה", "הקרב על נאפח" על קרבות הבלימה ברמת הגולן במלחמת יום הכיפורים, עליהן היה מועמד לפרס סוקולוב לעיתונות לשנת 1974. בסדרת הכתבות "קרב עמק הבכא", שפורסמו בדצמבר 1973, מעין "רשומון" שבו רואיינו עשרות רבות של לוחמים, טבע שור את המושג "עמק הבכא" כשמו של קרב הבלימה המרכזי בצפון רמת הגולן. ב-1983 כתב לחוברת מיוחדת של ירחון "מוניטין" שהוקדש לעשור למלחמה את זיכרונותיו מאותה תקופה במאמר האישי "בחזרה לעמק הבכא", שעורר הדים רבים.
במקביל לעשייתו ככתב צבאי, החליף שור את מבקר הקולנוע משה נתן ושימש ככתב וכמבקר הקולנוע של במחנה. במסגרת כתיבתו על קולנוע ישראלי ראיין את הבמאי אורי זוהר, ופרסם בביטאוני קולנוע שונים מאמרים עיוניים נרחבים על עשייתו המוקדמת - שטרם זכתה אז למלוא ההכרה בקהילת הקולנוע - אשר יצרו עניין מחודש סביב כלל יצירתו, ובמיוחד בסרטיו "מציצים", "עיניים גדולות" ו"הצילו את המציל" אותם הגדיר שור לראשונה כטרילוגיה התל אביבית של אורי זוהר. מאמרו "הבבואה הצברית בסרטי אורי זוהר" (רבעון "קולנוע", 1978) נחשב למאמר יסוד על הקולנוע הישראלי ועל הקולנוע של אורי זוהר ומרכיבים מתוכו השפיעו על תערוכת "דלות החומר" במוזיאון ת"א של האוצרת שרה ברייטברג-סמל.