cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
לסלי מורטייר שו
קריירה
הוא היה לעורך דין ובנקאי וב-1898 הוא נבחר כמושל איווה ה-17, תפקיד בו הוא כיהן עד 1902. לאחר מכן הוא כיהן כמזכיר האוצר של ארצות הברית עד 1907 בממשלו של הנשיא תאודור רוזוולט. כמו קודמו בתפקיד ליימן ג'ודסון גייג', האמין שו באמת ובתמים שמחלקת האוצר צריכה לשרת את שוק הכסף בזמנים קשים באמצעות הזרמת כספים לשוק.
לצורך כך רכש שו בחזרה את איגרות החוב הממשלתיות מהבנקים המסחריים שהחזיקו אותם בבעלותם, הגדיל את מספרם של הבנקים המסחריים לפקדונות, וב-1902 הוא הודיע לבנקים שאין כבר צורך שהם יחזיקו ברזרבות מזומנים כביטחונות לאחזקותיהם בכספי הציבור. הכוונה של צעדים אלו הייתה אמורה להשפיע על אספקת מטבע גמיש יותר כתגובה לצרכיי השוק. התערבות הממשלה בשוק הכסף הגיע לשיאה בעת כהונתו של שו כמזכיר האוצר. ב-3 במרץ 1907 הוא התפטר מתפקידו ועבר לעבוד כבנקאי בניו יורק.
בבחירות לנשיאות של 1908 הוא התמודד על קבלת מועמדות המפלגה הרפובליקנית.
לסלי שו נפטר בוושינגטון די. סי. ב-28 במרץ 1932 ונקבר בבית הקברות אוקלנד שבדניסון, איווה.
S בדג זהב
S בדג זהב (S Doradus) הוא אחד הכוכבים הבהירים ביותר בענן מגלן הגדול (גלקסיית לווין של שביל החלב) ובכלל. הכוכב הוא היפר-ענק עם בהירות מוחלטת של 10- אך בגלל מרחקו הרב מכדור הארץ הוא לא ניתן לראיה ללא טלסקופ. הכוכב נמצא במרחק של 169,000 שנות אור (51,815 פארסק) מכדור הארץ וממוקם בקבוצת הכוכבים דג זהב. S בדג זהב הוא הכוכב הבהיר ביותר בצביר הכוכבים NGC 1910 הממוקם בענן המגלני הגדול. הכוכב מסוג משתנה כחול ובהיר וטמפרטורה של 20,000 קלווין. עוצמת הארתו של הכוכב גדולה פי מיליון מזו של השמש. מסתו של S בדג זהב היא 45 מסות שמש, והרדיוס הוא 100–380 רדיוסי שמש.
אלקטריק זו
אלקטריק זו (באנגלית: Electric Zoo) היא להקת רוק ישראלית, אשר משלבת מוזיקה פסיכדלית, רוק כבד, פאנק וג'אז. הלהקה הוקמה בשנת 2011 ושרה באנגלית.
אודות
הלהקה הוקמה בשנת 2011 על ידי גל דוידסון שכותב את מרבית השירים ומשמש כסולן וגיטריסט וביחד עם יובל גסר, בסיסט הלהקה ואמיר סטיינברג על התופים. באותה שנה לפני צאת האלבום הופיעו בפסטיבל האינדינגב.
בשנת 2013 הקליטו את אלבומם הראשון Diamonds In The Sand בגרסת הופעה חיה באולפני רדיו קול הקמפוס במסגרת התוכנית "סתימה זמנית" ותחת הלייבל של תחנת הרדיו. את המילים לשירים באלבום כתבו אלון כץ וגל דוידסון. האלבום הוקלט על טייפ סלילים ובשימוש מכשירים אנלוגים משנות ה-60 וה-70. בשנת 2014 יצא האלבום בגרסת ויניל תחת הלייבל הגרמני ישראלי Altura Libre Music. לאחר צאת האלבום מחדש הופיעה שוב הלהקה בפסטיבל האינדינגב ויצאה לסיבוב הופעות בגרמניה
לאחר אלבום הבכורה הפסיקה הלהקה את פעילותה עד שגל דוידסון חזר לעבוד על אלבום חדש. הלהקה עברה שינויים גדולים עם עזיבתם של יובל גסר ואמיר סטיינברג. במקומם הצטרפו איתי מנבר כמתופף, רון אפרתי כבסיסט ותומר צוק כקלידן, כלי שלא היה קודם חלק מהלהקה.
בשנת 2018 הוציאה הלהקה המחודשת את אלבומה השני, Me And My Machine Against The World, אלבום אשר יצא בהפקה עצמאית ללא שיתוף אף לייבל.
בשנת 2019 הוציאו את אלבומם השלישי, Childhood Memories.
בשנת 2020 הוציאו את האלבום Coconut. הם מופיעים עם האלבום בישראל ובפסטיבלים באירופה.
דמטריוס (בן פיליפוס)
דמטריוס (ביוונית: Δημήτριος; ? - 181 לפנה"ס) היה נסיך מוקדוני מהשושלת האנטיגונידית. בנו של פיליפוס החמישי, מלך מוקדון.
ביוגרפיה
על תחילת דרכו ידוע מעט מאוד. בשנת 197 לפנה"ס, לאחר סיום המלחמה המוקדונית השנייה בהפסד מוקדוני, נאלץ אביו, כחלק מהסכמי השלום עם הרפובליקה הרומית, לשלוח אותו לרומא כבן ערובה. בשנת 188 לפנה"ס, בשל תמיכתו של פיליפוס ברומא במהלך מלחמת אנטיוכוס, שוחרר דמטריוס מהשבי. ארבע שנים לאחר מכן, שלח פיליפוס את דמטריוס לרומא, כדי לייצג את העמדה המוקדונית מול משלחות שונות מיוון, שטענו נגד מוקדון. בשל השנים הרבות שעשה דמטריוס בשבי הרומאי, עמדתו במשא ומתן הייתה כנועה ומתרפסת. הרומאים סברו שאחרי השלטון הקשה של פיליפוס, יוכל דמטריוס הכנוע להיות שליט נוח למדי. דמטריוס חזר למוקדון עמוס בהבטחות ורמיזות מצד הרומאים, שהותירו אותו מבולבל ומשתעשע בתקוות. המצביא הרומאי טיטוס קווינקטיוס פלמינינוס אף נפגש עמו ביחידות, והצהיר במפורש שרומא מעוניינת בו כמלך. עם זאת, ידוע היה לכל שפיליפוס מעדיף את בנו הבכור פרסאוס, שבניגוד לדמטריוס נודע כתוקפן וקשה עורף. פיליפוס אף נתן מעין הצהרה פומבית להעדפותיו, כאשר ייסד בתראקיה עיר חדשה וקרא לה על שם פרסאוס.
דמטריוס החל לקוות ברצינות שיירש את הכתר, ועל פי העדויות בילה יותר זמן במחיצת השגרירים הרומאים מאשר במחיצת אביו. המוני העם במוקדון, שמאסו במלחמות הרבות של פיליפוס, תמכו בסתר בדמטריוס, וכך גם רבים בחצר המלוכה ובצבא. בשנת 182 לפנה"ס, במהלך טקס ה"היטהרות" השנתי, הציע אי מי לערוך קרב מדומה בין החיילים תומכי דמטריוס לחיילים תומכי פרסאוס. ה"קרב" הסתיים ב"ניצחון" תומכי דמטריוס, אולם ללא נפגעים. אלא שהלהיטות שבה לחמו תומכי דמטריוס, הבהירה לפרסאוס שחלק משמעותי של הצבא תומך באחיו. הוא העלה את קובלנותיו בפני פיליפוס, ואף טען שדמטריוס ניסה לרוצחו. פיליפוס ניסה לפייס בין האחים, והתכחש לתקרית כולה. אולם העמדת הפנים לא יכלה להימשך לאורך זמן, והרומאים הבהירו היטב שרק הודות לדמטריוס, פיליפוס עדיין מולך.
באביב של השנה הבאה, יצא פיליפוס למסע צבאי גדול צפונה. בניסיון להימנע מחיכוך בין בניו, לקח עמו פיליפוס למסע רק את פרסאוס, ואת דמטריוס השאיר בבית. על פי חלק מהמקורות, דמטריוס ניסה להנהיג קשר בהיעדרו של אביו, אולם הדבר אינו ודאי. כך או כך, ידוע שדמטריוס אינו חש עוד בטוח במוקדון. הוא ניסה לברוח לרומא, אולם תוכניתו נתגלתה, ופיליפוס העניש אותו בכך שהשליך לכלא את אחד מידידיו. פיליפוס חש שבנו הגדיש את הסאה, והוכיח אותו קשות באופן אישי, תוך שהוא מבהיר לו בצורה חד משמעית שהוא מועיד את המלוכה לפרסאוס. בשנת 180 לפנה"ס, התנקשו תומכי פרסאוס בדמטריוס. לא ברור אם פיליפוס לקח חלק פעיל במעשה, אולם ככל הנראה הוא ידע מכך ונתן הסכמה בשתיקה.
פיליפוס נפטר בשנת 179 לפנה"ס, ופרסאוס ירש את כיסאו.
הקברניט (סרט, 2019)
רקע כללי
ב-14 במאי 2018, כאשר טיסה של סצ'ואן איירליינס 3U8633 טסה מצ'ונגצ'ינג ללהסה, השמשה הקדמית של תא הטייס התנפצה וגרמה לפציעות של הקצין הראשון ואילצה את הצוות לבצע נחיתת חירום. מול המצב הקשה, הקפטן ליו צ'ואנג'יאן וצוותו התמודדו בנחת עם המצב. הם התגברו על התנאים הקשים, כולל לחץ נמוך בגובה רב ובטמפרטורה נמוכה. הודות לשיתוף פעולה הדוק, הטיסה ביצעה בהצלחה נחיתת חירום בשדה התעופה צ'נגדו שואנגליו ובכך ניצלו חייהם של 119 הנוסעים ו-9 אנשי הצוות שהיו על הטיסה. השמשה הקדמית המתנפצת על מטוס היא סיטואציה מסוכנת והקפטן ליו צ'ואנג'יאן טיפל באירוע כל כך טוב, שהוא זכה לכינוי "קפטן סאלי הסיני".
הפקה
הסרט זכה לתמיכה וסיוע של מינהל התעופה האזרחית בסין, מאות אנשי מקצוע ממערכת התעופה האזרחית השתתפו ביצירת הסרט.
הצילומים החלו ב-3 בינואר 2019 והסתיימו ב-4 במרץ 2019.
שחרור
הסרט היה סרט הפתיחה בערב הפתיחה בפסטיבל הסרטים והטלוויזיה האמריקני-סיני ה-15 בלוס אנג'לס, שם זכה בקטגוריית הסרט הטוב ביותר. המפיק יו דונג זכה גם בפרס המפיק הטוב ביותר.
הכנסות
ב-3 באוקטובר 2019, הכנסות "הקברניט" הגיעו ל-263 מיליון יואן ובסך הכל הוא הכניס למעלה ממיליארד יואן (411 מיליון דולר).
קובי מנדלבליט
קובי מנדלבליט (נולד ב-7 בדצמבר 1978) הוא קצין בדרגת תת-אלוף בצה"ל והצנזור הצבאי הראשי.
משפט קרופ
משפט קרופ, ובשמו הרשמי: ארצות הברית נגד אלפריד קרופ ואח' ( היה העשירי מבין שנים-עשר משפטי נירנברג הנוספים אשר נידונו בפני בית דין צבאי אמריקאי בהיכל הצדק בנירנברג, גרמניה, לאחר תום מלחמת העולם השנייה. משפט קרופ היה השלישי מבין משפטיהם של תעשיינים גרמנים אשר שיתפו פעולה עם הממשל הנאצים בתקופת המלחמה, שני האחרים היו משפט פליק ומשפט אי גה פארבן.
קובי מנדלבליט
ביוגרפיה
גדל ברמת גן, שימש כקצין המודיעין של פיקוד המרכז וכראש זירה בחטיבת המחקר. שימש כמפקד מערך ההדרכה של אמ"ן (בה"ד 15).
במרץ 2022 הודיע שר הביטחון בני גנץ על מינוי מנדלבליט לצנזור הצבאי הראשי במקום דורון בן ברק. עם כניסתו לתפקיד ב-30 ביוני 2022 עלה לדרגת תת-אלוף.
מנדלבליט הוא בעל תואר שני בניהול ויישוב סכסוכים מאוניברסיטת בר-אילן.
בן דודו הוא הפרקליט הצבאי הראשי והיועץ המשפטי לממשלה לשעבר, אביחי מנדלבליט.
מנדלבליט נשוי ואב לשניים, מתגורר בבאר יעקב.
משפט קרופ
במשפט קרופ עמדו לדין שנים-עשר מנהלים של תאגיד קרופ אשר הואשמו בכך שאיפשרו את חימוש הכוחות המזוינים של גרמניה ובכך השתתפו באופן פעיל בהכנות הנאצים לפתיחה במלחמה, כן הואשמו בהעסקת כוח אדם בתנאי עבדות בחברותיהם. הנאשם הראשי במשפט היה אלפריד קרופ, מנכ"ל חברת קרופ החזקות מאז 1943 ובנו של גוסטב קרופ אשר היה נאשם במשפט נירנברג של פושעי המלחמה העיקריים אשר התנהל בפני בית הדין הבינלאומי (שם שוחרר מן המשפט מסיבות בריאות).
שופטי בית הדין היו יו סי. אנדרסון, אב בית הדין ונשיא בית המשפט לערעורים בטנסי, אדוארד ג'יי. דיילי מקונטיקט, ויליאם ג'יי. וילקינס מוושינגטון. התובע הראשי היה בריגדיר גנרל טלפורד טיילור. כתב האישום הוגש ב-17 בנובמבר 1947. המשפט התנהל מ-8 בדצמבר 1947 ועד 31 ביולי 1948. נאשם אחד זוכה בדין, שאר הנאשמים נידונו לתקופות מאסר שבין שלוש לשנים-עשר שנים והנאשם הראשי, אלפריד קרופ, הצטווה למכור את כל החזקותיו בחברה.
על פי הערכות שמרניות, תאגיד קרופ העסיק בתקופת מלחמת העולם השנייה כ-100,000 עובדי כפייה, מהם כ-23,000 שבויי מלחמה.
הנאשמים
כל 11 המורשעים נמצאו אשמים בהעסקת עובדי כפייה (סעיף 3 לכתב האישום), ומבין עשרת הנאשמים שהואשמו בביזה כלכלית (סעיף 2), שישה הורשעו. הרשעתם ספגה ביקורת בגרמניה בשל מה שהוצג כרדיפת והשחרת פניה של התעשייה הגרמנית. ב-31 בינואר 1951, שנתיים וחצי לאחר שנתנו גזרי הדין, כל המורשעים להוציא את לוזר, נחונו בידי הנציב העליון לאזור הכיבוש האמריקאי ושוחררו מבית הסוהר. אלפריד קרופ קיבל לידיו חזרה את השליטה במפעלי החברה בגרמניה המערבית. החברה המשיכה להיות אחת מחברות התעשייה הכבדה הגדולות בגרמניה המערבית.
השפעת מגפת הקורונה על ישראל
התפשטות מגפת הקורונה בישראל החלה לקראת סוף פברואר 2020. המגפה פרצה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, שבסין, וממנה התפשטה לרוב מדינות העולם. לקראת סוף פברואר החלו להתגלות בישראל החולים הראשונים, שהגיעו בתחילה בעיקר בטיסות מאירופה. המקרה הראשון של חולה בקורונה התגלה בישראל ב-27 בפברואר 2020. ההתמודדות עם המגפה כללה הנחיות של משרד הבריאות שנועדו למנוע את התפשטות. ההתפרצות והמאבק בה השפיעה על מגוון תחומים.
כלכלה
בעקבות התפשטות הנגיף בישראל עסקים רבים נפגעו כלכלית. הסיבות לפגיעה היו הפסקת פעילות או צמצם הפעילות בשל הסגר שהוטל, ובמקרים אחרים הימנעות של הציבור מהגעה ומביצוע קניות באזורים בהם המחלה הייתה נפוצה וזהירות מונעת מפני המגפה. בשל כך החלה האטה משמעותית בפעילות הכלכלית בישראל ובעולם. בסוף מאי, דווח על ירידה חדה בתוצר ובהוצאה הפרטית במהלך הרבעון הראשון של 2020. היו עסקים שנסגרו. היה זינוק במכירות ברשתות המזון וענפים בולטים כמו התעשיות הביטחוניות וההייטק (למרות האטה מסוימת תוך עידוד עבודה מהבית) פעלו. ענף הבניה פעל אך סבל מהאטה מסיבות שונות, כולל המצב הפוליטי ונמשך משבר הדיור.
מטרות המדיניות הכלכלית בתקופת המשבר נחלקה לשתי תקופות:
עם זאת, היו שביקרו על איטיות בקבלת ההחלטות, על המימוש, או על מצב אי הודאות. למשל, ב-31 במאי, עצמאים ועסקים התלוננו על סיוע שהובטח להם ולא התקבל. כמו כן, נטען כי חלק מההצהרות של הממשלה היוצאת ושל ראש הממשלה בנימין נתניהו - לא מומשו. לצד התוכנית הממשלתית היו שהציעו לממשלה תוכנית הכוללת צעדים להגדלת הוודאות, איזון בין השפעת הצעדים בתחום הבריאות ובתחום הכלכלה. תוכנית שתהייה הוליסטית בדגש על סיוע לשמירת עובדים, מניעת אבטלה כרונית ועידוד הצמיחה לצד סיוע לאנשים ועסקים שנקלעו לקשיים כלכליים בעקבות המשבר.
בנוסף לכך, העובדים העצמאים והעסקים פרטיים בישראל, נפגעו קשה בתקופת הקורונה מכיוון שלא היה להם גב תמיכה של מעסיק או חברה מסוימת. הבעיה העיקרית היא הירידה הקיצונית בהכנסות, בתקופה זו, המדינה הציעה לעצמאים מספר אפשרויות למענקים או לסיוע, אך לא ריכזה עמותה מסוימת או גוף עזרה שאפשר לפנות אליהם במקרה הצורך. יחד עם זאת, ליברמן שהיה שר האוצר העניק לעצמאים באומיקרון עד 600 אלף שקל לעסק שנפגע ב-35%.
חינוך
מגפת הקורונה השפיעה על מערכות חינוך ברחבי העולם והובילה לסגירות כמעט מוחלטות של בתי ספר, אוניברסיטאות ומכללות. מרבית הממשלות ברחבי העולם סגרו באופן זמני את מוסדות החינוך בניסיון למנוע את התפשטות המגפה. כך גם היה בישראל.
ביטול אירועים
בעקבות התפשטות הנגיף, הביאו הנחיות משרד הבריאות לביטול ודחייה של אירועים רבים.
התפשטות המחלה וגילוי חולים נוספים צברו תאוצה בתחילת חודש מרץ, סמוך לחג פורים. לאור זאת, אירועים שונים הקשורים לחג בוטלו, ביניהם אירוע העדלאידע שהיה אמור להתקיים בפורים בחולון, מסיבות הרחוב השנתיות הנערכות בתל אביב, אירועי תרבות בערים שונות וכן מסיבות שנערכות מטעם אוניברסיטאות ומכללות. גם מסיבות הפורים המסורתיות בנחלאות, בשוק מחנה יהודה ובכיכר ספרא שבירושלים בוטלו, וכן הטישים והתפילות בחסידות גור.
בפעם הראשונה מזה 103 שנים הוכרז כי הבימה תיסגר, עד 30 באפריל 2020.
טיולי פסח של תנועת הצופים, שהיו אמורים להתקיים בימים שלפני ליל הסדר, בוטלו לאור התפשטות הנגיף.
טקסי מצטיינים ומופעי הוקרה הנערכים כמידי שנה בבסיסי צה"ל ברחבי הארץ לקראת יום העצמאות בוטלו בכללותם, וחיל החינוך הודיע על הקפאה של אירועי תרבות ובידור רבים.
התרגיל הצבאי ג'וניפר קוברה של מערך ההגנה האווירית עם כוחות מפיקוד אירופה של ארצות הברית, שמראש צומצמו הכוחות האמריקאים שמשתתפים בו, הופסק באמצעו.
מצעד החיים, שתוכנן להיערך בפולין ב-21 באפריל, בוטל אף הוא. ביום הזיכרון וביום העצמאות (27-29 באפריל) נאסר על משפחות שכולות ביקור בקברי החללים על מנת למנוע התקהלויות, כל הטקסים נערכו ללא קהל וחגיגות החג ההמוניות בוטלו. המטס המסורתי של חיל האוויר צומצם כך שהשתתף בו רק הצוות האווירובטי של חיל האוויר הישראלי והוחלט שייערך מעל בתי חולים ברחבי הארץ בהוקרה לצוותים הרפואיים.
ב-3 במאי הוחלט על דחייה לסוף הקיץ של מצעדי הגאווה שתוכננו להתקיים בחודש יוני בתל אביב, ירושלים, חיפה ובאר שבע. בסוף מאי, הודיעו על ביטול שבוע הספר העברי.
ספורט
בעקבות ההנחיה לאסור התקהלות של יותר מ-5,000 איש, משחקי ספורט התקיימו ללא קהל. קבוצת מכבי תל אביב שחזרה מספרד כמה ימים לפני הנחיית הבידוד לחוזרים משם, הפרה את הצו וננזפה על ידי ראש הממשלה; לאחר מכן אושר לשחקני הקבוצה לטוס למשחק מחוץ לישראל.
מרתון ירושלים שאמור היה להתקיים בחודש מרץ נדחה לחודש נובמבר.
אוניברסיטת נורת'איסטרן
אוניברסיטת נורת'איסטרן (באנגלית: Northeastern University; בראשי תיבות: NU או NEU) היא אוניברסיטה פרטית, הממוקמת בבוסטון, בירת מסצ'וסטס שבארצות הברית אשר הוקמה ב־1898. האוניברסיטה חברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר.
השפעת מגפת הקורונה על ישראל
ספורט
פעילות ההכנה לאולימפיאדה בטוקיו שהייתה אמורה להתקיים בקיץ 2020 הופרעה עקב ביטול אירועי ספורט ברחבי העולם, עצירת התנועה האווירית והמגבלות על ההתקהלות שגרמו לסגירת מתקנים, בתוכם האימונים במכון וינגייט, אצטדיון הדר יוסף (בו אושר רק ל-10 ספורטאים להגיע לאימון) והמרכז האולימפי הלאומי לקליעה.
ב-13 במרץ הוחלט על הפסקת כל ליגות הכדורגל ובכללן ליגת העל לגברים ולנשים עד להודעה חדשה. ב-13 באפריל הוחלט לסיים את העונה בליגה א', ליגה ב' וליגה ג' בכדורגל, כאשר הקבוצות שנמצאות במקום הראשון עולות והירידות הוקפאו; כמו כן הסתיימו ליגות הנוער, ביניהן ליגת העל בכדורגל לנוער, וליגות הנשים. ב-6 במאי, הוחלט במסגרת מתווה משרד הבריאות על חזרת ליגת העל בכדורגל ב-30 במאי, ועל חזרה הליגה הלאומית ב-1 ביוני. ב-8 במאי הוחלט על חידוש הליגה בכדורסל ב-20 ביוני, כאשר האימונים החלו ב-1 ביוני.
אוניברסיטת נורת'איסטרן
לאוניברסיטה ישנם קמפוסים נוספים בשארלוט, סיאטל, סן פרנסיסקו, סן חוזה, פורטלנד, ונקובר וטורונטו. נכון לשנת 2020, לומדים באוניברסיטה כ־27,602 סטודנטים. מבין בוגריה הידועים של האוניברסיטה ניתן למנות את שון פנינג, רג'י לואיס, חוסה חואן בראה, מו קוואן ומגי האסן.
השפעת מגפת הקורונה על ישראל
סביבה
המגפה הביאה להפחתה במספר הטיסות והנסיעות ברכב. בשבוע שבין ה-12 ל-16 במרץ 2020 נרשמה הפחתה של כ-30% בריכוזי החנקן הדו-חמצני, שירדו ב-10 מק"ג/מ"ק. בתקופה שבין 1 בינואר ל-11 במרץ נמדד ריכוז ממוצע של 35.5 מק"ג/מ"ק. ואילו, בין 12 ל-16 במרץ נמדד ריכוז ממוצע של 25 מק"ג/מ"ק. על פי המשרד להגנת הסביבה לא ניתן לקבוע חד-משמעית שהסיבה לירידה היא רק בגלל הפחתה בשימוש בדלקים, וייתכן שגם תנאי מזג האוויר תרמו להפחתה. עם זאת, הירידה שנרשמה עקבית ומובהקת, ונרשמה בכל תחנות הניטור ברחבי ישראל.
בעקבות אי-יציאתם של בני האדם אל הטבע הפכו חיי הטבע לפעילים יותר באופן ניכר וכך נצפו יותר בעלי חיים באזורים עירוניים, כמו תנים בפארק הירקון, חזירי בר בחיפה ושועלים באשקלון.
תחבורה ובטיחות בדרכים
בעקבות מיעוט הנסיעות נרשמה ירידה משמעותית בנפגעים בתאונות דרכים בתחילת המגפה. ברבעון הראשון של 2020 נרשמה ירידה של 26% במספר ההרוגים בתאונות הדרכים, וירידה של 24% במספרן של תאונות הדרכים הקטלניות בכבישי ישראל ביחס לשנת 2019. מניין התאונות הקטלניות בחודש מרץ 2020 הוא הנמוך ביותר בשלוש השנים האחרונות.
הירידה המשמעותית בנסועה נוצלה גם לצורך ביצוע עבודות תשתית, בהם האצת מיזם הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן ושל מיזם נתיבים מהירים בגוש דן, וכן העבודות להרחבת מסלול הרכבת הקלה בירושלים. הפסקת פעילות קווי הנוסעים ברכבת ישראל אפשרה את ביצוען של עבודות תשתית במסילות הרכבת, וכן הושלם חשמול קו הרכבת המהיר לירושלים עד תחנת הרכבת תל אביב – סבידור מרכז. בנוסף, קודמו משמעותית עבודות להפרדה מפלסית ולגשרים להולכי רגל בכביש 784, בכביש 2, בקריית גת ובמקומות נוספים. גם המסילה המזרחית החדשה קודמה באופן משמעותי, והאצת העבודות עשויה, לפי מנהל הפרויקט, להקדים את פתיחת המקטע שבאזור ראש העין לשנת 2021.
לפי הודעות משרד התחבורה, רכבת ישראל הייתה אמורה לחזור לפעול במתכונת חלקית החל מ-17 במאי, ובאופן מלא במהלך יוני 2020. עם זאת, פתיחת הרכבת לנוסעים נדחתה ונכון ל-26 במאי הרכבת עתידה להתחיל לפעול במתכונת מצומצמת רק ב-8 ביוני 2020. עם זאת, לאחר עלייה חדה במספר ההידבקויות, "קבינט הקורונה" שקם לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש קבע כי פתיחת הרכבת תידחה שוב, הפעם למועד לא ידוע שככל הנראה יהיה במקביל לירידה במספר ההידבקויות מהנגיף.
לפי הודעות משרד התחבורה, רכבת ישראל הייתה אמורה לחזור לפעול במתכונת חלקית החל מ-17 במאי, ובאופן מלא במהלך יוני 2020. עם זאת, פתיחת הרכבת לנוסעים נדחתה. באמצע יוני, נקבע שהרכבת תפתח ב-22 ביוני תחת תנאים כמו חיוב הזמנה מראש ואיסור על אכילה ושתייה. בסגר השני והשלישי הוגבלה התחבורה הציבורית.
נרשמה ירידה משמעותית במספר הנסיעות ברכבת ואלו נעים בין 80 ל-100 אלף נסיעות ביום - כ-30–35 אחוזים ממספר הנסיעות היומי טרם המגפה, אז המספר היה כ-270 אלף נוסעים ביום. בסגר השלישי היה כ-60 אלף.
לאחר הסגר השלישי בוצעו הקלות הדרגתיות ובסוף אפריל 2021 הוסרה הגבלת התפוסה בתחבורה הציבורית פרט לרכבת. בהמשך גם המגבלה ברכבת הוסרה.
בתחילת 2022, היו שיבושים בשל עליה חדה בהדבקה.
שאלות הלכתיות
בנוסף לדיון על היחס להנחיות בהתחלה ודילמות שהיו, עלו שאלות הלכתיות שונות.
הבידוד שנכפה על האוכלוסייה כולה ובייחוד על קשישים גרם לשאלות בדבר ההתמודדות הנפשית של אלה עם הריחוק מבני המשפחה, בייחוד בליל הסדר. רבנים יוצאי מרוקו פרסמו שניתן להשתמש באפליקציית זום בליל הסדר תוך הסתמכות על הקלות בחשמל בתנאים מסוימים ביום טוב, כדי לאפשר לאוכלוסייה המבוגרת השתתפות משפחתית, ולו גם מרחוק. פסק זה ספג ביקורת מצד רוב העולם הרבני וכן הרבניים הראשיים לישראל שפסקו שהדבר מותר רק במצב של פיקוח נפש.
בנוסף, פורסמה פסיקה על ידי חלק מהרבנים – בעיקר אשכנזים – כי מותר לקיים תפילות במניין במספר מרפסות אף שהמתפללים לא נמצאים באותה רשות, וכן יוכלו לברך בקריאת התורה אף מתפללים שלא נמצאים ליד ספר התורה, או שהקורא יברך את כל ברכות התורה. הרבנים הורו כי מי שהתפלל ביחידות ולא שמע קריאת התורה - ישלים מתוך חומש. עקב המצב רוב הרבנים התירו לשמוע מוזיקה שקטה אף בספירת העומר כל עוד היא לא מביאה לידי שמחה וריקוד.
שאלות נוספות נסבו סביב העובדה כי בשל תנאי הסגר, לאורך כמה שבתות לא קראו קריאת התורה בשבת באף קהילה ועלתה השאלה האם כשיחזרו לקרוא בתורה יהיה צורך להשלים את קריאת התורה שהפסידו, או לראות בזה מצב של אונס שבו הציבור פטור מהשלמת הקריאה. גם עלתה שאלה האם יש לשלם לבעלי מקצוע במקרה שתקנות הבריאות אוסרות עליהם לעמוד בחוזה שנחתם עימם, כגון מפעילות של משפחתונים שנסגרו במסגרת ההוראות. השאלה נסבה סביב משמעותו המשפטית-הלכתית של 'כוח עליון', ונפסק שיש לשלם חצי ממה שהובטח, והפיצוי של המדינה הוא פיצוי לבעל המקצוע ולא ללקוח. בימים שלפני פסח עלתה שאלת טבילת הכלים החדשים בשל סגירתם של המקוואות.
הרב הראשי דוד לאו פסק כי ניתן לקיים טקס גירושין כאשר האישה לבושה בכפפות ואין בכך חציצה.
מצב פוליטי ומחאות
משבר הקורונה בישראל החל בעת הקיפאון הפוליטי אשר נמשך למעלה משנה, במהלכו הצדדים הפוליטיים לא הגיעו לכדי הכרעה והקמת ממשלה. בתחילת מרץ היו בחירות לכנסת בצל המגפה. הממשלה שכיהנה עד 17 במאי הייתה ממשלת ישראל השלושים וארבע.
בשל חוסר ההסכמה ומתוקף הצורך בנקיטת צעדים מהירים לטיפול במגפה, פעילות ממשלת המעבר כנגד התפשטות הנגיף החלה ללא פיקוח של הכנסת וללא כינוס ועדות. בתוך כך, כלפי חלק מההחלטות כגון הקפאת פעילות בתי המשפט, הייתה ביקורת מצד האופוזיציה כי המניע לכך הוא פוליטי, בשל פרסומן בשעת לילה מאוחרת, לאחר סגירת גליונות העיתונים ואי הצגתן בהודעה היומית לציבור של ראש הממשלה. ההוראה עליה חתם שר המשפטים אמיר אוחנה הייתה בת תוקף של 24 שעות וניתנה יומיים לפני פתיחת המשפט בעניינו של נתניהו. ההוראה התקבלה באישור היועץ המשפטי לממשלה. החלטה קבועה בשיתוף הנהלת בתי המשפט צפויה להתקבל גם כן. ב-21 במרץ הוציאה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות הודעה כי בתי המשפט פועלים במתכונת חירום והצעדים התקבלו גם על דעתה. נדחה גם דיון במשפט נתניהו במהלך הסגר השלישי.
טענות דומות הושמעו גם כלפי קבלת ההחלטה להיעזר ביכולות השב"כ לאיכון מפרי בידוד, כאשר לוועדה בכנסת שהייתה אמורה לדון בהחלטה הוקצבה שעה בלבד. בעקבות עתירה לבג"ץ, צעדי הממשלה עשויים להתבטל ביום שלישי, 24 במרץ, אם לא יוסדרו מנגנוני הפיקוח של הכנסת. ב-22 במרץ ארגון העיתונאים בישראל עתר לבג"ץ כנגד השימוש ביכולות האיכון, במטרה להגן על עבודת העיתונאים וחיסיון המקורות.
המפלגות לא הגיעו להסכמה על כינוס ועדה מסדרת וכן למרות דרישת רוב חברי הכנסת לא התקיימה הצבעה על מינוי קבוע של יושב ראש הכנסת, צעדים שעוררו מחאה. שיירת כלי רכב שנסעה לירושלים ב-20 במרץ כחלק ממחאה עוכבה על ידי המשטרה בהוראת מפקד המחוז. במוצאי שבת, 21 במרץ, מספר ארגונים בתוכם דרכנו והתנועה לאיכות השלטון ארגנו מחאת רשת בה נספרו בכלל האמצעים השונים כ-500 אלף צפיות. ב-22 במרץ התקיים דיון בנושא בבג"ץ. ביום שני, 23 במרץ, נערך דיון בכנסת בו הוחלט על הקמת שש ועדות כנסת זמניות, ביניהן ועדת הקורונה, שבראשותה עמד ח"כ עפר שלח.
ב-20 במרץ הממשלה אישרה פה אחד את התקנות לשעת חירום המגבילות התקהלות אזרחים. לצד המגבלות שהוטלו על תנועת אזרחים שלא לצורך, אחת ההחרגות להגבלות הייתה הפגנה. לקראת סוף מרץ, עקב החמרת מצב החירום, התמנה גנץ ליושב ראש הכנסת והסכים להקמת ממשלת אחדות ורוטציה כאשר נתניהו ראשון. ב-20 באפריל, נחתם ההסכם הקואליציוני בין הליכוד וכחול לבן. ב-17 במאי, הושבעה ממשלת ישראל השלושים וחמש והיו חילופי תפקידים. בסוף דצמבר פוזרה הכנסת.
ב-2 באפריל אישר מנכ"ל משרד הבריאות, בר סימן טוב, תקנות חדשות המגבילות הפגנות לקבוצות של עשרה אנשים, בלי אישור הממשלה, כאשר הוא מצביע על משרד המשפטים כגורם המכריע. הכתב ברק רביד פרסם כי ראש הממשלה נתניהו תמך בהחופש ההפגנה. בספטמבר, נתניהו התנגד. אושרו הגבלות במהלך הסגר השני.
המשבר הכלכלי בעקבות המגפה והמשבר הפוליטי בישראל הובילו או הגבירו את המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש וקודמתה, שכללה מחאות נגד מגבלות התנועה ובעיקר נגד המדיניות הכלכלית של הממשלה. בין המחאות נמנו הפגנת גולשים בחוף זבולון (הרצליה), הפגנת המקררים הריקים למען סיוע כלכלי בכיכר הבימה בתל אביב, הפגנות האחד במאי בתל אביב, ירושלים, חיפה ונצרת, הפגנה של התנועה למען איכות השלטון בישראל, הפגנת העצמאים בכיכר רבין (בה השתתפו בין השאר מסעדנים, גננות, אמנים, רקדנים, מצילים בבריכות ומאמני כושר), ומחאת ארגון המורים. בהמשך, היו הפגנות של ציבורים נוספים, ביניהם המתמחים בבתי החולים שהפגינו בדרישה לקיצור התורנויות. כמו כן, הייתה שביתת ומחאת עובדים סוציאליים. אנשי חלק מהמחאות התאחדו להפגנה גדולה ביולי.
בידוד והסגר של בעלי תפקידים
עקב הנחיות המגבילות את ההתקהלות ל-10 אנשים בחלל סגור אחד, השבעת הכנסת העשרים ושלוש התנהלה במתכונת שונה מהרגיל. בסוף אפריל, הוחלט שמליאת הכנסת תחולק ל-3 מפלסים כך שכל חברי הכנסת יוכלו לשהות במליאה ולהצביע. דיוני הוועדה המסדרת למינוי חברים לשתי ועדות זמניות (ענייני כספים וחוץ וביטחון) התנהלו בשני חדרים נפרדים תחת מגבלת ההתקהלות, באמצעות ועידת וידאו. ישיבת הממשלה התקיימה טלפונית. במאי, הותקנו מחיצות זכוכית בין כיסאות חברי הכנסת בוועדות השונות.
מספר חברי כנסת, ביניהם יועז הנדל, צחי הנגבי ובצלאל סמוטריץ', נחשדו כנושאים את הנגיף. חרף הוראות משרד הבריאות, ח"כ הנגבי הגיע למשכן הכנסת במקום להימצא בבידוד. כמה מחברי הכנסת, כמו רם בן ברק נכנסו לבידוד בתוך הכנסת והשתתפו בהצבעות מרחוק. ב-30 במרץ נכנס ראש הממשלה בנימין נתניהו לבידוד יחד עם צוותו הקרוב עקב חשיפה ליועצת שלו לענייני חרדים שנמצאה חולה בנגיף קורונה. לאחר בדיקה שעברו הוא וצוותו הם נמצאו שליליים לנגיף ויצאו מן הבידוד ב-1 באפריל.
יום אחרי ראש הממשלה, נכנסו הרמטכ"ל אביב כוכבי, מפקד פיקוד העורף תמיר ידעי וראש אגף המבצעים אהרון חליוה לבידוד לאחר שהתברר כי בדיון שבו השתתפו עשרה ימים קודם לכן היה חולה קורונה. האדם שאובחן הוא קצין מילואים בדרגת סרן, שמשמש נציג פיקוד העורף בבני ברק. ב-2 באפריל דווח כי שר הבריאות יעקב ליצמן ורעייתו אובחנו כחולים בנגיף קורונה. מסיבה זו צמרת המדינה, בתוכם ראש הממשלה, ראש המוסד, מנכ"ל משרד הבריאות ובכירי משרד הבריאות נאלצו להיכנס לבידוד. ביוני, נדבק ח"כ מהרשימה המשותפת, סאמי אבו שחאדה. בעקבות זאת, נשלחו לבידוד ארבעה חברי כנסת נוספים מרשימתו וצומצמה זמנית פעילות הכנסת. בהמשך בודדו אישים נוספים עקב שהיה ליד חולה.
הפרת הנחיות מצד פוליטיקאים
כנגד מספר בכירים במערכת הפוליטית דווח שפעלו בניגוד להנחיות משרד הבריאות למניעת ביקורים: נשיא המדינה ראובן ריבלין, ראש הממשלה נתניהו, השר ליצמן, השר יואב גלנט, חבר הכנסת ניר ברקת וחבר הכנסת אביגדור ליברמן שאירחו בליל הסדר את בני משפחתם. הנשיא ריבלין פרסם לאחר מכן מכתב התנצלות.
עבודת המגזר הציבורי
ב-16 במרץ הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו על מעבר המגזר הציבורי למתכונת מצומצמת. הוחלט כי עובדי המגזר הציבורי שידרשו שלא להגיע לעבודתם יצאו לחופשה בתשלום. בתחילת מאי החל תהליך חזרה של רבים מעובדי המגזר הציבורי לעבודתם, אם כי עדיין לא הגיע המגזר הציבורי לתפוסה מלאה. גם בסגר השני ובסגר השלישי חזר המגזר למתכונת יותר מצומצמת.
בתי המשפט
בסגר הראשון, שר המשפטים אמיר אוחנה הכריז כי בשל מצב החירום המיוחד, הוא מחיל את תקנות 3 עד 5 לתקנות בתי המשפט במצב חירום עד לאחר פסח בתאריך 16 באפריל, ורק דיונים מיוחדים ייתקיימו. ב-9 באפריל, פורסם שהתקנות הוארכו עד 10 במאי. בעקבות ההנחיות נדחה מועד תחילת משפטו של ראש הממשלה נתניהו שיועד להתקיים ב-17 במרץ ל-24 במאי.
בנוסף, הוציאו הודעה על קיום דיונים מרחוק באמצעות אמצעים טכנולוגיים המאפשרים העברת קול ותמונה מרחוק עבור חלק מסוגי הדיונים.
פעילותם הותאמה לתקופה. בשאר הסגרים שהוטלו לא הוחל מצב חירום.
שירות בתי הסוהר
כדי למנוע התפרצות מגפה בבתי הכלא הוצאו תקנות חירום לשחרור אסירים בעלי מסוכנות נמוכה שבכל מקרה היו צפויים להשתחרר, המשוחררים הועברו למאסר בית בתיאום עם משטרת ישראל, תוך עדכון נפגעי העבירה. ביקורי משפחות ופגישות עורכי דין הוגבלו כדי למנוע הדבקה בתוך הכלא. כן הוכנו מתקנים ייעודים לחולים בבידוד, שיקלטו מפרי בידוד שייעצרו.
נעשה ניסיון לחדש את המהלכים להבאת עסקה, בסיוע מתווכים, כדי להביא חזרה את גופות החיילים הנעדרים או להחזיר ישראלים נעדרים שנכנסו לרצועת עזה וזאת על מנת לשחרר אסירים ביטחוניים הכלואים בישראל.
יוזמות פרטיות והמגזר השלישי
בשל הנחיות להגבלת ההתקהלות, היות האוכלוסייה המבוגרת קבוצת סיכון (ובהתאם הנחיות משרד הבריאות להימנע מביקורים שלא לצורך) והטלת מגבלות על תחבורה ציבורית, הוחמרה תופעת הבדידות. מצב זה החמיר עוד יותר בשל סגירת מרכזי היום לקשישים. לפי דורון רז מאיגוד נותני שירותי סיעוד בישראל, 30% מהקשישים עריריים. לפי חברת הכנסת מירב כהן מסיעת כחול לבן, דווחו מספר מקרים של קשישים שלא אכלו מספר ימים.
ב-18 במרץ נפגשו נציגי הממשלה ונציגי ארגוני החברה האזרחית, סיכמו על פתרונות לסוגיות קריטיות, מנגנון תיאום למענה על סוגיות פרטניות והעלו נקודות נוספות לטיפול.
עם הפגיעה בענף המסעדות, עסקים רבים תרמו את תוצרתם לעמותות, נזקקים ועסקים קטנים. ב-30 במרץ הציבור נתרם לטובת פרויקט מימון המונים למען יתומים מאב שאימם נפטרה מהנגיף. ב-6 באפריל נערך אירוע התרמה טלוויזיוני לעמותת פתחון לב בערוץ 13.
בערים שונות, בוצע שיתוף פעולה בין העירייה לפעילים. לדוגמה, במזרח ירושלים, היה שיתוף פעולה בין פעילים וראש העיר משה ליאון.
המרכז הישראלי ללימודי חירשות עידכן כי לפי אורלי בוני, ממונת שוויון ונגישות לאנשים עם מוגבלות במשרד הבריאות, עדיין לא נמצא ייצור בטיחותי למסיכות חצי שקופות, העשויות ניילון בתוך מסגרת בד.
עמותת ער"ן הפעילה קו סיוע מיוחד, זמין ונגיש למתן סיוע נפשי ותמיכה רגשית לניצולי השואה ואזרחים ותיקים. הסיוע ניתן ב-3 שפות עברית, אנגלית ורוסית וזמין בכל שעות היממה. הופעלו גם קווים ייעודים לחיילים, לקהילה החרדית ולבני נוער וצעירים.
בתחום הסייבר, חוקר ישראלי בשם אוהד זיידנברג הקים מיזם בינלאומי להגנה על בתי החולים בישראל ומחוצה לה מפני תקיפות סייבר. הוא ושותפיו אוזכרו ברשימת WIRED25 של המגזין בזכות המיזם.
כשנמשך המשבר הכלכלי, החלו חלק מהארגונים להתמודד עם קשיים תקציביים בשל ירידה בהיקף התרומות או תקציב המדינה שהיה תקציב המשכי. מצב זה פגע ביכולתן של חלק מהארגונים להמשיך ולספק את הסיוע החברתי שסיפקו.
יד שרה סיפקה ציוד רפואי לחולים במהלך המגפה ובשיאי הגלים. חיל הרפואה סייע לה בעת מחסור.
הוקם באינטרנט אתר יזכור לנפטרי הקורונה להנצחת הנפטרים.
שינויים בהרגלי בריאות
באפריל 2020, ערך מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל סקר אשר בחן את השפעת ההנחיות בנוגע לנגיף הקורונה על האוכלוסייה הבוגרת, בהיבטים שונים של התנהגויות בריאות, ודווח על צרכים המתעוררים בהקשר זה עקב מצבים של בידוד ושהייה ממושכת בבית.
43% מן המשיבים ציינו כי הם אוכלים אוכל יותר מהרגיל, ו-43% דיווחו כי הכמות החטיפים או הממתקים שהם אוכלים גדולה מן הרגיל. 41% דיווחו כי הם ישנים יותר שעות מן הרגיל, ו-33% ציינו כי איכות השינה שלהם טובה פחות מן הרגיל. 60% מן המשיבים דיווחו על ירידה במשך ובתדירות של הפעילות הגופנית שלהם, 57% דיווחו על ירידה בעצימות הפעילות הגופנית שלהם.
השלכות נפשיות
עם תחילת המשבר הזהירו באיגוד הפסיכיאטריה של ההסתדרות הרפואית מפני השלכות נפשיות קשות שעלולות להתרחש עקב החרדה מהנגיף.
במהלך המשבר ער"ן והקואליציה הישראלית לטראומה פעלו יחד כחלק מהמערך החירום הלאומי ותגברו את המוקדים לעזרה נפשית. לאור הזינוק הגדול במספר הפניות במשבר הקורונה, פתחה עמותת ער"ן קווי חירום נוספים לסיוע נפשי, ותגברה את מספר המתנדבים הן בקווי הסיוע בטלפון והן באמצעות האינטרנט.
הרחבת שירותי ער"ן באינטרנט באמצעות צ'אט, ואטצאפ ופורום, אפשרו ערוץ נוסף לקבלת סיוע נפשי ותמיכה רגשית במיוחד לאוכלוסייה הצעירה שהעדיפה את התקשורת הכתובה. דו"ח פעילות ער"ן, כפי שהוצג בוועדת הבריאות בכנסת בפברואר 2022, מראה שבמהלך 2021 זוהתה עליה חדה במספר הפניות בעלות תוכן אובדני.
באגודת ניצן פתחו מוקד טלפוני לייעוץ להורים.
ב-31 במרץ חולה קורונה שאושפז בתחילה במצב קל בבית החולים פוריה ניסה לשים קץ לחייו ואושפז במיון כשמצבו קשה.
בדיון במשרד הרווחה ב-3 במאי נמסר כי שני גברים ושתי נשים התאבדו על רקע מקרי אלימות במשפחה במהלך המשבר.
בשנת 2022 המרכז הישראלי להתמכרויות פרסם דו"ח לפיו משנת 2018 ועד 2022 הייתה עלייה של 25% בכמות המכורים המתועדים, עם עלייה גבוהה יחסית בכמות המכורים לפורנוגרפיה, קנאביס ועוד. מחברי הדו"ח תלו בסגרים ובבידודים את הגורמים לעלייה זו, המשמעותית ביחס לתקופות אחרות, וכתבו כי גם במקומות רבים בעולם התאפיינה תקופת הקורונה בעלייה בכמות ההתמכרויות.
השפעות נפשיות בעקבות מגפת הקורונה על ילדים ובני נוער
התפרצות מגפת הקורונה הביאה עימה גורמי לחץ ואי-ודאות, אשר לעיתים יש להם השפעות משמעותיות על מצבם הרגשי של ילדים ובני נוער, על בריאותם הנפשית ועל התנהגותם. גורמים אלה נוצרו בעקבות האמצעים למניעת התפשטות המגפה שננקטו במדינות רבות, וגם בישראל, ובהם ריחוק חברתי, הגבלות תנועה ופעולה וסגרים. אמצעים אלה הביאו לסגירת מוסדות החינוך, וגרמו לבדידות ולהפחתת קשרים חברתיים ומשפחתיים של הילדים, לחוסר ודאות בדבר קיום בחינות, השלמת חומר לימודי, ועוד.
בזמן המגפה ילדים ובני נוער רבים התמודדו עם חשש קיומי ומצוקה שלהם או של הקרובים להם אל מול מחלה בלתי מוכרת אשר גובה חיי אדם. חלקם איבדו בן משפחה קרוב למחלה והתמודדו עם תהליך של אבל. בנוסף, עבור חלק מהמשפחות, תקופה זו לוותה באובדן מקור פרנסה ומצוקה כלכלית לה נלווית ירידה משמעותית ברמת החיים אשר יצרה מקור נוסף למצוקה עבור ילדים ובני נוער. לבסוף, סגירת בתי הספר והמעבר ללמידה מרחוק שינתה באופן קיצוני את שגרת החיים, הובילה לשעות ארוכות שבהם בילו ילדים ובני נוער מול המסך ויצרה עבור רבים תחושה של בדידות. כל אלה ביחד יצרו גורמי סיכון מהותיים והשפעה שעשויה להיות ארוכת טווח.
בהשוואה למחקר שנערך ב-2017–2018 בקרב ילדים בישראל, ניכרת ירידה בתחושות חיוביות ובשביעות רצון הילדים מחייהם. מתוך המחקר עולה גם כי העצמאות והחופש חסרים לילדים בתקופה זו באופן בולט במיוחד, וכי הם מרגישים שמקשיבים להם פחות. פן נוסף שעלה מתוך המחקר הוא בנוגע לאופן בו מבלים הילדים את זמנם בעת הזו ועד כמה הם מרוצים מכך. ילדים רבים אינם מרוצים מאופן ניצול הזמן שלהם בתקופה זו וניכר שעמום רב בקרב הילדים. בלט במיוחד שהעיסוק המרכזי של ילדים כיום הוא סביב הרשתות החברתיות, טלוויזיה ומחשב, אך עם זאת ילדים גם דיווחו על מעורבות ועזרה במטלות הבית והמשפחה. כמחצית מהילדים העידו כי בית הספר אינו מהווה גורם משמעותי עבורם ורבים מרגישים שהמורים שלהם לא מתעניינים בהם בתקופה זו.
נתונים על השפעת מגפת הקורונה על ילדים ובני נוער במדינת ישראל
נתונים מצטברים בישראל מראים על גידול בשיעורי מצבי סיכון ומצוקה של ילדים ובני נוער בזמן הקורונה. על פי נתוני משטרת ישראל חלה עלייה של 41% במספר עבירות המין במשפחה ועליה של 16% במספר התיקים שנפתחו בגין אלימות במשפחה לעומת התקופה המקבילה בשנה שעברה. הנתונים מראים עוד כי השירות הייעוצי-חינוכי של משרד החינוך דיווח על קבלה של יותר מ-50,000 פניות בעקבות מצוקה רגשית של ילדים והעריך כי יותר מ-25% מקרב התלמידים נתונים במצוקה רגשית, תחושת בדידות, חרדה, מצבי אלימות במשפחה והתנהגויות סיכון.
פעולות המדינה לסיוע נפשי לבני נוער בהשפעת מגפת הקורונה
בעקבות המצוקה הנפשיות שהתעצמה בעקבות מגפת הקורונה, בסוף שנת 2021 גובשה תוכנית על ידי הממשלה. במסגרתה הוחלט על הקמת שני צוותים בהובלת משרד הבריאות ובשיתוף משרדי החינוך והרווחה. צוות חירום אחד שמטרותיו להמליץ על פתרונות מידיים וצוות שני שדנו בפתרונות ארוכי טווח ובניית תוכנית שתבטיח את איכות הטיפול בשנים הבאות. התוכנית כללה הקמת בתים מאזנים לילדים, קיצור תורים במרפאות פסיכיאטריות לילדים, שיפור מענה טיפולי בבתי ספר ופנימיות והקמת צוותי ביקורי בית. עלות התוכנית המקורית הייתה 914 מיליון שקלים. בעקבות חוסר תקצוב של משרד האוצר, התוכנית לא יצאה לפועל.
השלכות הקורונה על ילדים ובני נוער
מצבים אלו באים לידי ביטוי במספר פרמטרים: ניתן לחלק את ההשפעות לשלושה תחומים: רגשי-חברתי, לימודי והשתייכות למשפחה:
השפעות בעולם התוכן: רגשי וחברתי
בין ההשפעות האפשריות עלולות להיות:
השפעות בעולם תוכן: לימודי, התפתחות אישית ורכישת מיומנויות למידה
בין ההשפעות האפשריות עלולות להיות:
השפעות בעולם התוכן: השתייכות למשפחה קיום פיזי, בריאות ואפשרות להתפתחות
בין ההשפעות האפשריות עלולות להיות:
סיוע לילדים ובני נוער בזמן מגפת הקורונה
במחקר שערכה המועצה לשלום הילד (2020) בקרב תלמידי תיכון בישראל התבקשו בני הנוער לשתף מה יכול היה לסייע להם בתקופת משבר הקורונה. המחקר סיכם את הצעותיהם:
מתוך הנתונים הללו, מובילי המחקר הסיקו כי לתעסוקה מעניינת וסדר יום בריא יש השפעה רבה על איכות החיים של בני הנוער. אחת ההמלצות לסיוע לילדים ובני נוער בזמן המגפה הייתה שגורמים חיצוניים (כמו מורים) יהיו מעורבים בחיי הילדים עד כמה שניתן, גם על מנת לשמור על ביטחונם של הילדים וגם על מנת ליצור אצלם את תחושת החשיבות וההתעניינות גם בהיעדר מפגשים פנים אל פנים, כדי שיהיה מקור תמיכה לילדים שיוכלו להישען עליו בעת צורך.
עלייה בדיווחי אלימות ופגיעות מיניות
עקב הנחיות ההתקהלות והפחתת הפעילות במגזר הציבורי, ובתוך זה שירותי הרווחה והמקלטים לנשים מוכות, עלו הפניות למוקד 118 של משרד הרווחה בנוגע לאלימות פיזית ומינית.
ב-25 במרץ דווח כי השר לביטחון פנים, גלעד ארדן, הורה לחברות האבטחה לאסוף ממאבטחים שהוצאו לחל"ת את כלי הנשק.
לבקשת אגף המחקר, התכנון וההכשרה במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והתוכנית הלאומית למניעת אלימות במשפחה ביצע מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל סקירה בין-לאומית בנושא ההתמודדות עם אלימות נגד נשים במערכת יחסים זוגית בעת משבר הקורונה. ממצאי הדוח כוללים את המענים בהתמודדות עם אלימות במשפחה ונסמכים על שלושה מעגלים עיקריים: הפרט, הקהילה והמדינה.
עליית צריכת האינטרנט מהבית
עקב המשבר ושהיית אנשים בביתם גברה צריכת האינטרנט הביתי, ובכלל זאת שימוש באמצעי עבודה מהבית ואפליקציות לשיחות ועידה כגון זום, כמו גם לצרכים אחרים כמו מנהגי אבלות. כלי תקשורת הצביעו על הצורך להסיט משאבים מהמגזר העסקי אל המגזר הביתי ועל פערי התשתית.
בשל הגידול בצריכת האינטרנט, פנה משרד התקשורת לנטפליקס בבקשה להוריד את איכות השידור כדי להפחית בעומס על התשתיות. החברה נענתה לבקשה, והפחיתה את קצב הנתונים המוזרמים בישראל למשך 30 יום.
במחקר אשר בוצע על ידי מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל נמצא כי 68% מן המשיבים ציינו כי משך הזמן שבו הם מבלים מול מסכים הוא ארוך מן הרגיל. בנוגע לילדיהם, 75% ממי שיש להם ילדים דיווחו על עלייה במספר השעות שבהן הילדים מבלים מול מסכים.
כמו כן, חברת "בזק" דיווחה על עלייה חדה בשימוש באינטרנט בקרב החרדים, המהווים 8% מקרב המצטרפים החדשים מאז השבתת המשק ב-15 במרץ וכן גידול של 40% ויותר בממוצע בנפחי הגלישה בערים חרדיות בתקופת הקורונה. דווח גם על עלייה בקניות באינטרנט במגזר זה ושימוש בו לצורך לימודים אונליין.
סיכוני סייבר, הונאות ופגיעה בפרטיות
בשל שינוי אופן צריכת האינטרנט, המשטרה, הרשות להגנת הפרטיות ומערך הסייבר התריעו על גידול במספר איומי הסייבר והפרטיות. מערך הסייבר התריע כי אזרחים מקבלים שיחות טלפוניות והודעות דואר אלקטרוני המתחזות לאמצעי הקשר של מקום העבודה ובהם מבקשים את שם המשתמש והסיסמה כדי לסייע. כן התריעו על ניסיונות להונאות כופר כנגד מוסדות רפואיים.
מספר תלונות הוגשו למשטרה לאחר שהתקבלו הודעות כוזבות לפיהן הנמען נדבק בנגיף והשב"כ בדרך לביתם.
ב-29 במרץ התפרסמו עדויות על זיוף מוצרי אלכוג'ל.
דפוסי עבודה מהבית
בעקבות התפרצות הנגיף וההגבלות של הממשלה על תנועת האזרחים, עובדים רבים עברו לעבוד מן הבית. סקר אינטרנטי שנערך בתחילת יוני 2020 בקרב 1,202 בני 25–64 שהיו מועסקים בתקופה שלפני הגבלות הקורונה העלה כי 41% מן המשיבים שעבדו מן הבית דיווחו כי היו יעילים יותר בעת שעבדו מן הבית לעומת במקום העבודה, 87% ציינו שיתרונה הבולט של עבודה מן הבית הוא צמצום הנסיעות למקום העבודה ו-65% ציינו כי יתרונותיה הם גמישות בפיזור שעות העבודה על פני היממה ובארגון המשימות על פי צורכיהם. עם זאת, 30% מן המשיבים שעבדו מן הבית דיווחו כי היו יעילים פחות כאשר עבדו מן הבית, 69% דיווחו שהקושי הבולט בעבודה מן הבית הוא הטיפול בילדים במקביל לעבודה ו-56% מן המשיבים דיווחו שהגבולות בין החיים הפרטיים לעבודה מיטשטשים.
סגירת גבולות בין-לאומיים
לפני שהתגלו חולים בישראל, נקטו הרשויות בישראל פעולות למניעת כניסת המחלה לישראל על ידי נשאים החוזרים ממדינות נגועות. החוזרים מחוץ לארץ נדרשו להיכנס לבידוד, ומי ששהה בשבועיים האחרונים במדינה נגועה, או היה במגע עם אדם ששהה שם, ופיתח תסמינים של המחלה נדרש להגיע לבית חולים. תחילה, חלה ההוראה רק על החוזרים מווהאן שבסין.
ב-30 בינואר 2020 נאסרה כניסת תיירים מסין, ובוטלו הטיסות הקבועות. ב-17 בפברואר הורחב האיסור להונג קונג, מקאו, יפן, תאילנד, סינגפור וקוריאה הדרומית.
החל מ-26 בפברואר נדרשו לשהות בבידוד בית, החוזרים ממספר מדינות בהן הייתה כמות גבוהה של חולים.
ב-4 במרץ הוחמרו ההגבלות על נסיעה מחוץ לישראל וקיום אירועים בינלאומיים, וכן הורחבה רשימת המדינות שהחוזרים מהן מחויבים בבידוד, הרחבה שגרמה לכניסתם לבידוד של כ-50 אלף איש.
ב-8 במרץ הודיע שר הפנים, אריה דרעי, על סגירת הגבול היבשתי עם מצרים, בנוסף לכך אזרחים זרים ששהו במצרים בשבועיים האחרונים לא יורשו להיכנס לישראל. אל על הודיעה על ביטול טיסה ראשונה מניו יורק, כחלק מהצעדים הננקטים למניעת הבאת הנגיף מארצות הברית. נסגר טרמינל 1 בנמל התעופה בן-גוריון לטיסות חוץ.
למחרת, הורחבה חובת הבידוד לכל החוזרים מחוץ לישראל. אחרי שבוע הודיעה רשות שדות התעופה על סגירת נמל התעופה רמון לפעילות לילית. הפעילות קטנה מאוד.
עד יוני היו מספר קטן של נכנסים ויוצאים אך לא סגירה מוחלטת. דווח על ירידה של 98 אחוז בתנועת הנוסעים.
בשל הפרות בידוד, נקבע בדצמבר שהבאים מחלק מהמדינות יבחרו בין בידוד במלונית לבדיקה ובבידוד ביתי. הצעד לא מומש ובהמשך הוגדרו כולן כאדומות.
בשל גילוי המוטציה הבריטית, החל מ-20 בדצמבר כל השבים מבריטניה חויבו בבידוד במלוניות (פרט לאלה עם פטור). בראשית 2021, אזרחים זרים ותיירים לא הורשו להיכנס לישראל ונתב"ג נסגר ברובו. בפברואר צומצמה בהדרגה הכניסה לישראל עד לשיא של 200 איש ליום בלבד. כ-70% מהחוזרים מחו"ל לא שמרו על הנחיות הבידוד. במרץ פסק בית המשפט שתבוטל מכסת השבים וועדת חריגים ליוצאים. במקביל אושר חוק המחייב בחירה בין אזיק אלקטרוני לבידוד במלונית בעת כניסה לישראל למעט חריגים. היוזמה לא מומשה. באפריל פורסמו אזהרות מסע לכמה מדינות. במאי השבים מהם חויבו בבידוד גם אם הם חוסנו. ביוני הוחלט להקשיח את הפיקוח בנתב״ג, וב-27 לחודש מונה רוני נומה לממונה מיוחד בנושא הגבולות. ביולי נקבע שכל הישראלים שישובו לארץ מחו"ל, כולל מחוסנים ומחלימים, יחויבו בבידוד של 24 שעות, או עד לקבלת תוצאות בדיקת קורונה שלילית. באוגוסט אושר שימוש ביישומון לצורך אכיפת הבידוד. בנוסף נקבע שתוגדר רשימה מצומצמת ביותר של מדינות, שהחזרה מהן תחייב בידוד עד לקבלת תוצאת בדיקה שלילית, בניגוד למצב הקודם שכלל רשימה רחבה יותר. פיקוח אלקטרוני הורחב לכל המבודדים בספטמבר.
מאז מרץ 2020 נאסרה כניסת תיירים זרים לישראל, למעט מקרים חריגים. מכ-4.5 מיליון תיירים שהגיעו לישראל ב-2019, צנחה תנועת התיירות לכ-850 אלף תיירים בלבד ב-2020 - ירידה של 81%. בראשית אפריל 2021 החליט שר הפנים דרעי על פתיחת השמיים לביקורי קרובים מדרגה ראשונה. ב-1 בנובמבר 2021, הותרה לראשונה כניסת יחידים לישראל בכפוף לתנאים.
בשל גילוי מוטציה חדשה, בנובמבר 2021 הוכרז על מדינות אפריקאיות מהן יש חובת בידוד במלונית. כמו כן, נאסרה כניסת זרים וכל האזרחים שבאו מחוץ לישראל חויבו בבידוד (במלונית או בבית בהתאם למדינה) והוקשחו הגבלות היציאה מהארץ. הקלה בהגבלות נקבעה בשלהי 2021, והמשיכה בינואר 2022 כשסוכם לאפשר כניסת זרים מחוסנים ומחלימים. המגמה נמשכה בפברואר ומרץ.
התרבות הפופולרית
בעקבות המשבר התאחדו חבורת "זהו זה!" לעונה חדשה אשר משודרת בכאן 11. באופן דומה חבורת קומדי סטור התאחדה. בשל עצירת אירועי התרבות בישראל גברה התופעה של שידור הופעות דרך רשתות חברתיות, מטעם אמנים כדוגמת רן דנקר ועידן רייכל. בהמשך קבוצת קשת, זאפה ושורה של חברות פרטיות השיקו פרויקט לשידור הופעות של אמנים ישראלים בולטים לציבור הרחב. גם חיל החינוך, דרך הרשתות החברתיות, העביר הופעות של הלהקות הצבאיות בשיתוף עם אמני ישראל. מוזיאונים, גופי תוכן, תרבות ואמנות נוספים בישראל פתחו סיורים וירטואליים מוקלטים או בשידור חי, והקלטות של אירועים מהעבר. הפסטיגל נערך באופן דיגיטלי. הוקם ערוץ מוזיקה il.
פלורנס הנדרסון
פלורנס אגנס הנדרסון (באנגלית: Florence Agnes Henderson; 14 בפברואר 1934 – 24 בנובמבר 2016) הייתה שחקנית וזמרת אמריקאית שהקריירה שלה נמשכה שישה עשורים. היא זכורה בעיקר מהופעתה בתפקיד קרול בריידי בסיטקום "חבורת בריידי" של רשת ABC בו כיכבה מ-1969 עד 1974 יחד עם רוברט ריד. הנדרסון שיחקה גם בסרטי קולנוע ועל במת התיאטרון, וגם הנחתה תוכניות בישול ותוכניות בידור בטלוויזיה. הנדרסון השתתפה בתוכניות טלוויזיה רבות, שעשועונים, תוכניות אירוח ותוכניות מציאות, הן כחברת פאנל והן כמתמודדת. היא התמודדה ב-2010 בתוכנית "רוקדים עם כוכבים (ארצות הברית)". הנדרסון הנחתה תוכנית אירוח משלה "המופע של פלורנס הנדרסון" ותוכנית בישול "מי מבשל עם פלורנס הנדרסון" ברשת "Retirement Living TV" אותה הגישה עד מותה בגיל 82.
ביוגרפיה
הנדרסון נולדה ביום ולנטיין 1934 בדייל שבאינדיאנה. היא הייתה הצעירה במשפחה בת עשרה ילדים. בתקופת השפל הגדול אמה לימדה אותה לשיר רפרטואר של כחמישים שירים. כשהייתה בת 12 החלה לשיר בחנויות מכולת מקומיות.
ב-1951 סיימה הנדרסון ללמוד לתואר באקדמיית סנט פרנסיס באוונסבורו שבקנטקי. אחר כך נרשמה לאקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה בניו יורק.
קריירה
בתחילת הקריירה שלה שיחקה הנדרסון במחזות זמר כגון סיור הופעות עם המחזמר "אוקלהומה!" והופעה במחזמר "דרום פסיפיק" במרכז לינקולן.
ב-1952 הופיעה לראשונה בברודוויי במחזמר "Wish You Were Here", וב-1954 כיכבה במחזמר "Fanny" בתפקיד הראשי במשך 888 הצגות. הנדרסון הופיעה עם גורדון מקריי בסרט "אוקלהומה!" בתוכנית ספיישל בטלוויזיה מחווה לרוג'רס והמרשטיין. ב-1956 שיחקה בפרק "The Abbe and the Nymph" של הסדרה "אני מרגל". היא גילמה את מג מארץ' בעיבוד מוזיקלי לרומן "נשים קטנות" ששודר ב-16 באוקטובר 1958.
הנדרסון שיחקה בשני פרקים בסדרת האנתולוגיה "The United States Steel Hour". היא גילמה את מרי ג'יין בעיבוד לספר "הרפתקאותיו של האקלברי פין" ששודר ב-20 בנובמבר 1957. עוד הופיעה ב-"A Family Alliance" עיבוד לסיפור קצר מאת דורותי קנפילד פישר ששודר ב-4 ביוני 1958.
בין השנים 1958 ל-1961 הופיעה הנדרסון יחד עם ביל הייז בפרסומות לאולדסמוביל בתוכנית "המופע של פאטי פייג'" ששודרה בחסות אולדסמוביל. ב-1960 הופיעו הייז והנדרסון במופע מוזיקלי ששודר בתוכנית "Tonight Starring Jack Paar". ב-1963 שיחקה הנדרסון בברודוויי במחזמר "The Girl Who Came to Supper".
ב-1962 זכתה הנדרסון בפרס שרה סידונס על הופעתה בתיאטרון שיקגו, ובאותה שנה הייתה האישה הראשונה שהנחתה את התוכנית "The Tonight Show" אחרי שג'ק פאר עזב את התוכנית ולפני שג'וני קרסון התחיל להגיש אותה באוקטובר 1962.
הנדרסון הופיעה במופעים מוזיקליים בתוכניות טלוויזיה שונות. ב-19 במאי 1963 הופיעה בתוכנית "The Voice of Firestone" יחד עם הבריטון מריו סרני. כחלק מהקריירה המוזיקלית שלה הקליטה אלבומים בחברת תקליטי RCA.
תפקידה הידוע ביותר של הנדרסון הוא בדמות קרול בריידי בסיטקום "חבורת בריידי" ששודר ב-ABC מ-1969 עד 1974. חברתה הטובה של הנדרסון, שירלי ג'ונס, דחתה את ההצעה להופיע בתפקיד, אבל שנה לאחר מכן קיבלה תפקיד דומה כאמא לחמישה ילדים בסדרה "משפחת פרטרידג'" ששודרה בין 1970 ל-1974.
בזכות תפקידה ב"חבורת בריידי" דורגה הנדרסון במקום ה-54 ברשימת מאה האייקונים הגדולים בטלוויזיה של TV Land ואנטרטיינמנט ויקלי.
הנדרסון הופיעה עם ילדיה הטלוויזיוניים בסדרת תוכניות מציאות בשם "My Fair Brady". היא השתתפה בעונה השישית של הסדרה "The Surreal Life" של ערוץ VH1.
בשנים 2007 עד 2009 הנחתה הנדרסון תוכנית אירוח יומית בשם "Living Live" יחד עם מישך טיילור (Meshach Taylor) בערוץ Retirement Living TV. התוכנית שונתה כדי להתמקד בה ולכן הוחלף שם התוכנית ל"המופע של פלורנס הנדרסון". ב-2010 הייתה התוכנית מועמדת לפרס אמי. במאי 2010 השתתפה הנדרסון בסדרת פרסומות לרדיו עבור רשת הטלוויזיה פוקס. ב-12 ביולי 2010 הופיעה הנדרסון כמנחה אורחת בתוכנית "WWE RAW".
הנדרסון הייתה אחת מתריסר הידוענים שהתמודדו בעונה ה-11 של התוכנית "רוקדים עם כוכבים", שעלתה לשידור ב-20 בספטמבר 2010. בן הזוג המקצועי שרקד לצדה היה קורקי באלאס. ב-19 באוקטובר 2010 הודחה מהתחרות בסיבוב החמישי.
הנדרסון דיבבה את ברברה, האומנת של קליבלנד, בפרק "The Men In Me" בסדרה "המופע של קליבלנד".
חיים אישיים
ב-1956 התחתנה הנדרסון עם אירה ברנשטיין. בני הזוג התגרשו ב-1985. נולדו להם ארבעה ילדים. ב-1987 נישאה הנדרסון לד"ר ג'ון ג'ורג' קאפאס שנפטר ב-2002.
הנדרסון נפטרה ב-24 בנובמבר 2016 בבית חולים בלוס אנג'לס ביל 82. יום לפני כן אושפזה בבית חולים ומתה מאי-ספיקת לב. היא נקברה בבית הקברות ווסטווד וילג' ממוריאל פארק בלוס אנג'לס.
שפרה מישלוב
שפרה מישלוב (נולדה בכ"ו בסיוון ה'תשל"ז, 11 ביוני 1977) היא ד"ר למדעי היהדות, עורכת דין, מרצה, מנהלת הקליניקה למשפט עברי בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, סופרת רב תחומית, חוקרת ומפרסמת מאמרים אקדמיים ותורניים בתחומי משפט, הלכה ותולדות עם ישראל. מישלוב מעבירה הרצאות ברחבי הארץ בנושאים הנוגעים לתפר בין יהדות, חברה ומודרנה ומפרסמת מאמרי דעה בתחומים אלה.
ביוגרפיה
מישלוב נולדה בשכונת קריית משה בירושלים. היא למדה באולפנת צביה ירושלים ובנעוריה עסקה בפעילות חברתית מגוונת, עבודה עם נוער בסיכון, קליטת עלייה מברית המועצות ומאתיופיה, עזרה לילדים עם מוגבלויות ועוד. בסיימה את חוק לימודיה התיכוניים שירתה בשירות לאומי במדרשה להעמקת הזהות היהודית באילת.
בשנים תשע"א עד תשע"ג השתתפה בתוכנית לימודי גמרא במדרשה הגבוהה לנשים באוניברסיטת בר-אילן וכן בתוכנית לימודי הלכה ב'בית מורשה'.
מישלוב הינה גם בעלת הכשרה כמגשרת ובעלת תעודת הוראה לתושב"ע לחטיבות העליונות. זכתה באותות ובמלגות הצטיינות לאורך כל שנות לימודיה, כולל הצטיינות במבחני לשכת עורכי הדין.