cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
NXT TakeOver: Brooklyn II
קרבות מקדימים
בקרב הלפני אחרון, אסקה הגנה על אליפות הנשים של NXT נגד ביילי. במהלך הקרב, אסקה ביצעה על ביילי את מהלך ההכנעה שלה, אסקה לוק, אך ביילי סירבה להיכנע ויצאה מהאחיזה שלה. לאחר מכן, אסקה ביצעה בעיטה מסובבת על ביילי, הצמידה אותה לספירת שלוש ושמרה על התואר בהצלחה.
הוסר (סדרת טלוויזיה)
הוסר (ברוסית: Гусар) היא סדרת טלוויזיה רוסית מז'אנר הקומדיה בהפקתו ובכיכובו של הקומיקאי הרוסי גאריק חרלמוב, בהפקת חברת ההפקות של קומדי קלאב עבור רשת THT.
עלילה
סוף אוגוסט 1812, במהלך מלחמת רוסיה-צרפת, צבאו של נפוליון על חצי מיליון חייליו מתקרב למוסקבה. הצבא הרוסי מתבצר בכפר בורודינו. הקצין גריגורי רילסקי מגדוד ההוסרים מרגל בשורות הצבא הצרפתי, נמלט עם מסמכים חשאיים מהחיילים הצרפתיים אל המחנה הרוסי ופוגש בדרך אישה יפה מכבסת בגדים בנהר ומתקשה לעמוד בפיתוי, אך נעלם לפתע.
בשנת 2020, בשטחי הפדרציה הרוסית של ימינו המדען הצעיר דמיטרי ז'וראבלב הקדיש עשר שנים ליצירת מכונת זמן בביתו למרגלות גורדי השחקים במוסקבה סיטי ואילו אשתו קטיה הרוויחה כסף ומימנה את בעלה. או אז, בביתם מתגלה הסגן גריגורי רילסקי, מאבות אבותיה של קטיה הנוחת ברוסיה של ימינו היישר משנת 1812. כל הניסיונות להחזיר את הקצין לאחור נתקלים במכשול בדמות תקלה במכונת הזמן של דמיטרי ועד שזה יתקן אותה, רילסקי נאלץ לחיות ב.
יחסי הרשות הפלסטינית–עיראק
יחסי הרשות הפלסטינית-עיראק הם היחסים הדיפלומטיים והבילטרליים בין רפובליקת עיראק לבין הרשות הפלסטינית, הכוללים את שני השטחים רצועת עזה והגדה המערבית (יהודה ושומרון). הרשות פלסטינית מחזיקה שגרירות בבגדאד וקונסוליה בארביל, ואילו לעיראק אין שגרירות או כל נציגות דיפלומטית אחרת ברשות הפלסטינית.
היסטוריה
היחסים בין העיראקים לפלסטינים קרובים מבחינה היסטורית, ובמחצית השנייה של המאה ה-20, אש"ף נתמך על ידי מפלגת הבעת' העיראקית השלטת, ואש"ף מצידה תמכה בעיראק במהלך מלחמת המפרץ. בשנת 1948 עיראק הכריזה מלחמה על ישראל ומאז היחסים בין שתי המדינות נותרו עוינים ומאז עיראק תומכת מאוד במאבק הפלסטיני נגד ישראל. בשנת 1967 עיראק נכנסה מחדש למלחמה נגד ישראל, ובשנת 1973, במהלך מלחמת יום הכיפורים, העיראקים לחמו נגד הישראלים מצד הכוחות המזוינים הסוריים.
סדאם חוסיין זכה להערכה רחבה במדינות ערב על עמדתו האנטי-ישראלית ותמיכתו במספר ארגוני טרור פלסטינים, ובמהלך האינתיפאדה השנייה, עיראק העניקה סיוע כספי למשפחות פלסטיניות שמתו בהתפרעויות נגד ישראל (כולל מחבלים מתאבדים). בשנת 1981 תקפה ישראל את הכור הגרעיני באוסיראק מחשש שסדאם חוסיין עשוי להשתמש בו לפיתוח נשק גרעיני. ב-15 בנובמבר 1988 הכירה עיראק בעצמאותה הפלסטינית מישראל. בשנת 1991 ירתה עיראק 39 טילי סקאד לעבר ישראל לאחר פרוץ מלחמת המפרץ. עם זאת, ישראל לא הגיבה למכה זו ולא נערכו פרובוקציות נוספות משני הצדדים.
על פי הסופר הבריטי נייג'ל אשטון, ראש ממשלת ישראל יצחק רבין שלח מכתב לסדאם חוסיין באמצעות המלך חוסיין בן טלאל הירדני ובו הציע לקיים פגישה דו-צדדית. יצחק רבין האמין כי הסכם שלום עם עיראק עשוי לשפר את היחסים, כולל עם איראן וסוריה. ב-4 בנובמבר 1995 נרצח יצחק רבין והוקפאו המגעים בין עיראק לישראל. לפני כן, בשנת 1992, הוביל יצחק רבין מבצע מיוחד לחיסולו של סדאם חוסיין על ידי סיירת מטכ"ל, אולם התוכנית הסתיימה בכישלון.
בשנת 2004 הודיע ראש ממשלת עיראק עיאד עלאווי כי מדינתו אינה מתכוונת לשפר את היחסים עם ישראל. בשנים 2008–2009 ביצעה ישראל את מבצע עופרת יצוקה נגד ארגון הטרור חמאס הרדיקלית ברצועת עזה. ממשלת עיראק גינתה את פעולותיה הצבאיות של ישראל ודרשה להפסיק את המערכה, בשל העובדה שחייהם של אזרחים בסכנה, וביקשה גם מהקהילה הבינלאומית להתערב כדי לסיים את המלחמה. מפלגת הדאווה העיראקית וראש הממשלה נורי אל-מאלכי קראו למדינות מוסלמיות לנתק את היחסים עם ישראל ולסיים כל משא ומתן חשאי וציבורי עמה. מנהיג השיעים העיראקי עלי סיסתאני קרא לפעולה מכריעה של מדינות ערביות ומוסלמיות לסיום ההתקפות הישראליות על רצועת עזה. עלי סיסתאני אמר כי אין משמעות לתמוך בפלסטינים במילים בלבד בהתחשב במצב בו הם נמצאים. בשנת 2010, לאחר המשט לעזה, גינה חבר ממשלת עיראק האיראללה אל-באסרי את פעולות ישראל נגד הפלסטינים וכינה אותה אסון הומניטרי חדש, כמו גם הפרה של זכויות אדם והפרה של המוסכמות הבינלאומיות.
ב-1 ביולי 2012 הודיע ראש ממשלת עיראק, נורי אל-מאלכי, כי עיראק תכונן יחסים דיפלומטיים עם כל המדינות הריבוניות של האומות המאוחדות למעט ישראל. לדבריו, עיראק אינה מפלה לרעה מדינה כלשהי, אך דוחה את הרעיון לכונן קשרים תרבותיים, כלכליים, צבאיים או פוליטיים עם המדינה היהודית. בנובמבר 2012 החל מבצע עמוד ענן, הנציג העיראקי בליגה הערבית קרא למדינות ערב להפסיק את אספקת הנפט על מנת להפעיל לחץ על ארצות הברית ובעלות בריתה של ישראל.
The Greatest (שיר של סיה)
The Greatest (בעברית: הגדול ביותר) הוא סינגל של הזמרת האוסטרלית סיה. לשיר יצאה גרסה אשר כוללת את הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר. הסינגל יצא ב-5 בספטמבר 2016, דרך חברות התקליטים "Monkey Puzzle Records" ו- "RCA Records" בתור הסינגל השלישי מתוך מהדורת הדלוקס של אלבום האולפן השביעי שלה, This Is Acting. השיר נכתב על ידי סיה וגרג קרסטין, אשר הפיק את השיר. בווידאו קליפ של השיר מופיעה הרקדנית מאדי זיגלר. הקליפ בוים על ידי דניאל אסקיל עבור RadicalMedia. הסינגל הגיע לחמשת הסינגלים המובילים במספר מדינות, כולל אוסטרליה ובריטניה.
וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי סיה ודניאל אסקיל. בקליפ מופיעה הרקדנית מאדי זיגלר ועוד כ-48 רקדנים בגילאים שונים. סיה עצמה לא סיפקה הסבר רשמי לקליפ, אך רבים מסיקים כי מספר הרקדנים המופיעים בקליפ מסמל את מספר ההרוגים בפיגוע הירי במועדון הלהט"ב באורלנדו. המבקרים והמעריצים של הזמרת דירגו את הקליפ כאחד המרגשים ביותר שלה, בשל הרקע שלו. נכון ל-19 באוקטובר 2019, צבר הקליפ למעלה מ-600 מיליון צפיות.
פיני (פירושונים)
{{פירושונים| אישים:
ראו גם
}}
צחובוי
צחובוי היא חברה ישראלית אשר הוקמה בשנת 1920, המייצרת גביעים, מגנים, סמלים ומדליות עבור צה"ל, משרד הביטחון, חברות ממשלתיות ולקוחות שונים בישראל וברחבי העולם.
היסטוריה
בשנת 1920 הקים גרשון צחובוי, שהיה קודם לכן אמן מתכת בחצרו של ניקולאי השני, קיסר רוסיה וקצין בצבא האימפריה הרוסית וברח מרוסיה בעקבות מהפכת אוקטובר, בית מלאכה לאמנות מתכת ברחוב לילנבלום בתל אביב. הוא החל לעשות מבלטים לסבון, שלטים שונים ממתכות שונות, מדליות ספורט והצטיינות אחרות. הוא היה הראשון, שיצר סמלים של בתי ספר, של תנועות נוער ואגודות ספורט וסמלים וגביעים לציון אירועים חגיגיים שונים. הוא היה היצרן הראשון של מספרים לעצי הדר ושבלונות לסימון תיבות. הוא פיתח טבעות ממוספרות לסימון תרנגולות ואפרוחים, חותמות לביצים ושבלונות לסימון בקר. הוא העסיק פועלים ולימדם את המקצוע ולימד חריטה ידנית בפלדה ובנחושת.
במהלך תקופת המרי יצר צחובוי במפעלו את סמל הפלמ"ח, וכן את סמלי האצ"ל והלח"י. הוא יצר גם את סמל קורס מפקדי מחלקות של הפלמ"ח, שהיה לסמל בוגרי קורס קצינים בצה"ל עד היום. הוא היה ממציירי סמל משטרת ישראל הנוהג עד היום. הוא יצר את סמל העיר תל אביב ואת סמל מכבי האש וכן גם יצר את סמלי תנועות הנוער. הוא צייר חלק מסמלי היחידות, הגדודים והחטיבות שהשתתפו במלחמת העצמאות והיה הראשון שיצר את כל הסמלים כגון: מבצע נחשון, שועלי שמעון, גדוד פשיטה ממוכן, השירות הרפואי, סמלי חטיבות גבעתי ואלכסנדרוני, חטיבות הראל ויפתח ובעיקר את ה"צהלונים", סמלי צה"ל שנענדו על צווארוני הבטלדרס החורפי של מדי צה"ל. עם הצייר מולא צייטלין, צייר את דרגות הקצונה של צה"ל וגם יצר אותן.
עם הקמת החברה הישראלית למדליות יצר גם את המדליות הרשמיות הראשונות של המדינה. בתום מלחמת העצמאות הוא צירף את בנו מיכאל צחובוי, לעסקו ושנים מעטות אחר כך גם את בנו השני יעקב צחובוי והעסק נעשה לעסק משפחתי. בשנת 1973 הצטרף אילן צחובוי, דור שלישי לאמנות במדליות וסמלים, ובשנת 2004 הצטרף ערן צחובוי, דור רביעי לעבודה במפעל.
החברה מייצרת מגוון סיכות וסמלים לשירותי הביטחון, לרשויות מקומיות בישראל ובעולם, וכן לקבוצות ספורט ולאירועים אולימפיים.
הוראת אנגלית כשפה שנייה או כשפה זרה
הוראת אנגלית כשפה שנייה (Teaching English as a Second Language, או בקיצור TESL) הוא מונח המתייחס להוראת אנגלית לתלמידים ששפתם הראשונה אינה אנגלית, בדרך כלל במיקום בו השפה האנגלית היא השפה הדומיננטית וישנן שפע של הזדמנויות להשתמש בשפה האנגלית באופן טבעי ביום-יום.
המונח הוראת אנגלית כשפה זרה (Teaching English as a Foreign Language, או בקיצור TEFL) מתייחס להוראת אנגלית לתלמידים ששפתם הראשונה אינה אנגלית, בדרך כלל במיקום בו אנגלית אינה השפה השלטת וישנם מעט הזדמנויות להשתמש בשפה האנגלית באופן טבעי ביום-יום. הוראת אנגלית כשפה זרה בדרך כלל נגישה יותר למורים עם פחות ניסיון. מורים העוסקים בתחום הוראת אנגלית כשפה זרה עשויים להיות דוברי אנגלית כשפת אם אך במקרים רבים אנגלית עשויה להיות שפה שנייה עבורם.
שכר ותנאים ברחבי העולם
בדומה למקובל ברוב המקצועות השכר תלוי מאוד בהשכלה, בהכשרה, בניסיון, בוותק ובמומחיות. תנאי ההעסקה משתנים ממדינה למדינה בדרך כלל בהתאם לרמת הפיתוח הכלכלי של המדינה ובהתאם לביקוש לעבור לאותו היעד. במדינות עניות יחסית אפילו שכר נמוך עשוי לספק למורה אורח חיים נוח מהמעמד הבינוני. מורים העוסקים בהוראת אנגלית כשפה זרה אשר מעוניינים להרוויח כמה שיותר כסף בעבודתם בדרך כלל מנסים לעבור למדינות במזרח אסיה כמו הרפובליקה העממית של סין, קוריאה הדרומית, ויפן אשר בהן הביקוש למורים לאנגלית גבוה יחסית. גם מדינות מסוימות במזרח התיכון נחשבות לעיתים רבות ליעדים משתלמים במיוחד לאנשים העוסקים בהוראת אנגלית, אם כי באותן המדינות בדרך כלל ישנן דרישות גבוהות יותר מהמורים.
סלאוקיה פייריה
סלאוקיה פייריה (ביוונית עתיקה: Σελεύκεια ἐν Πιερίᾳ, Seleucia Pieria; לעיתים נזכרת בספרות בשם Seleucia ad Mare, סלאוקיה ליד הים) הייתה עיר הנמל של אנטיוכיה בתקופות ההלניסטית והרומית. אתרהּ נמצא כ-35 ק"מ מדרום-מערב לאנטקיה בחבל האטיי, טורקיה, מצפון לשפך נהר עאצי ומדרום להר מוסה דאג שברכס הרי נור.
תולדות העיר
סלאוקיה פייריה נוסדה בסביבות שנת 300 לפנה"ס על ידי סלאוקוס הראשון ניקאטור, ובתחילתה שימשה כבירה המערבית של הממלכה הסלאוקית עד שאנטיוכיה תפסה את מקומה. סלאוקיה פייריה נמנתה עם ארבע ערים-אחיות (טטרפוליס) של סוריה הסלאוקית. במהלך המלחמות הסוריות במאה ה-3 לפנה"ס נכבשה העיר בידי התלמיים, ואף בנסיגתם מסוריה המשיכו לקיים בה חיל מצב, אולם בסופו של דבר חזרה לשליטת הסלאוקים. העיר הפכה לחלק מהפרובינקיה הרומית סוריה ב-64 לפנה"ס, עם כיבושי פומפיוס במזרח.
סלאוקיה פייריה הייתה אחד הנמלים הגדולים במזרח הים התיכון בתקופה הרומית, אולם הצטברות מתמשכת של סחף, הן משפך נהר אורונטס והן מזרמי שיטפונות הרריים, סתמה בהדרגה את מעגני הנמל וגרמה בכך להידרדרות העיר. רעידות אדמה ב-526 וב-528 חתמו את גורלה. מעגן סן סימאון תפס את מקומה של סלאוקיה פייריה כנמלהּ של אנטיוכיה; מעגן זה מילא תפקיד משמעותי במצור הצלבני על אנטיוכיה במסע הצלב הראשון. על פי המסורת הנוצרית, פאולוס וברנבא יצאו מאנטיוכיה והפליגו מנמל סלאוקיה פייריה לקפריסין בשליחותם להפצת הנצרות.
מבנה העיר ושרידיה
אתרהּ של סלאוקיה פייריה נמצא בתחומי העיירה צֶ'ווליק (Çevlik) שליד העיר סמאנדאג, ושרידיה המעטים מפוזרים בשדות, על המדרונות הסלעיים במעלה העיירה וכן בשימוש משני בבניינים מאוחרים. המידע על מִתאר העיר שאוב מספרות מסעות בדורות שעברו ומסקרים וחפירות שנערכו בשנים 1932–1939 וכן מסקרים שהחלו באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20. ממצאים שנאספו בשטחהּ, בעיקר רצפות פסיפס, מצויים במוזיאון הארכאולוגי של האטיי באנטקיה ובמוזיאונים נוספים.
ההיסטוריון פוליביוס, איש המאה ה-2 לפנה"ס, מתאר אותה בכתביו:
העיר סלאוקיה פייריה, מראשיתה, נחלקה לעיר עילית ולעיר תחתית, שביניהן הפרידו מצוקים סלעיים. כל אחד מחלקי העיר הוקף בחומה, והם חוברו בגרם מדרגות רחב ובשער שעליו הוצבו שני מגדלי שמירה. בעיר העליונה מוקמו מבני הציבור, מקדשים ובתי אמידים. העיר התחתית נסמכה על הנמל והייתה מוקד הפעילות המסחרית שבזכותה שגשגה העיר. באתר העיר התחתית נחשפו אגורה ולצידה שורת חנויות, ממגורה גדולת-מידות ושרידים של בית מרחץ ושל תיאטרון קטן. סמוך לנמל נמצאו מחסנים ומספנה קטנה.
נמלהּ של סלאוקיה פייריה הורכב משני מעגנים: פנימי וחיצוני. חומות העיר התחתית הגנו על המעגן הפנימי ותעלה קישרה בינו לים הפתוח. במוצא התעלה לים ובהמשך לגדותיה בולטים שני שוברי גלים מקבילים זה לזה. שוברי הגלים שימשו כמזחים לספינות שלא הוכנסו אל המעגן הפנימי. עוד בסוף המאה ה-1 לספירה נבנתה מערכת הטיה של מי השיטפונות ההרריים כדי להגן על העיר מפניהם ובעיקר כדי למנוע הצטברות סחף בנמלהּ. המערכת (המכונה בזמננו בשם מנהרת אספסיאנוס וטיטוס) מורכבת משתי נְקָבות (שאורכן הכולל 121 מ') ומתעלות חצובות פתוחות והיא מוליכה אל הים. בתחילת המאה ה-4, בימי דיוקלטיאנוס, נחפרה תעלה זוויתית, באורך כ-800 מ', שהוליכה מן הים אל המעגן הפנימי ממערבו, לרגלי מדרון ההר. בכניסה מן הים אל התעלה הרומית החדשה נבנה מעגן חיצוני מוגן במגדלי שמירה. על אף המאמצים, נמלה של סלאוקיה פייריה, שהיה סיבת קיומה של העיר, נסתם כמעט לחלוטין כבר במאה ה-5. על פי תיאורים מן המאה ה-19 השתרעה ביצה באתר המעגן הפנימי, ומאז הוא ניכר בשטח כשקע טופוגרפי רדוד מכוסה בשדות מעובדים ובמטעים.
1997 באסטרונאוטיקה
אירועים בולטים
במהלך שנה בוצעו 86 שיגורים מהם 36 (42%) על ידי ארצות הברית.
שיגורי לוויינים
שיגורים שנכשלו מסומנים ב אדום. שיגורים מאוישים מסומנים ב ירוק.
לפי אתר שיגור
הערה: שיגור נוסף בוצע על ידי ארצות הברית מבסיס חיל האוויר באיים הקנריים.
הירושה
{{פירושונים|
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1998
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 1998 היא המהדורה ה-11 של אליפות אירופה לנבחרות צעירות שמארגנת אופ"א. הטורניר נערך ברומניה בין ה-23 ל-31 במאי 1998.
מבין הנבחרות המשתתפות העפילו נורווגיה ורומניה, שנבחרה לארח את הטורניר מבין העולות, לטורניר הגמר לראשונה בתולדותיהם.
נבחרת ספרד זכתה בטורניר בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שגברה במשחק הגמר בתוצאה 1-0 על יוון משער של איוואן פרס מוניוס.
מוקדמות
שלב המוקדמות החל בשנת 1996, בהשתתפות 46 נבחרות צעירות. הנבחרות שהשתתפו בטורניר חולקו לתשעה בתים בני חמש או שש נבחרות כל אחד. מבין תשע הנבחרות שסיימו במקום הראשון בכל בית, העפילו השבע בעלות המאזן הטוב ביותר. שתי הנותרות, יוון ואגליה, נפגשו לצמד משחקי העפלה, בסיומן הבטיחה יוון את מקומה כנבחרת השמינית בטורניר, לאחר שוויון 4-4 בסיכום ובזכות חוק שערי חוץ. רומניה, שסיימה בראש בית ח', נבחרה לאחר מכן להיות הנבחרת המארחת של טורניר הגמר.
נבחרת ישראל סיימה את שלב הבתים במקום השני מתוך חמש נבחרות בבית ה'. היא סיימה את השלב עם 17 נקודות (חמישה ניצחונות, שתי תוצאות תיקו והפסד בודד), שתי נקודות בלבד מתחת לראש הבית רוסיה, וזאת על אף שלא הפסידה לה במהלך המוקדמות (1-0 לישראל בבית, 1-1 בחוץ).
אצטדיונים
הטורניר נערך בעיר בוקרשט, ונפרש על פני שני אצטדיונים שונים: אצטדיון קוטרוצ'ני, שתכולתו כ-15,000 מקומות, ואצטדיון סטיאווה, שתכולתו כ-28,500 מקומות, אשר אירח את משחק הגמר.
שחקן הזהב
בתואר שחקן הזהב, הניתן לשחקן המצטיין בטורניר, זכה פרנססק ארנאו, שוערה של הנבחרת הזוכה, ספרד. ארנאו שמר על רשת נקייה לכל אורך הטורניר.
מלך השערים
3 שערים
ועדת הגיוס
הוועדה המיוחדת להסדרת מעמדם של תלמידי ישיבות ושילובם של בוגרי ישיבות בשירות צבאי, בשירות לאומי-אזרחי ובתעסוקה (כונתה לעיתים "ועדת הגיוס" ) היא ועדה מיוחדת שהוקמה בכנסת העשרים על מנת להסדיר את מעמדם הכלכלי והחברתי של תלמידי ישיבות בשירות הצבאי ולשלבם במעגל העבודה ובשירות הלאומי-אזרחי. הוועדה הוקמה ב-25 ביוני 2018 לאחר אישורו של חוק הגיוס ופעילותה הסתיימה עם סוף כהונתה של הכנסת העשרים (כמו וועדות מיוחדות נוספות שהוקמו באותה הכנסת, וועדת השקיפות, הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי וועדות נוספות).
בוועדה התארחו אישים רבים, בהם מנכ"ל רשות השירות הלאומי-אזרחי, שר שלום ג'רבי, תת-אלוף יהודה דובדבני, היועץ המשפטי למערכת הביטחון, איתי אופיר ועוד.
פעילות הוועדה
הוועדה דנה בנושאים רבים הקשורים לאוכלוסייה החרדית ושילובה בחברה הישראלית ובכלכלת ישראל, ביניהם:
בדצמבר 2018 החליטו הסיעות החרדיות (מפלגת ש"ס ויהדות התורה) להחרים את הוועדה לאחר החלטת בית המשפט העליון (שבאה בעקבות הדיונים במסגרת בג"ץ חוק הגיוס ) לתת הארכה נוספת לממשלה ישראל ה-34 כדי למצוא פתרון לסוגיית גיוס בני ישיבות.
בגלל רגישות נושא הוועדה, במרבית הדיונים בהם היו מחלוקת בין חברי הוועדה, ובין השאר אמר חבר הכנסת מהבית היהודי, בצלאל סמוטריץ' את הדברים הבא: דבר שעורר את זעמה של חברתו לוועדה, חברת הכנסת מטעם כולנו, מירב בן-ארי שאמרה בתגובה לסמוטריץ': , מלבד תגובות אלו עלו גם טיעונים על תפיסות העולם השונות בין הקבוצות, על זכות בני הישיבות ללמוד תורה וכן הרעיון לנסות לשלב את תלמידי הישיבות בשוק התעסוקה במקום להחזירם לישיבות בו הם למדו לפני הגיוס.
הועדה פוזרה כמסוכם בסוף כהונתה של הכנסת העשרים ולא הוקמה מחדש בכנסות שנבחרו אחריה.
מריס ליאפה
מריס ליאפה (ברוסית: Марис Лиепа; בלטבית: Māris Rūdolfs Liepa; (27 ביולי 1936, ריגה - 26 במרץ 1989, מוסקבה) היה רקדן בלט סובייטי ממוצא לטבי. בשנת 1976 הוענק לו תואר האמן העממי של ברית המועצות ובשנת 1970 הוא זכה בפרס לנין. בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20 היה ליאפה בין הרקדנים הבולטים בתיאטרון בולשוי.
חייו
מריס ליאפה נולד בריגה. אביו היה בצעירותו זמר במקהלה בעיר ליאפייה וכאשר המשפחה עברה לריגה עבד בתיאטרון לאופרה ובלט בריגה. מריס היה ילד חולני ובמטרה לחזק אותו הילד נשלח לבית ספר לריקוד. מורי בית הספר היו רקדני סגל תיאטרון בלט והם איפשרו לילד להשתתף בהופעות התיאטרון. במקביל ללימודי הריקוד, מריס ליאפה היה שחיין ואף זכה באליפות לטביה בשחייה. בשנת 1950 תלמידי בית הספר נשלחו למוסקבה לתחרות רקדנים צעירים. נבחרת בית הספר זכתה במקום הראשון בתחרות. בשנת 1953 אחד משופטי התחרות הזמין את מריס ליאפה ללמוד בבית הספר לבלט במוסקבה. לאחר שנתיים של לימודים השתתף ליאפה בהופעת סיום על במת תיאטרון בולשוי וזכה לשבחים.
בשנת 1955 ליאפה התקבל לסגל בלט של האופרה הלאומית של לטביה. בשנת 1956 התיאטרון הגיע למוסקבה לסבב הופעות. ליאפה בלט בין הרקדנים ונשלח ביחד עם מאיה פליסצקאיה לסבב הופעות בהונגריה. בשנה זו הם אף התחתנו אך לזמן קצר בלבד.
בקיץ 1957 ליאפה התקבל לסגל בלט של תיאטרון מוזיקלי במוסקבה והופיע על במתו במשך מספר שנים.
בשנת 1960 ליאפה ביחד עם רקדני תיאטרון בולשוי הופיע בפולין. לאחר ההופעות הוא נקלט בתיאטרון בולשוי. במשך מספר שנים ליאפה רקד בבלטים שונים על במת תיאטרון בולשוי. החל משנת 1963 הוא התחיל ללמד בבית הספר לבלט במוסקבה.
בשנת 1964 לתיאטרון הגיע כוריאוגרף חדש - יורי גריגורוביץ'. תחילה היחסים בינם היו תקינים. גריגורוביץ' שיבץ את ליאפה במספר הצגות חדשות ואף נתן לו תפקיד ראשי בבלט "ספרטק". עבור ריקוד בבלט זה ליאפה זכה בפרס לנין בשנת 1970. עם הזמן הצטננו היחסים בין גריגורוביץ' לבין ליאפה והרקדן לא קיבל תפקידים חדשים.
לאור המצב, ליאפה החל להצטלם בסרטים ולהופיע על במת תיאטראות אחרות ברחבי העולם. במקביל, הוא למד בימוי והחל לביים בלט.
ב-28 במרץ 1982 ליאפה הופיע בפעם אחרונה על במת תיאטרון בולשוי. למרות ההופעתו המוצלחת, המועצה האמנותית של התיאטרון בלחץ של יורי גריגורוביץ' החליטה שהרקדן כבר זקן ולא יכול להמשיך בהופעות.
בשנת 1986 ליאפה רצה להקים להקת בלט חדשה בריגה, אך הדבר לא צלח. במרץ 1989 במוסקבה החלו עבודות להקמת תיאטרון חדש בו ליאפה היה צפוי להיות במאי ראשי. ב-27 במרץ 1989 מת ליאפה מהתקף לב.
סלילונית (חשמל)
סלילונית (קרויה לעיתים סילונית, או בשמה הלועזי סולנואיד) היא סוג של אלקטרומגנט, הנוצר על ידי סליל של תיל מוליך שבו מימד האורך גדול משמעותית מהקוטר. השדה המגנטי הנוצר בתוך סלילונית כאשר מועבר דרכה זרם חשמלי הוא אחיד בגודלו ובכיוונו (בהזנחת תופעות קצה). השם סלילונית הוא תרגום של המונח solénoïde שנטבע בשנת 1823 על ידי אנדרה-מארי אמפר ומקורו יווני.
סלילונית יכולה להיות ישרה, או כפופה כך שציר מרכז הסליל אינו קו ישר. כל עוד אורך הסליל גדול משמעותית מקוטרו, השדה המגנטי יהיה מקביל לציר הסליל בכל נקודה. לדוגמה, האלקטרומגנט הראשון שהדגים ויליאם סטרג'ן בשנת 1824 היה מורכב מסלילונית בצורת פרסה.
סלילונית רציפה אינסופית
לצורך נוחות הניתוח נניח שלסלילונית יש אורך אינסופי אך קוטר סופי. "רציפה" פירושו שהסלילונית אינה בנוחה מחוטים נפרדים ברוחב סופי, אלא מחוטים דקים עד אינסוף ללא רווח ביניהם; בהפשטה זו, ניתן לחשוב על הסלילונית כעל יריעה גלילית של חומר מוליך, שהזרם בו הוא רק בכיוון המשיקי (מסביב לגליל, מסומן ב-i), ואין זרם בכיוון האורכי המסומן ב-z.
השדה המגנטי בתוך סלילונית אינסופית הוא אחיד, וחוזקו אינו תלוי במרחק מהציר או בשטח החתך של הסלילונית.
תוצאה זו מתקבלת מניתוח צפיפות השטף המגנטי סביב הסלילונית. באיור 1, ניתן לראות כי קווי השדה מצביעים בכיוון z החיובי בתוך הסלילונית, ובכיוון z השלילי מחוץ לה. זאת לפי כלל יד ימין עבור השדה סביב מוליך. אם נכרוך את יד ימין סביב החץ המסמן את כיוון הזרם (i) כשהאגודל מצביע לכיוון הזרם, קצות האצבעות יצביעו כלפי מעלה כאשר הן בתוך הסליל, וכלפי מטה כאשר הן מחוץ לסליל. משיקולי סימטריה, רכיבי השדה המגנטי שאינן בכיוון z מתאפסים.
נבדוק את הלולאה c הנמצאת כולה בתוך הסלילונית. לפי חוק אמפר, אנו יודעים כי האינטגרל הקווי הסגור של B (וקטור צפיפות השטף המגנטי) על לולאה זו הוא אפס, כיוון שהלולאה אינה מקיפה אף מוליך ולכן הזרם העובר דרכה הוא אפס. הראינו לעיל שהשדה פונה כלפי מעלה בתוך הסלילונית, כך שהאינטגרלים על הקטעים האופקיים של הלולאה c הם אפס. לפיכך האינטגרל על הקטע השמאלי 1 חייב להיות שווה לאינטגרל על הקטע הימני 2. כיוון שתוצאה זו נכונה בלי קשר למיקום הלולאה ולאורכה, האינטגרנדים (השדות המגנטיים על שני הקטעים) חייבים להיות שווים, ומכאן שהשדה המגנטי בתוך הסלילונית האינסופית הוא אחיד רדיאלית.
ניתן ליישם טיעון דומה על הלולאה a כדי להסיק שהשדה מחוץ לסלילונית הוא אחיד וקבוע רדיאלית. מכך אפשר להסיק שצפיפות השטף מחוץ לסלילונית האינסופית היא אפסית. ניתן להסביר זאת אינטואיטיבית בכך שקווי שדה מגנטי הם תמיד לולאות סגורות (ראה חוק גאוס למגנטיות). בתוך הסלילונית לקווי השדה המגנטי יש צפיפות סופית, אך כל קו נסגר ללולאה (במרחק אינסופי). מאחר שבכל מישור ניצב לציר z, השטח שבתוך הסלילונית הוא סופי בעוד שהשטח מחוץ לה הוא אינסופי, וגודל השדה בחוץ קבוע, הרי שצפיפות קווי השדה מחוץ לסלילונית קטנה "פי אינסוף" מצפיפותם בתוכה, ולכן השדה בחוץ חייב להיות אפסי.
קטע סופי של סלילונית אינסופית
החלת חוק אמפר על מסלול סופי בתוך סלילונית (ראו איור מימין) תיתן את המשוואה לקטע סופי של סלילונית:
משוואה זו תקפה עבור סלילונית בחלל ריק. אם הסלילונית נמצאת בתווך עם פרמאביליות יחסית, אז השדה גדל באותו יחס:
הכללת ליבה מחומר פרומגנטי, כגון ברזל, בתוך פנים הסלילונית, תגביר את צפיפות השטף המגנטי בתוך הסלילונית, אך לא מחוץ לה. כתוצאה מכך, צפיפות השטף בתוך הסלילונית תלויה הן בחומר הליבה והן בגאומטריה שלה, דבר הבא לידי ביטוי בנוסחה
כאשר היא הפרמאביליות האפקטיבית של הליבה, שהיא פונקציה של התכונות הגאומטריות של הליבה ושל הפרמאביליות היחסית שלה. הפרמאביליות היחסית (תכונה של החומר בלבד) והפרמאביליות האפקטיבית (תכונה של המבנה כולו) יכולות להיות שונות בסדרי גודל רבים.
עבור מבנה מגנטי פתוח, הקשר בין הפרמאביליות האפקטיבית והיחסית ניתן בנוסחה הבאה:
כאשר k הוא גורם הדה-מגנטיזציה של הליבה.
סלילונית רציפה סופית
ניתן לנתח סלילונית בעלת אורך סופי, אך רציפה במובן שהזרם אינו זורם בחוטים נפרדים אלא על חוטים דקים וצפופים עד אינסוף, היוצרים יריעת חומר מוליך. אנו מניחים שהזרם מפולג באופן אחיד על פני הסלילונית, עם צפיפות זרם K; בקואורדינטות גליליות: ניתן למצוא את השדה המגנטי באמצעות הפוטנציאל המגנטי הווקטורי, אשר עבור סלילונית סופית עם רדיוס R ואורך l בקואורדינטות גליליות הוא כאשר:
כאן, K(m), E(m), ו-\Pi(n,m) הם אינטגרלים אליפטיים שלמים מהסוג הראשון, השני והשלישי.
באמצעות המשוואה מתקבלת המשוואות עבור צפיפות השטף המגנטי:
על ציר הסימטריה, הרכיב הרדיאלי נעלם, ומרכיב השדה הצירי הוא
בתוך הסלילונית, רחוק מהקצוות, השדה הוא בקירוב קבוע.
השראות
כפי שמוצג לעיל, צפיפות השטף המגנטי B בתוך הסלילונית היא כמעט קבועה וניתנת על ידי
כאשר היא הפרמאביליות, N מספר הסיבובים, I הזרם ו-l אורך הסליל. בהתעלם מהשפעות קצה, השטף המגנטי הכולל דרך הסלילונית מתקבל על ידי הכפלת צפיפות השטף B בשטח החתך A :
בשילוב עם הגדרת ההשראות,, מתקבלת נוסחת השראות הסלילונית:
עבור סלילונית עם ליבה מגנטית, ניתוח זה מתאים רק כאשר אורך הסליל גדול בהרבה ממכפלת הפרמאביליות היחסית של הליבה המגנטית והקוטר. תנאי זה מגביל את הניתוח הפשוט לליבות בעלות פרמאביליות נמוכה, או לסלילוניות דקות וארוכות במיוחד.
סק"א ארנה
סק"א ארנה (ברוסית: СКА Арена) הוא אולם הוקי קרח הנמצא בבנייה, ויהיה האולם הביתי של מועדון ההוקי סק"א מהעיר סנקט פטרבורג. האולם צפוי לארח משחקים באליפות העולם בהוקי קרח בשנת 2023. על פי נתונים ראשוניים, קיבולת האצטדיון תהיה יותר מ-22 אלף איש. עבודות הבנייה להקמת האולם החלו בשנת 2020 ויושלמו בשנת 2023. הוא נבנה במקום שבו היה מתחם האירועים והספורט הפטרבורגי, שנהרס. עלות הבנייה מוערכת ב-36 מיליארד רובל לערך, ש-10 מיליארד מהם הוקצו מתקציב העיר.
בנייה
בשנת 2017 היו הצעות להעביר מתחם האירועים והספורט הפטרבורגי להשכרה לטווח ארוך למועדון ההוקי סק"א כדי להפוך אותו להיכל קרח עם קיבולת של יותר מ-20 אלף צופים. במהלך הדיונים במועצת התכנון העירונית של סנקט פטרבורג בשנים 2018–2019, נדונו שתי תוכניות לשיקום המתחם: שיפוץ מרכזי תוך שמירה על מראהו החיצוני של הבניין או הריסה מוחלטת של הבניין עם הקמת זירת קרח חדשה לגמרי במקומו. בסופו של דבר, הוחלט להקים זירת קרח חדשה באתר המתחם, שמבחינת הקיבולת שלה אמורה להפוך לאולם ההוקי הגדול ביותר באירופה או אפילו בעולם ותארח את אליפות העולם בהוקי קרח בשנת 2023. עם זאת, צוין כי ממדי המתחם החדש חייבים להיות גדולים יותר מהמתחם הקודם, אחרת לא יהיה אפשר לבנות אולם עם קיבולת של יותר מ-20 אלף איש העונה על הדרישות המודרניות. כמו כן תוכנן לבנות את השטח הסמוך עם מתקני תשתית חברתית ומבני מגורים.
ב-18 בספטמבר 2019 הוכרז על מכרז לשלב הראשון של שיפוץ המתחם. ב-24 באוקטובר 2019 נחתמו מסמכים לפירוק החברה המנהלת את המתחם הפטרבורגי, כאשר נציג חברת גזפרום (שמממנת את הבנייה) מונה ליו"ר ועדת הפירוק. כבר אז החלה התקנת גדר סביב המבנה יחד עם ביצוע עבודות סקר בשטח. ב-30 באוקטובר 2019, קבלן סק"א ארנה — המבצע עבודות אלה — החל לפרק את עמדות הצופים ומבני המתכת התלויים, כמו גם ציוד התאורה והקול במתחם.
באביב 2020 הושלמה הריסת מתחם הספורט הפטרבורגי וביוני השטח פונה מפסולת בניין. ביולי קיבלה סק"א ארנה אישור להתחיל בעבודות בנייה. באותו חודש, עבודות עפר החלו להתבצע באתר.
בדצמבר 2020, נחתם חוזה בנייה בין העירייה לחברת GORKA.
במאי 2021 הושלם מכרז אדריכלות בינלאומי בו זכתה הצעה אוסטרית מלשכת קופ הימלבלוי. חברת העיצוב "GORKA" ציינה כי במקור תוכנן לסכם את תוצאות התחרות בפברואר–מרץ, אך קבוצת המומחים נדרשה ליותר זמן כדי ללמוד ולנתח את הפתרונות הטכניים הבסיסיים לכל פרויקט שהוגש. במקביל, המעצבים כבר החלו לעבוד עם אדריכלי הלשכה ויצרני מבני מתכת לחזית ולגג ההיכל עם חברת Kurganstalmost.
העירייה התקשרה בהסכם זיכיון לשיקום ושיפוץ המתחם עם חברת SKA Arena, לבניית היכל ההוקי קרח הגדול בעולם, עם קיבולת של 21.5 אלף מושבים. תוכנן כי המתקן ייבנה עד מאי 2023. כשההשקעות הכספיות נאמדו בכ־25 מיליארד רובל. העירייה, על פי הזיכיון, תשקיע 50%, אך לא יותר מ־10 מיליארד רובל. העלות המשוערת של כלל הפרויקט, היא 37 מיליארד רובל.
באביב 2021, היסודות כבר היו מוכנים והחלה בניית המבנים המונוליטיים.
יש עתיד
יש עתיד – בראשות יאיר לפיד היא מפלגת מרכז ישראלית בעלת עמדות ליברליות וציוניות. המפלגה הוקמה בשנת 2012 ומאז עומד בראשה מייסדה, ראש הממשלה ה-14 ויו"ר האופוזיציה יאיר לפיד. המפלגה היוותה בעבר מפלגת שלטון לצד מפלגת ימינה, כחלק מהממשלה ה-36 שכוננה במבנה של ממשלת חילופים.
הקמה
המפלגה הוקמה בשנת 2012, לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה. בינואר אותה שנה, הודיע מייסד המפלגה, יאיר לפיד, על עזיבתו את חברת החדשות ועל כניסתו לפוליטיקה לקראת הבחירות הקרובות. על ההחלטה הכריז בד בבד עם קידום בכנסת של הצעת חוק הקובעת תקופת צינון לעיתונאים העוברים לפוליטיקה. לפיד הכריז שמפלגתו תדאג למעמד הביניים, תפעל לשינוי שיטת הממשל, לקידום השוויון בנטל, שינוי תוכנית בחינות הבגרות ומתן תמריצים כדי לסייע למצוקת הדיור.
ב-29 באפריל 2012 רשם לפיד את מפלגתו ברשם המפלגות בשם "יש עתיד – בראשות יאיר לפיד". ב-1 במאי נערך הכנס הראשון של המפלגה, שבו הציג את עיקרי מצע המפלגה. לפי תקנון המפלגה, יושב הראש נבחר על ידי ועידת המפלגה – גוף שבמועד היווסדה כלל רבים מבני משפחתו וחבריו של לפיד, וכהונתו הובטחה עד תום תקופת כהונת הכנסת העשרים, מועד שבהמשך שונה לתום כהונת הכנסת העשרים ואחת, לאחר מכן שונה פעם נוספת לתום כהונת הכנסת העשרים ושתיים ובעקבות המשבר הפוליטי בישראל לתום כהונת הכנסת העשרים וחמש. יושב הראש קובע את רשימת המועמדים לכנסת ומחליט בסוגיות שונות, בהן בחירת צירים חדשים לוועידת המפלגה.
בבחירות לכנסת ה-19 זכתה המפלגה להישג בולט של 19 מנדטים, שהפך אותה למפלגה השנייה בגודלה בכנסת ה-19 לאחר "הליכוד - ישראל ביתנו". במסגרת המשא ומתן הקואליציוני, זכתה המפלגה ל־5 תפקידי שרים בממשלת ישראל ה-33: יאיר לפיד (שר האוצר), שי פירון (שר החינוך), יעל גרמן (שרת הבריאות), מאיר כהן (שר הרווחה והשירותים החברתיים) ויעקב פרי (שר המדע, הטכנולוגיה והחלל).
מדינית-ביטחונית
על פי מצע מפלגת "יש עתיד", שנכתב עם הקמתה, היא תתמוך בהיפרדות מהפלסטינים על פי עיקרון שתי מדינות לשני עמים בהסדר אזורי בו גושי ההתיישבות הגדולים (אריאל, גוש עציון, מעלה אדומים) יישארו בתחומי מדינת ישראל ובפינוי התנחלויות מבודדות כחלק מחיסכון תקציבי. המפלגה טוענת כי זו הדרך היחידה להתמודדות עם האיום הדמוגרפי על מדינת ישראל מצד סיפוח מיליוני פלסטינים בשטחי יהודה ושומרון אל תוך ישראל וכלפי המדיניות "מדינת כל אזרחיה" ו-"מדינה דו לאומית" בטענה כי "אינם עולים בקנה אחד עם הרעיון הציוני". עקרונותיה להסדר האזורי הוא פירוז ארגון החמאס מנשקו, הפסקה מוחלטת של ההסתה נגד ישראל במערכת החינוך הפלסטינית, הכרה של שני הצדדים באינטרס המשותף להשאיר את גושי ההתיישבות בידיה של ישראל, התנגדות לזכות השיבה של פליטים פלסטינים אל תוך ישראל אלא אל תוך מדינה פלסטינית והשארת ריבונות ישראלית בירושלים המאוחדת.
תוכנית המפלגה בעניין רצועת עזה היא להגביר את ההרתעה מול החמאס ולדבריה, הממשלה בראשותה תגיב בכוח רב על כל ירי משטחי עזה לתוך תחומי ישראל, עם זאת תשאף להקל בתנאי הסגר על עזה מטעמים הומניטריים, ואף תאפשר את פיתוחה ואת שיקומה בתנאי שארגון החמאס יפורק מנשקו ושיתקיים פיקוח קפדני במעברים, על מנת שבחומרים ובסחורות שייכנסו לעזה לא יעשה שימוש בידי החמאס, ובידי שאר ארגוני הטרור להתחמשות ולהתעצמות צבאית לקראת סבב נוסף של עימות אלים עם ישראל. המפלגה מתנגדת נחרצות להחזרת רמת הגולן.
במצע המפלגה שעודכן ב-2021 הושמטה התוכנית להקמת מדינה פלסטינית ואזכור פתרון שתי המדינות.
חברתית-כלכלית
המפלגה תתמוך במתן זכויות מלאות לקהילת הלהט"ב בישראל בהן נכללות, תיקון חוק הפונדקאות, הכללת אפליה בשל נטייה מינית וזהות מגדרית בחוק הפרשנות, הכרה בהורות ללא צורך באימוץ, תיקון חוק ברית הזוגיות, תיקון סעיף המין בתעודת הזהות, הנגשת שירות רפואי ללהט"בים ואיסור טיפולי המרה. בנושא של לגליזציה של סמים קלים הצביעו חברי המפלגה בעד לגליזציה ובאי הפללת צרכנים בטענה כי "לגליזציה הינה הפתרון למשבר הכלכלי". במהלך מערכת הבחירות לכנסת העשרים וארבע במרץ 2021 הודיע לפיד כי המפלגה תומכת בלגליזציית קנאביס במודל קולורדו. המפלגה מכריזה על שיויון נשים כערך עליון ומבטיחה לפעול למען נשים עגונות ומסורבות גט, מיגור זנות, העדפה מתקנת לעסקי נשים במכרזים ברשויות המקומיות, צמצום פערי שכר בין גברים לנשים והבטחת ייצוג הולם לנשים במועצות הדתיות.
על פי מצע המפלגה שנכתב עם הקמתה, יש עתיד תפעל למען חיוב לימודי בסיס של מתמטיקה ואנגלית בכלל מוסדות הלימוד בישראל, חקיקת חוק השוויון בנטל בו יכלול גיוס בני ישיבות בני 18 לצה"ל או לשירות לאומי וביטול חוק נהרי. בשנת 2021 עודכן מצע המפלגה והושמטו ממנו סעיפים אלו.
מבחינה כלכלית, המפלגה תומכת במדיניות מדינת רווחה לצד כלכלה חופשית ושיפור מצבו של מעמד הביניים בו יכללו השוואת קצבאות הנכות לשכר המינימום, הכנסת עובדים סוציאליים למערך החינוכי וקידום חוק שירותי רווחה. בפתירת משבר הדיור בישראל, המפלגה תומכת בחוק מע“מ אפס לרוכשי דירה ראשונה, בניית 5,000 דירות מעונות סטודנטים, יישום חוק הדיור הציבורי המאפשר מכירת דירות הדיור הציבורי לדייריהן והקמת רשות פיקוח על החברות המשכנות. בתחום הבריאות, המפלגה טענה כי תחוקק חוק יצוב מערכת בריאות המקצה 10 מיליארד שקלים, תגדיל את בסיס תקציב מערכת הבריאות ב-1.5 מיליארד שקלים לשנה ותגדיל את מספר הסטודנטים לרפואה בישראל.
דת ומדינה
"יש עתיד" הינה מפלגה חילונית הדוגלת בהפרדת דת מהמדינה וחופש דת לצד הנחלת המורשת היהודית על ריבוי פניה, בעידוד יצירה, עיון ומחקר בתחומי המורשת היהודית ובחינוך לערכי היהדות על פי מגוון הקולות הקיים בחברה. המפלגה מתנגדת לחוק המרכולים הקובע מי העסקים אשר יישארו פתוחים בשבת ואילו יסגרו. בנושא התחבורה הציבורית בשבת יש עתיד פועלת למען החלתה בערים חילוניות בישראל על ידי משאל עם ברשויות המקומיות לצד התרת נישואים וגירושים אזרחיים לתושבים אשר אינם יהודים על פי ההלכה, חסרי דת וזוגות חד מיניים. המפלגה תומכת בהקמת בית דין פרטיים לגיור. "יש עתיד" תומכת בהסדרה מחודשת של רחבת הכותל המערבי כך שתחולק שווה בשווה בין נשים לגברים.
שלטון החוק ושחיתות
על פי מצע המפלגה שנכתב ב-2013 תפעל המפלגה למען מאבק בשחיתות שלטונית ותתמוך בחקיקת חוק הקלון הקובע כי אדם אשר הורשע בעבירה שיש עימה קלון לא יוכל לכהן כשר, חבר כנסת או ראש עיר בישראל לצד הגדרתה מחדש של עבירת מרמה והפרת אמונים בה נכללים ניגוד עניינים בקבלת טובות הנאה במרמה ציבורית ובהטעיה מכוונת של עובד ציבור או הסתרת מידע ממנו כדי להשפיע על שיקול דעתו ועל החלטותיו ושימוש פסול במידע פנימי לשם קידום עניין אישי ופעולה או הימנעות מפעולה בניגוד לאינטרס הציבורי. כמו כן היא תפעל להגבלת כהונה של ראש ממשלה לשתי קדנציות בלבד, ביטול שר בלי תיק, צמצום גודל ממשלה ל-18 שרים ו-4 סגני שרים וכתיבת חוקה למדינת ישראל בה חוקי היסוד יחוקקו ברוב של 80 חברי כנסת לפחות. הסמכות לביטול חוקים תהיה נתונה לבית המשפט העליון בלבד, בהרכב מורחב של תשעה שופטים לפחות. כחלק מחיזוק מערכת אכיפת החוק תתמוך בהקמת תחנת משטרה בכל עיר במדינה ובחקיקת חוק המאבק בשחיתות ציבורית (סירוב להשיב בחקירה פלילית) הקובע כי ראש ממשלה מכהן, שר, סגן שר, חבר כנסת או ראש רשות אשר שומר על זכות השתיקה בזמן חקירה פלילית לא יוכל להמשיך לכהן כנבחר ציבור בגלל סירובו לשיתוף פעולה עם רשויות המדינה והחוק.
ב-2021, אחר הרכבת ממשלת בנט-לפיד המונה 28 שרים, וביניהם שר בלי תיק, עדכנה המפלגה את מטרותיה אצל רשם המפלגות, והשמיטה את תוכניתה לפעול ל"ממשלה יעילה" המונה עד 18 שרים.
איכות הסביבה
"יש עתיד" רואה בשמירה על הסביבה חלק ממחויבותה, כחלק ממצעה הודיעה כי תפעל לתיקון חוק הנפט, פיתוח מקורות אנרגיה ממקורות מתחדשים לצימצום התלות בדלקים מזהמים הפוגעים בבריאות הציבור ובסביבה והתקנת פאנלים סולריים על כל בניין מגורים. המפלגה תומכת בהסכם פריז ופועלת למען הקמת רשות ים וחופים אשר תיצור איזון בין השימוש במשאבי הטבע לבין שימור הסביבה הימית ותסדיר את היחסים בין המשתמשים השונים – פנאי, קידוחי גז ונפט, תחבורה, תיירות, דיג, נופש ותקשורת.
המפלגה מתנגדת לשימוש בחומרי הדברה מסרטנים ופועלת לאיסורם לצד תמיכתה בזכויות בעלי חיים בהן מציעה הרחבת עיקורים וסירוסים של השירותים הווטרינריים ברשויות המקומיות, עידוד אימוץ בעלי חיים וצמצום המשלוחים החיים של בעלי חיים ממדינה למדינה בישראל למטרת פיטום ושחיטה, כחלק מתעשיית הבשר עד להפסקתם.
הכנסת התשע עשרה (2013–2015)
לראש הסיעה בכנסת ה-19 נבחר ח"כ עופר שלח. הסיעה הצטרפה לממשלת ישראל השלושים ושלוש בראשות בנימין נתניהו, לאחר משא ומתן קואליציוני שכלל תיאום עמדות בינה לבין מפלגת "הבית היהודי".
יעלה תחנוננו
יַעֲלֶה תַחֲנוּנֵנוּ מֵעֶרֶב – הוא פיוט ליום הכיפורים הנאמר בקרב קהילות אשכנז במסגרת התפילות הנאמרות לאחר תפילת העמידה של ערבית. פיוט זה נאמר מיד לאחר תפילת העמידה של ערבית, והוא בעצם הקדמה ומבוא לסדר הפיוטים והסליחות של חלק זה בתפילה.
יש עתיד
הכנסת התשע עשרה (2013–2015)
בהסכם קואליציוני מול "הליכוד ביתנו" נקבע שמהסיעה ימונו 5 שרים: יאיר לפיד, שי פירון, יעקב פרי, יעל גרמן ומאיר כהן, וסגן שר אחד, מיקי לוי. עוד נקבע שתוקם ועדה ממשלתית בראשות נציג המפלגה שתעביר את "חוק השוויון בנטל", תיקבע תוכנית לימודי ליבה לכלל ילדי ישראל, תבוטל התמיכה במוסדות תורניים בגין לימודי "תלמידי חו"ל", "מיצוי כושר ההשתכרות" יחליף את "ותק הנישואים" כקריטריון לזכאות לדיור במתכונת "מחיר למשתכן", הפלת הממשלה תחייב הצבעת אמון של 65 חברי כנסת בממשלה חדשה, אחוז החסימה יועלה ל-4%, תידרש תמיכה של 61 חברי כנסת לחוקים שעלותם התקציבית מעל 50 מיליון ש"ח, תקודם תוכנית מפלגת "יש עתיד" למען עסקים קטנים וימנע צירוף מפלגות נוספות לקואליציה ללא הסכמת כל המפלגות הקיימות.
בתחילת דצמבר 2014 פיטר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו מממשלתו את שר האוצר, יאיר לפיד. בתגובה התפטרו שאר שרי מפלגת "יש עתיד": שי פירון, יעל גרמן, מאיר כהן ויעקב פרי. צעדים אלה באו לאחר תקופה של מערכת יחסים עכורה בין המפלגות המרכיבות את הקואליציה, וחילוקי דעות חריפים בין נתניהו ללפיד. המצב החדש של ממשלת מיעוט הוביל להכרזה על פיזור הכנסת והקדמת הבחירות.
יעלה תחנוננו
מבנה הפיוט
בכל בית יש שלושה חלקים:
יש עתיד
הכנסת העשרים (2015–2019)
בכנסת ה-20 ירד כוחה ל-11 חברי כנסת והמפלגה נשארה באופוזיציה.
במאי 2017 הוטלו על מפלגת "יש עתיד", על עמותת "מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל" ועל יו"ר העמותה, חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל קנסות בסכום כולל של 55 אלף שקלים. הקנסות הוטלו על ידי משרד המשפטים לאחר שאביטל העבירה ליו"ר מטה המפלגה קבצים ובהם מידע אישי על ניצולי השואה לפי בקשתו. מידע אשר נאגר בעמותה ללא שנרשם כמחויב בחוק. "יש עתיד" נקנסה בגין פגיעה בפרטיות הניצולים ועל ביצוע הדיוור הישיר לניצולים, ללא פירוט הפרטים המחויבים בחוק.
יעלה תחנוננו
מבנה הפיוט
במילים המשתנות קיימות מילים שבדרך כלל מביעות תחינה או תפילה עם כינוי קניין של מדברים (אנחנו). והכוונה שהתפילה-תחנון-זעקה של כל ציבור המתפללים תעלה לפני האל מערב יום הכיפורים דרך יומו ועד נעילת החג לקראת הערב למחרת.
יש עתיד
הכנסת העשרים ואחת (2019)
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת הצטרפו למפלגה מועמדים חדשים ביניהם אנשי כוחות הביטחון לשעבר כמו רם בן ברק, יואב סגלוביץ ואורנה ברביבאי, אנשי חינוך כמו תהלה פרידמן ומשה טור-פז (קינלי), ועידן רול כנציג הקהילה הגאה.
יעלה תחנוננו
מבנה הפיוט
השיא הוא בשורה האחרונה: "וְיֵרָאֶה אֵלֵינוּ עַד עָרֶב". לא המענה הוא שְ"יֵרָאֶה", אלא הקב"ה עצמו.
יש עתיד
הכנסת העשרים ואחת (2019)
במקביל עזב את המפלגה חיים ילין, שכיהן בכנסת העשרים כח"כ מטעם המפלגה, לאחר ששובץ במקום לא ריאלי ברשימה, והייתה שמועה שגם חברת הכנסת בכנסת העשרים מ"יש עתיד", עליזה לביא, תפרוש גם היא.
ב-8 בינואר 2019 התקיים כנס לפתיחת קמפיין הבחירות של המפלגה באולם "מופת" שבראשון לציון, בה הוצגה סיסמת המפלגה "באנו לשנות".
יעלה תחנוננו
מבנה הפיוט
המבנה הבסיסי בנוי על נוסח התפילה יעלה ויבוא שבתחילתה מופיע רצף הבקשות "יַעֲלֶה וְיָבֹא ויַגִּיעַ ויֵרָאֶה וְיֵרָצֶה".
יש עתיד
הכנסת העשרים ואחת (2019)
ב-21 בפברואר 2019 הקימה "יש עתיד", יחד עם מפלגות "חוסן לישראל" ו-"תל"ם" של בני גנץ ומשה יעלון, שהתאחדו קודם לכן, רשימה משותפת בשם "כחול לבן", אליה הצטרף גם הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי שצורף ל"חוסן לישראל". לפי הסכם האיחוד, תתקיים רוטציה בראשות הרשימה בין יו"ר "חוסן לישראל" בני גנץ שיכהן שנתיים וחצי בתפקיד לבין יו"ר "יש עתיד" שיכהן בתפקיד בשנתיים הנותרות.
יעלה תחנוננו
מבנה הפיוט
סדר המילים הוא אקרוסטיכון של א"ב הפוך (תשר"ק). על מנת להשלים את הפיוט במלואו הבית האחרון מורכב משלוש מילים המתחילות באות א'. כך יש בפיוט 24 שורות ב-8 בתים.
יש עתיד
הכנסת העשרים ושתיים (2019–2020)
בכנסת ה-22 הכניסה "יש עתיד" 13 חברי כנסת, 2 פחות מהבחירות הקודמות. לעומתם "חוסן לישראל" ו-"תל"ם" הכניסו מספר שווה של חברים לכנסת. עם זאת לאחר התפטרותו של גדי יברקן נכנס יוראי להב-הרצנו מהמפלגה, לאחר שעידן רול, בעצמו פעיל "יש עתיד", ויתר על מקומו בכנסת.
יעלה תחנוננו
השפעתו בתרבות
על בסיס מילות הפיוט כתב אהוד מנור את אחד הבתים בשיר ללכת שבי אחרייך המוכר בזכות ביצועו על ידי אילנית
יש עתיד
הכנסת העשרים ושלוש (2020–2021)
בכנסת ה-23 שוב הכניסה "יש עתיד" 13 חברי כנסת. ב-29 במרץ 2020 התפצלה סיעת "כחול לבן" על רקע המחלוקת סביב ההצטרפות לממשלת ישראל השלושים וחמש. אל "יש עתיד" הצטרפו 3 חברי כנסת ממפלגת "תל"ם" לצורך הקמת סיעת "יש עתיד – תל"ם", הסיעה השנייה בגודלה בכנסת. ב-19 ביוני 2020 בעקבות התפטרותם של חילי טרופר ומיכאל ביטון מסיעת "כחול לבן" מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי, הושבעו יוראי להב-הרצנו ותהלה פרידמן, אך במסגרת חלון המעברים תהלה פרידמן בחרה להצטרף לסיעת "כחול לבן", לאחר שעזבה את מפלגת "יש עתיד" עוד קודם לכן, על רקע סירובה להצטרף לממשלת האחדות.
בספטמבר 2020 קרא חבר הכנסת עפר שלח לקיום פריימריז במפלגה, בהם ירוץ מול יו"ר המפלגה, יאיר לפיד. לאחר סירובו של לפיד פרש שלח מהמפלגה.
יעלה תחנוננו
מנגינה
יחד עם הפיוט כי הנה כחומר (הנאמר בליל כיפור רק במנהג אשכנז המזרחי) מהווה פיוט זה את החלק "המוזיקלי" של תפילת ערב יום הכיפורים בקהילות אשכנז. לפיוט חוברו ניגונים רבים, החל מעולם החזנות האשכנזי הקלאסי דרך חצרות האדמורי"ם החסידיים, בהם ניגון חב"ד, ועד למנגינות מודרניות.
יש עתיד
הכנסת העשרים וארבע (2021–2022)
לקראת הבחירות לכנסת ה-24, הוחלט על פירוק הרשימה וריצה עצמאית של כל אחת משתי המפלגות. לאחר מערכת הבחירות, הסיעה השיגה 17 מנדטים והייתה הסיעה השנייה בגודלה. ב-5 במאי 2021, יאיר לפיד קיבל לראשונה את המנדט להקמת הממשלה.
ב־13 ביוני 2021, הקים לפיד ממשלת אחדות יחד עם יושב ראש מפלגת ימינה, נפתלי בנט, ברוטציה. לפיה בנט יכהן כראש ממשלה עד אוגוסט 2023 ולאחר מכן לפיד יחליפו. מטעם ״יש עתיד״ החלו לכהן בממשלה כ-7 שרים בהם אורנה ברביבאי כשרת הכלכלה, מאיר כהן כשר הרווחה והשירותים החברתיים, מירב כהן כשרה לשוויון חברתי, קארין אלהרר כשרת האנרגיה ומשאבי המים, יאיר לפיד כשר החוץ והנושאים אסטרטגיים וראש הממשלה החלופי, אלעזר שטרן כשר המודיעין, ויואל רזבוזוב כשר התיירות. בנוסף מונה מיקי לוי, חבר כנסת מהמפלגה ליושב ראש הכנסת. חבר המפלגה, עידן רול, מונה לסגנו של לפיד כשר החוץ. ויואב סגלוביץ' לסגן השר לביטחון פנים עומר בר לב. לאחר כינון הממשלה, ב-15 ביוני 2021, התפטרו מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי השרים רזבוזוב וברביבאי ובמקומם נכנסו חברות המפלגה הבאות ברשימה, טטיאנה מזרסקי ויסמין פרידמן.
ב-13 בנובמבר 2021, המפלגה הודיעה על הקמת ועידת המפלגה הראשונה, שבה יבחר יושב הראש. יושב הראש הנבחר, שיעמוד בראש הרשימה לכנסת, ייהנה מהאפשרות לשריין ברשימה שני מועמדים בכל עשירייה. יתרה מזאת, תקים המפלגה ועדה שתבחר את יתרת רשימת המועמדים לכנסת.
לאחר שלא התמודדו מולו, זכה יאיר לפיד פעם נוספת בהובלת המפלגה.
הכנסת העשרים וחמש (2022-הווה)
בבחירות לכנסת העשרים וחמש המפלגה קיבלה 24 מנדטים, והייתה למפלגה השנייה בגודלה בכנסת. עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע נמנתה הסיעה עם האופוזיציה.
ב-13 בדצמבר סיים יושב ראש הכנסת מיקי לוי, חבר הסיעה, את תפקידו עם בחירתו של יריב לוין לתפקיד. ב-2 בינואר נבחר מנהיג המפלגה יאיר לפיד לתפקיד ראש האופוזיציה על ידי סיעות האופוזיציה. כמו כן נבחר יושב ראש הסיעה בכנסת בועז טופורובסקי לתפקיד מרכז האופוזיציה, מיקי לוי נבחר לתפקיד יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת העשרים וחמש, והשרה לשעבר מירב כהן נבחרה לכהן כיושבת ראש הוועדה המיוחדת לטיפול בניצולי שואה.
ב-1 בפברואר נכנסה לתוקף התפטרותו מהכנסת של השר לשעבר יואל רזבוזוב, וחברת המפלגה שלי מירון נכנסה לכנסת במקומו.
נוער יש עתיד
ארגון הנוער של יש עתיד הוקם בשנת 2014 בתמיכת צעירי יש עתיד. הנהגת הנוער היא הגוף שמוביל את הארגון ולעיתים מקבל את ההחלטות בשם בני הנוער. ההנהגה כוללת בתוכה את כל ראשי הצוותים ב-"נוער יש עתיד". נוער יש עתיד מקיימים בכל חודש מספר מפגשים הכוללים עדכונים, פעילויות בנושאים פוליטיים וחברתיים, ימי גיבוש, התנדבויות ומפגשים עם חברי כנסת מטעם המפלגה. נכון לשנת 2021 נוער יש עתיד מונה עשרות בני נוער מכל חלקי הארץ בטווח גילים 14–19.
צעירי יש עתיד
צעירי "יש עתיד" מורכבת מסיירות בערים שונות בארץ ובתאים באוניברסיטאות והמכללות. הללו פועלים בהתנדבות בשטח כדי לפרסם את מצע "יש עתיד" ואת פועלה בכנסת ובממשלה. כמו כן, ה"סיירות" של צעירי "יש עתיד" פועלים לצורך גיוס פעילים ומצביעים למפלגה.
מצעד האלבומים העצמאיים
מצעד האלבומים העצמאיים (באנגלית: Independent Albums או Top Independent Albums) הוא מצעד אלבומים שבועי, המתפרסם במגזין הבילבורד ומדרג את אלבומי המוזיקה והמיני-אלבומים הנמכרים ביותר בארצות הברית שיצאו באופן עצמאי, לפי נתוני נילסן סאונד-סקאן. המצעד מתפרסם מדי שבוע של ידי הבילבורד. הוא משמש על מנת לדרג אלבומים של אמנים שלא חתומים בחברות תקליטים מרכזיות. הדירוג נערך על ידי מכירות נקודת הרכישה שהושגו על ידי נילסן, ומהורדות מוזיקה חוקיות ממגוון חנויות מוזיקה מקוונות. המצעד החל לפעול בשבוע של 2 בדצמבר 2000.
25 המקומות הראשונים במצעד מתפרסמות דרך אתר בילבורד, בעוד ש-25 המקומות הבאים זמינים למנויים בתשלום לאתר הבילבורד. כמו בכל מצעדי הבילבורד, אלבומים המופיעים במצעד האלבומים העצמאיים עשויים להופיע במקביל גם במצעד הבילבורד 200, המצעד הראשי שמפורסם על בסיס מכירות בלבד, כמו גם כל אחד ממצעדי הבילבורד האחרים. בנוסף, אלבומים שנמכרים בבלעדיות רק באמצעות אתרים קמעונאיים עשויים להיכלל במצעד, בהתאם למדיניות מתווה של המצעד שהוכרזה ב-7 בנובמבר 2007.
האלבום הראשון שהגיע למקום הראשון במצעד הוא Who Let the Dogs Out של להקת באהא מן, שהיה לאלבום העצמאי הנמכר ביותר לשנת 2001.
האלבומים העצמאיים הנמכרים ביותר לפי שנה
מאז 2002, פרסם מגזין הבילבורד מדי שנה רשימות סוף שנה של 50 האלבומים העצמאיים הנמכרים ביותר. מגזין הבילבורד הכריז גם באופן עצמאי על האלבום הנמכר ביותר לשנת 2001. ליל ג'ון והאיסט סייד בויז עמדו בראש המצעד שלוש פעמים מאז הקמתו, תוך שעמדו בראשו פעמיים עם אלבומם, Kings of Crunk, משנת 2002.
קדיאטו קונאטה
קדיאטו קונאטה (בצרפתית: Kadiatou Konaté) היא במאית ותסריטאית מאלית. יצירתה המפורסמת ביותר היא L'Enfant terrible, סרט אנימציה קצר המבוסס על מיתוסים אפריקאים. היא גם הפיקה מספר סרטים דוקומנטריים, תוך התמקדות בסוגיות של נשים וילדים במאלי.
תחילת דרכה
קונאטה נולדה בבמקו, שבמאלי. היא למדה לתואר שלה באוניברסיטת שיח' אנטא דיופ ובאוניברסיטת דקר.
קריירה קולנועית
אחרי שסיימה את לימודיה באוניברסיטה, קונאטה עבדה כעוזרת הפקה בסרטו הקלאסי של סולימאן סיסה משנת 1985, Yeelen. ב-1989, היא כתבה את התסריט עבור סרט האנימציה הקצר, La de Geste Ségou, בבימויו של עמיתה המאלי ממבאיה קוליבלי. הסרט הראשון שלה כיוצרת היה הסרט התיעודי Des Yeux לשפוך Pleurer (עיניים בוכות), שצולם בווידאו ב-1992. גם את סרטה התיעודי השני צילמה קונאטה בווידאו, Circulation Routiere (תנועה), אשר ביימה במשותף עם קאבידה דג'דג'ה. ב-1993 היא הפיקה שלושה סרטים קצרים, הבולט מביניהם L'Enfant terrible (ילד נוראי). הסרט מבוסס על מיתוס מרכז אפריקאי, המסופר באמצעות אנימציה של בובות. הסיפור עוקב אחר רוח טובה, ילד אשר נולד עם שיניים והיכולת לדבר וללכת, אשר מוצא את אחיו הגדול ומתחיל מסע יוצא דופן. זוהי עבודתה עתירת השבחים ביותר.
סרטה התיעודי משנת 2008 תיעודי Daman Da (מיראז' צהוב), עוקב אחר חיי היום-יום של כורי זהב במאלי. היא נמשכה לנושא אחרי צפייה בדיווח חדשות מקומיות בנושא. הסרט מראה את קשיי הכורים, את עבודתם בתנאים קשים, אך גם את הכנות ואת מוסר העבודה שלהם.
אסקלה
אַסְקֶלָה (מלטינית Ascella - בית השחי) או ζ בקשת, הוא כוכב כפול שנמצא במרחק של כ-88 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים קשת. עם בהירות נראית כוללת מדרגה 2.59 זהו הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצה.
תכונות
אסקלה מורכב מזוג כוכבים המקיפים זה את זה בזמן הקפה של 21 שנים במרחק זוויתי סביב חצי שניית קשת ואקסצנטריות של 0.21, כך שהמרחק ביניהם נע בין 10.5 יחידות אסטרונומיות ו-16 יחידות אסטרונומיות. במרחק זוויתי של כ-75 שניות קשת מהזוג נמצא כוכב עמום נוסף עם בהירות מדרגה 10.6 שלפעמים מסומן אסקלה C. אם הכוכב קשור כבידתית לבני הזוג ונמצא באותו המרחק כמוהם, אז מדובר ככל הנראה בכוכב הסדרה הראשית מסוג K7 שמקיף את הזוג במרחק של לפחות 2,000 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של לפחות 40,000 שנים, אך ככל הנראה הוא אינו קשור אליהם ורק במקרה נמצא על אותו קו ראייה.
אסקלה A
אסקלה A הוא הכוכב הבהיר והכבד מבין השניים עם בהירות מדרגה 3.27. זהו ענק לבן מסוג ספקטרלי A2 III, מסתו כ-3 מסות שמש, רדיוסו כ-2.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו היא כ-9,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 30 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול הוא מאיר בעוצמה של פי 35 מעוצמת ההארה של השמש.
אסקלה B
אסקלה B הוא הכוכב העמום מבין השניים עם בהירות מדרגה 3.48. זהו תת-ענק לבן מסוג ספקטרלי A4 IV, מסתו מוערכת בפחות מ-2 מסות שמש, אך רדיוסו דומה לרדיוס של אסקלה A, כ-2.5 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו כ-8,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 25 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה וקרוב לפי 30 בצירוף הקרינה העל-סגולה.
מישל פרו
מישל פרו (בצרפתית: Michelle Perrot; נולדה ב-18 במאי 1928 בפריז) היא היסטוריונית צרפתית ופרופסור אמריטוס להיסטוריה בת זמננו באוניברסיטת פריז דידרו. זכתה ב-2009 בפרס פמינה.
ביוגרפיה
פרו חקרה את ההיסטוריה של תנועות העבודה, ולמדה אצל ארנסט לאברוס, אצל מישל פוקו ואצל רוברט באדינטר.
פרו היא חלוצה בהופעתם של תולדות נשים ולימודי מגדר בצרפת. היא ערכה יחד עם ז'ורז' דובי את "Histoire des femmes en Occident" ("היסטוריה של נשים במערב"; 5 כרכים), פלון, 1990–1991).
עבודתה מופיעה בכתב העת ליברסיון, והיא הפיקה והציגה את תוכנית הרדיו "היסטוריה בימי שני" ברדיו פראנס קולטור.
ב־2009 זכתה בפרס פמינה.
ב־2014 היא קיבלה את פרס סימון דה בובואר.
עבורה, פמיניזם הוא חופש אוניברסלי. היא שותפה לכתיבת הספר "היסטוריה של נשים במערב".
וסטייה
בקוראן
המונח מוזכר בקוראן חמש פעמים, במשמעות כוללת של מתינות, מרכזיות (כלומר, הימנעות מקיצוניות) וכבוד.
בסורת הפרה נאמר:
בסורת אל-קלם נאמר:
שימוש בשמות
כדי להפגין את רוח הביטוי בחרו מספר גופים בשם "וסט". כך לדוגמה:
בני בן זקן
בני בן זקן (נולד ב-18 באוקטובר 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי וכיום מאמן כדורגל של קבוצת הנוער של בני יהודה תל אביב
קריירה
בן זקן התחיל את הקריירה שלו בהפועל קריית שמונה ששיחקה אז בליגה א', ובעונת ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת נגד מכבי חדרה. בשנת התאחדה הקבוצה עם מכבי קריית שמונה ובן זקן המשיך לשחק בקבוצה המאוחדת, עירוני קריית שמונה, והיה שותף לעלייה ההיסטורית של המועדון לליגת העל בשנת. בקיץ עזב יניב לביא את המועדון ובן זקן מונה לקפטן הקבוצה, ובסיום העונה אף זכה להניף את גביע הטוטו ואת צלחת האליפות הראשונה בתולדות המועדון.
בעונת חתם בהפועל אסי גלבוע מליגה א', ובסיום העונה פרש ממשחק פעיל.
בן זקן מונה לעוזרו של ברק בכר, מאמן עירוני קריית שמונה. ב-14 במאי 2015 מונה למאמן זמני לאחר פיטוריו של בכר, ובסיום העונה שב לתפקידו כעוזרו של המאמן החדש, סאלח חסארמה.
את עונת עונת החל בן זקן כמאמן קבוצת הנוער של עירוני קריית שמונה, וב-31 באוקטובר 2016 מונה למאמן הקבוצה הבוגרת לאחר פיטוריו של מוטי איוניר. ב-26 בנובמבר 2016 פוטר מתפקידו.
ב-22 בדצמבר 2016 מונה בן זקן למאמן הפועל קטמון ירושלים מהליגה הלאומית עד לסיום העונה.
ב-4 באוגוסט 2017 סיכם כמאמנה של הפועל עפולה, במקומו של ראובן עטר.
ב-21 בינואר 2019 מונה למאמן הפועל רמת גן מהליגה הלאומית, ועד לתום העונה הוביל אותה לפלייאוף העליון של הליגה הלאומית. עונה לאחר מכן הוביל את הקבוצה לזכייה בגביע הטוטו של הליגה הלאומית, אך ב-15 בפברואר 2020, בעקבות רצף תוצאות לא מוצלחות, פוטר מתפקידו כמאמן הקבוצה.
לבן זקן תואר ראשון בפסיכולוגיה.
מקוש דלת
מקוש דלת הוא פריט המותקן על גבי דלת כניסה לבית,בניין או חדר,שמטרתו לאפשר לאנשים מבחוץ להתריע על הגעתם, באמצעות רעש, לנוכחים בפנים.
עם השנים, הפכו מקושי דלת לפריטי עיצוב מהודרים. עם זאת, באזורים מסוימים משתמשים במקושים פשוטים כגון משקולת ממתכת או טבעת.