cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
העימות במחנה הפליטים ג'נין (ינואר 2023)
העימות במחנה הפליטים ג'נין היה קרב שהתרחש ב-26 בינואר 2023, בין הימ"מ, צה"ל ומג"ב ולבין מחבלים פלסטינים במחנה הפליטים ג'נין ברשות הפלסטינית. הקרב פרץ בעקבות מבצע צבאי של כוחות הביטחון של ישראל לסיכול פיגוע טרור שתכנן הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והיה בשלבי הכנה. בעימות נהרגו 11 פלסטינים (מתוכם 10 מחבלים חמושים ועוברת אורח אחת). בנוסף נפצעו 20 אחרים ומספר מחבלים נעצרו. לכוחות הביטחון הישראליים לא היו נפגעים.
העימות
ב-26 בינואר 2023 כוחות משולבים של ימ"מ וצה"ל (שכללו מסתערבים), יחידת מגלן וסיירת חרוב נכנסו למחנה הפליטים ג'נין לאור יום (בסביבות 7:00 בבוקר) בעקבות מודיעין של השב"כ על מנת לסכל פיגוע של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שהוגדר כ"פצצה מתקתקת".
כוח הימ"מ ביצע נוהל סיר לחץ והטיל מצור על מעבדת נפץ של הג'יהאד אך המחבלים התנגדו למעצר ופתחו באש. לוחמי הימ"מ השיבו באש ובירי רקטת מטאדור והרגו שני מחבלים. מחבל נוסף הסגיר את עצמו לכוחות. בטיהור המבנה נהרג מחבל נוסף מהגא"פ. כוח של חיל ההנדסה הקרבית פוצץ שני מטעני חבלה שהכינו המחבלים במבנה.
בעקבות המעצר התפתחו חילופי אש כבדים עם עשרות חמושים בהם נהרגו שבעה מחבלים נוספים – ארבעה של החמאס, שניים של הגא"פ ואחד של הפת"ח – ונפצעו עוד כ-20 חמושים. בחילופי האש נהרגה גם אישה בת 60 וייתכן שנפגעה מאש פלסטינית. בסך הכל נהרגו 11 פלסטינים בעימות, מתוכם 10 מחבלים. כוחות הביטחון עזבו ללא נפגעים בסביבות 10:00.
תגובה
הרשות הפלסטינית גינתה את האירוע, שאותו כינתה כ"טבח". היא קראה להתערבות בינלאומית דחופה, היו"ר אבו מאזן אמר: "ישראל מבצעת טבח במחנה ג'נין, והעולם שותק", ודוברו נביל אבו רדינה מסר בשמו שהתיאום הביטחוני עם ישראל מוקפא עד להודעה חדשה. מצרים גינתה את האירוע וקראה לישראל "להפסיק להסתער על ערים פלסטיניות".
התנועה האסלאמית והזרוע הפוליטית שלה בכנסת – מפלגת רע"מ הודיעו: "התנועה האסלאמית ורע"ם גינו בחריפות את התוקפנות הישראלית ואת הטבח המתועב שביצעו כוחות הכיבוש הבוקר בעמנו בג'נין... תוקפנות עקובה מדם זו היא הפנים האמיתיות של הכיבוש". מפלגת חד"ש-תע"ל כינתה זאת "טבח רצחני" ו"תוקפנות של הכיבוש".
באום אל-פחם נערך מפגן תמיכה במחבלים.
תגובות נקם
החל משעה 23:58, ארגוני הטרור הפלסטיניים ברצועת עזה שיגרו מספר רקטות לעבר ישראל כתגובה לאירועי העימות בג'נין.
איוולגה (רכבת)
איוולגה (המכונה EG2Tv), שמשמעותו זהבן מחלל, היא רכבת נוסעים חשמלית שתוכננה על ידי מפעל הקרונות של טבר (TVZ) שבבעלות Transmashholding לשירות ברכבות הנוסעים ברוסיה. הרכבת מיוצרת מאז 2014 ונכנסה לשירות רכבת מוסקבה בשנת 2017.
שתי הרכבות הראשונות היו בשימוש במסלול האקספרס ממוסקבה - לנובופרדלקינו בשנים 2017–2018 לפני הארכת קו המטרו במוסקבה וקו סולנצבסקאיה. מאז 2018 הרכבות משמשות את סניף אוסובו של קו בלארוס לקראת ההשקה של קו D1 בטבעת המרכזית במוסקבה.
נכון לאוקטובר 2019 נוצרו 46 יחידות שמסוגלות לאכלס 1,638 נוסעים ברכבת בעלת 5 קרונות.
אגרסטה
האגרסטה (בפורטוגזית: Agreste) הוא אזור צר העובר במדינות ברזיל: פאראיבה, פרנמבוקו, אלגואס, סרז'יפה ובאהיה בין חופי ה-"Zona da Mata" (אזור היער) לבין האזור החצי-צחיח סרטאו. האגרסטה, המסתיים לפני ריו גראנדה דו נורטה, התעשר בצמחייה בשל התמוטטותה של שרשרת הרים שגרמה לירידת גשמים רבים באזור המיוער לאורך החוף.
רוב האגרסטה הוא אזור משופע בגבעות, כאשר הגבעות הדרומיות הן הגבוהות ביותר, מלבד בסביבת העמק הצר שבו זורם נהר סאו פרנסיסקו. האקלים חם ולח לעיתים, עם גשמים רבים בעיר המרכזית באזור - קמפינה גרנדה. בממוצע יורדים בו כ-700 מילימטר גשם בשנה - המתפרסים על פחות מ-10 מ"מ באוקטובר ובנובמבר עד ל-120 מ"מ במאי וביוני.
השימוש העיקרי שנעשה בקרקע הוא גידול חקלאות מעורבת, כאשר הגידול החקלאי המרכזי הוא המלון. האגרסטה סובל לעיתים קרובות מבצורות, כמו הסרטאו, אם כי השפעותיהן בדרך כלל אינן כה חמורות.
בני גנץ
בנימין (בני) גנץ (נולד ב-9 ביוני 1959) הוא פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש "המחנה הממלכתי" וחבר הכנסת מטעמה. כיהן כראש ממשלת ישראל החלופי, יושב ראש הכנסת, שר הביטחון, שר המשפטים, סגן ראש ממשלת ישראל ויושב ראש "כחול לבן". בשנים 2011–2015 כיהן כראש המטה הכללי ה-20. קודם לכן, במהלך שירותו בצה"ל שימש, בין היתר כמפקד יחידת שלדג, מפקד חטיבת הצנחנים, מפקד יק"ל, מפקד אוגדת איו"ש, מפקד פיקוד הצפון, מפקד זרוע היבשה, נספח צה"ל בארצות הברית וסגן הרמטכ"ל.
לאחר שחרורו מהצבא, ובטרם נכנס למגרש הפוליטי, שימש כיו"ר יד דוד בן-גוריון, יו"ר חברת המימד החמישי, ובעוד מספר תפקידים.
ילדות ונעוריו
גנץ נולד וגדל במושב כפר אחים. אמו, מלכה וייס, ילידת מזקובאצ'האזה במחוז בקש בדרום-מזרח הונגריה, ניצולת השואה ממחנה ברגן-בלזן, ואביו, נחום גנץ, יליד סובאטה שבמחוז טרנסילבניה, רומניה. סבו מצד אמו נרצח בשואה. הוריו עלו יחדיו ארצה באוניית המעפילים "חיים ארלוזורוב" אך גורשו על ידי הבריטים למחנה מעצר בקפריסין השכנה. מאוחר יותר הגיעו לישראל בשנית והיו ממקימי המושב כפר אחים. אביו שימש, בין היתר, כסגן מנהל המחלקה להתיישבות של הסוכנות היהודית וכסגן מזכיר תנועת המושבים.
למד בבית הספר הממלכתי-דתי שפיר ובישיבה התיכונית אור עציון, ובהמשך בפנימיית הכפר הירוק שברמת השרון. לגנץ תואר ראשון בהיסטוריה מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. הוא בעל תואר שני נוסף בניהול משאבים לאומיים מהאוניברסיטה לביטחון לאומי (NDU) בארצות הברית.
שירותו הצבאי
ב-19 בספטמבר 1977 התגייס גנץ לצה"ל, התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד הנח"ל המוצנח. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר. גנץ לחם במבצע ליטני ובמבצע שלכת ובהמשך יצא לקורס קציני חי"ר. עם סיום קורס הקצינים שימש כמדריך בבה"ד 1. בהמשך שימש כמפקד מחלקה בצנחנים בגדוד הנח"ל המוצנח. בשנת 1980, בתפקיד סגן מפקד פלוגה, השתתף במבצע "איש דמים" – הפשיטה המוסקת הראשונה ללבנון. בהמשך שימש כמפקד פלוגה. לאחר מכן יצא להשתלמות של הכוחות המיוחדים ("הכומתות הירוקות") של צבא היבשה האמריקני. גנץ שב לישראל מארצות הברית חודשיים לאחר פרוץ מבצע שלום הגליל, והוצב לתפקיד במפקדת קצין חי"ר וצנחנים ראשי. נוכח המלחמה דרש גנץ להצטרף ללחימה בלבנון ולקבל פיקוד על פלוגה, עזב את הבסיס והצטרף לחטיבת הצנחנים שלחמה בלבנון. שם החליף את מפקד הפלוגה המסייעת שנפצע, ולחם בראשה במערב ביירות, בשנת 1983 מונה למפקד פלוגת ההנדסה החטיבתית (פלחה"ן) וכשסיים את תפקידו כיהן כסגן מפקד יחידת שלדג, ובהמשך כסגן מפקד גדוד 890.
בשנת 1987 מונה למפקד גדוד 890 ("אפעה") בחטיבת הצנחנים, והשתתף כמפקדו בארבע היתקלויות עם מחבלים בדרום לבנון. שנים אחר כך עדיין החשיב גנץ את הפיקוד על הגדוד כשיא בקריירה הצבאית שלו. בשנת 1989 מונה למפקד יחידת שלדג. במהלך כהונתו ביחידת שלדג, פיקד בין היתר על כוחות היחידה באבטחת "מבצע שלמה" להעלאת יהודי אתיופיה לישראל. בשנת 1992 מונה למפקד עוצבת חצי האש, חטיבת צנחנים במילואים. ב-1994 מונה למפקד חטיבת יהודה באוגדת איו"ש. בשנת 1995 מונה למפקד חטיבת הצנחנים, והוביל אותה בפעילות המבצעית בלבנון, ובכלל זה במבצע מרכבות האלים. לאחר מכן יצא ללימודים אקדמיים בארצות הברית. לאחר סיום לימודיו מונה באוקטובר 1998 למפקד עוצבת אתגר – אוגדת מילואים בפיקוד הצפון.
גנץ בוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צה"ל, ובוגר קורס ב בקרוליינה הצפונית (גנץ הוא אחד הקצינים היחידים בצה"ל שהשתתף בסדנת הישרדות של יחידת העילית האמריקאית הכומתות הירוקות).
ראש המטה הכללי
לקראת סיום כהונתו של הרמטכ"ל, גבי אשכנזי, נמנה גנץ עם המועמדים להחליפו. בנובמבר 2010, לאחר ששר הביטחון אהוד ברק החליט למנות את יואב גלנט לתפקיד, הודיע גנץ על פרישתו מצה"ל, אולם לאחר ביטול מינויו של גלנט לתפקיד, מונה לבסוף גנץ לרמטכ"ל ה-20 של צה"ל בפברואר 2011.
ביוני 2011 מינה גנץ את האלוף ישי בר לעמוד בראש צוות לבחינת נוסח תפילת ה"יזכור" לחללי צה"ל, בעקבות הדים שעורר מכתב שפרסמה לשכת הרמטכ"ל שלא בידיעתו של גנץ לפיו יש לנקוט בנוסח הדתי של התפילה. באוגוסט 2011 אימץ גנץ את המלצת הוועדה כי יש לשנות את פקודת מטכ"ל ולפתוח את נוסח התפילה בקריאה הממלכתית: "יזכור עם ישראל את בניו ובנותיו", כפי שהיה נהוג לפתוח טרם שונה הנוסח בשנות ה-70 על ידי הרב שלמה גורן ל"יזכור אלוהים".
באוגוסט 2011 התמודד צה"ל עם מתקפת הטרור בדרום ישראל. ב-18 באוקטובר 2011 נמנה עם מקבלי פניו של החייל החטוף גלעד שליט, ששוחרר לאחר כחמש שנים בשבי החמאס.
בפברואר 2012 החל גנץ להתמודד עם קיצוץ בתקציב הביטחון, שלטענת גורמים בכירים בצה"ל יפגע קשות במוכנות צה"ל למלחמה. בין השאר הזהירו הבכירים מפגיעה באימונים, קיצוץ ברכישת תוצרת ישראלית, ובפרט הקפאת ההצטיידות במערכות כיפת ברזל וטנקי מרכבה) דבר שיפגע הן בצה"ל והן בתעשיות הישראליות המספקות מוצרים אלה. במהלך שנות כהונתו נסגרו מספר יחידות בהם אוגדה וחטיבות שריון במילואים, אגד ארטילרי, טייסות, צומצם מספר ספינות הטילים ופוטרו אלפי אנשי קבע. בצבא הוקמה מפקדת העומק בראשות אלוף שי אביטל שהוחזר לשירות קבע, והוקמה אוגדה מרחבית ברמת הגולן, אוגדת הבשן, כאשר עוצבת געש הפכה לאוגדה רב זירתית, עוצבת עידן הפכה מאוגדה משוריינת לאוגדה קלה רב זירתית, כמו כן נקלטה מערכת כיפת ברזל והוקמו תשע סוללות מתוך עשר שהוחלט על הקמתן.
במרץ 2012, בעקבות חיסולו של זוהיר אל-קייסי, מזכ"ל ארגון הטרור ועדות ההתנגדות העממית, התרחשה הסלמת מרץ 2012, שבמהלכה שוגרו כ-200 רקטות על יישובי ישראל במשך כחמישה ימים, ובתקיפות חיל האוויר הישראלי נהרגו ברצועת עזה 22 מחבלים ו-4 אזרחים. גנץ ניהל את לחימת צה"ל באירוע זה. בנובמבר באותה שנה, פיקד גנץ על כוחות צה"ל בלחימה במבצע עמוד ענן נגד החמאס ברצועת עזה.
ב-12 בספטמבר 2013 הוארכה כהונתו של גנץ בשנה נוספת. במרץ 2014 פיקד ממוצב הפיקוד העליון על מבצע חשיפה מלאה, במהלכו השתלטו כוחות חיל הים הישראלי על ספינת הנשק "Klos C" אשר הובילה משלוח אמצעי לחימה מאיראן לרצועת עזה. בעת כהונתו בתפקיד העצים גנץ את מעורבות צה"ל ב. ביוני 2014, לאחר שצבא סוריה ירה טיל קורנט והרג נער ונפצעו מספר אזרחים ישראלים בקרבת גדר המערכת ברמת הגולן, ביצע צה"ל בפיקוד גנץ תקיפה אווירית וקרקעית בסוריה, שכתוצאה ממנה נהרגו כעשרה חיילים סורים. ביוני 2014 ביצע צה"ל, תחת פיקודו, את מבצע שובו אחים לאיתור שלושת הנערים שנחטפו ונרצחו בידי מחבלים בקרבת חברון, במהלכו פגע צה"ל בתשתיות החמאס ביהודה ושומרון ועצר פעילי חמאס רבים.
ביולי-אוגוסט 2014 פיקד גנץ על מבצע צוק איתן. מבצע זה, שנמשך כ-50 יום, היה המבצע הנרחב ביותר שנערך ברצועת עזה במאה ה-21. המבצע החל בתקיפות אוויריות מסיביות ובהמשכו כלל גם פעולה קרקעית, כולל קרב סג'עייה, שמטרתה העיקרית הייתה להשמיד את מנהרות הטרור ההתקפיות חודרות הגדר שחפר חמאס. בנוסף התמודד צה"ל עם ירי מסיבי של רקטות על עוטף עזה, דרום ישראל ומרכזה, בעיקר באמצעות כיפת ברזל. במבצע נהרגו למעלה מ-2,000 פלסטינים, רובם מחבלים, ונגרם נזק כבד לתשתיות הטרור בעזה, ומנגד נהרגו 68 חיילי צה"ל ו-6 אזרחים. בשלוש השנים שלאחר המבצע פחת מאוד ירי הרקטות לעבר ישראל. גנץ נזכר בדו"ח מבקר המדינה כאחד מאנשי מערכת הביטחון שלא הציגו הצגה מספקת לקבינט את איום מנהרות התקיפה לפני המבצע.
ב-16 בפברואר 2015 סיים בני גנץ את תפקידו כרמטכ"ל לאחר ארבע שנים בתפקידו. למחליפו התמנה סגן הרמטכ"ל גדי איזנקוט.
פעילות עסקית
לאחר שחרורו מהצבא, מונה בספטמבר 2015 ליו"ר חברת ההיי-טק "המימד החמישי", שנסגרה בדצמבר 2018 ומונה לה כונס נכסים. בנובמבר 2015 מונה לדירקטור בחברת "אמות השקעות" ובאוקטובר 2017 מונה לדירקטור בחברת "אלרון". הוא נמנה עם המשקיעים בחברת ההזנק "פאוור מי טק", שפיתחה סוללת גיבוי לטלפון סלולרי ובחברות נוספות, שבהמשך חייבו יצירת הסדר ניגוד עניינים בעקבות מינויו לשר הביטחון.
פעילות ציבורית א-פוליטית
במאי 2016 מונה גנץ ליו"ר יד דוד בן-גוריון. באפריל 2017 הצטרף לתנועה החברתית "פנימה" שהוקמה במטרה לפעול לחיזוק האחדות בחברה הישראלית. בשנת 2017 שימש יושב ראש הוועדה לבחירת אות הנשיא למתנדב. באוקטובר 2018 סייע בגיבוש תוכנית מדינית חדשה של המכון למחקרי ביטחון לאומי שעיקריה:
הבחירות לכנסת העשרים ואחת
ב-27 בדצמבר 2018 הודיע על הקמת מפלגה חדשה, שיעמוד בראשה ושתתמודד ב – "חוסן לישראל". ב-14 בינואר 2019 אמר לפעילים שמחו מול ביתו נגד חוק הלאום כי יפעל לשינוי החוק. ממפלגתו נמסר כי מחוקקי חוק הלאום "ירו בגב של אחינו הדרוזים". ב-29 בינואר 2019 הציג את עמדותיו בנאום השקת קמפיין הבחירות שלו.
סמוך לתום מועד הגשת הרשימות, בפברואר 2019, הודיע גנץ על הקמת רשימה מאוחדת "כחול לבן" עם מפלגתו של יאיר לפיד, "יש עתיד", שגנץ יעמוד בראשה עד לשנת 2022, אז יחליפו לפיד.
בפברואר 2019 עודכן גנץ בפגישה עם שני ראשי אגפים בשב"כ שבשנת 2014, עת כיהן כרמטכ"ל, איראן פרצה לטלפון הפרטי שלו, והוזהר כי עליו לצאת מנקודת הנחה שכל פריט רגיש בזיכרון הטלפון עלול לשמש נגדו. גנץ הגיב על כך: "אין שם חומר ביטחוני ואני לא נתון לסחיטה", וביקש מהשב"כ לחקור אם המוסד הוא שהדליף את דבר הפריצה.
בבחירות שנערכו באפריל 2019 קיבלה רשימת כחול לבן 35 מנדטים והייתה לסיעה הגדולה ביותר ב לצד הליכוד. בנוסף לכחול לבן, מפלגת העבודה ומרצ המליצו על גנץ ובשל כך הוא קיבל 45 המלצות לעומת 65 ליריבו נתניהו.
הבחירות לכנסת העשרים ושתיים וניסיון להרכבת ממשלה
ב, שנערכו בספטמבר 2019, כחול לבן קיבלה 33 מנדטים והייתה לסיעה הגדולה ביותר בכנסת זו. בנוסף לכחול לבן, הרשימה המשותפת (למעט בל"ד), העבודה-גשר והמחנה הדמוקרטי המליצו על גנץ והוא זכה ב-54 המלצות, לעומת 55 המלצות לנתניהו. בעקבות כך, הודיע הנשיא כי הוא החליט להטיל את המנדט להרכבת הממשלה על נתניהו. ב-21 באוקטובר הודיע נתניהו לנשיא כי נכשלו ניסיונותיו להרכיב את הממשלה ובשל כך הוא מחזיר את המנדט אליו.
ב-23 באוקטובר, הטיל הנשיא את המנדט על גנץ. גנץ הגיע להסכמות מסוימות עם העבודה-גשר והמחנה הדמוקרטי, ובמקביל ניהל משא ומתן עם הליכוד על ממשלת אחדות. במוקד המחלוקת בינו לבין הליכוד עמדה דרישתו לפירוק "בלוק ה-55" של מפלגות הימין והחרדים וכן השאלה האם הוא או נתניהו יכהנו ראשונים ברוטציה. לפי דיווחים, רשימתו ניהלה במקביל מגעים עם הרשימה המשותפת על הקמת ממשלת מיעוט בתמיכתם ובהימנעות ישראל ביתנו, מבלי שהוצגה הצעה רשמית. ב-20 בנובמבר הודיע גנץ לנשיא שלא עלה בידו להרכיב ממשלה. בדצמבר הכנסת הקדימה שוב את הבחירות, שהיו השלישיות תוך שנה.
הבחירות לכנסת העשרים ושלוש וכהונתו כיושב ראש הכנסת
ב, שנערכו ב-2 במרץ 2020, כחול לבן נותרה עם 33 מנדטים, אך הפכה לסיעה השנייה בגודלה עקב התחזקות רשימת הליכוד. בנוסף לסיעת כחול לבן, המליצו עליו גם הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו והעבודה-גשר-מרצ (למעט גשר). הוא זכה ל-61 המלצות, לעומת 58 ההמלצות של יריבו, בנימין נתניהו. ב-16 במרץ הטיל עליו הנשיא ראובן ריבלין את מלאכת הרכבת הממשלה.
גנץ חתר להקמת ממשלה צרה על בסיס 61 חברי הכנסת שהמליצו עליו, או ממשלת אחדות עם הליכוד. כחלק מהמשא ומתן נבחר ב-26 במרץ 2020 ליושב ראש הכנסת העשרים ושלוש. המהלך הוביל לפיצול סיעות יש עתיד ותלם, שהתאחדו ליש עתיד – תל"ם, מרשימת כחול לבן. ברשימת כחול לבן נותרו 15 חברי כנסת. ב-16 באפריל 2020 תם המנדט של גנץ מבלי שהוקמה ממשלה והוא הועבר לכנסת. ב-20 באפריל חתמו נתניהו וגנץ על הסכם להקמת ממשלת חירום לאומית בתצורה של ממשלת חילופים, שבה כהונת הכנסת תקוצר לשלוש שנים, בחצי הראשון יכהן נתניהו כראש ממשלה וגנץ יכהן כראש ממשלה חלופי, ובחצי השני יתחלפו השניים.
ראש ממשלת ישראל החלופי, שר הביטחון ושר המשפטים
ב-17 במאי 2020 הושבעה ממשלת ישראל השלושים וחמש ובמסגרתה אושר מינויו לתפקיד ראש הממשלה החלופי ושר הביטחון. הממשלה המשיכה להתמודד עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל וגנץ המשיך את שילוב צה"ל בסיוע לאוכלוסייה ובניתוח נתונים דרך מרכז המידע והידע הלאומי למערכה בקורונה. במסגרת תפקידו פיקח על הקמת מפקדת "אלון" ומערך החקירות האפידמיולוגיות שהקימה מערכת הביטחון לצורך הטיפול במגפת הקורונה. לאור התגברות ההתחסנות לנגיף, באוגוסט 2021 צירף את חיילי צה"ל לסייע במבצע החיסונים.
ביולי 2020 מינה את אמיר אשל למנכ"ל משרד הביטחון, והודיע שהוד בצר עתיד להתמנות למנכ"ל משרד ראש הממשלה החלופי. בנובמבר 2020 החליט למנות את האלוף הרצי הלוי לסגן הרמטכ"ל הבא.
גנץ קידם את העתקת בסיסי צה"ל לנגב והוביל את הקמת "קריית המודיעין" בסמוך לעומר.
בנוסף, התאים את טפסי משרד הביטחון ברישום ההורים למשפחת להט"ב, ובטפסים נכתב "הורה 1" ו"הורה 2" במקום "אב" ו"אם" קודם לכן.
בנובמבר 2020 הקים את ועדת הבדיקה הממשלתית לנושא רכש הצוללות וכלי השיט. לאחר כחודש חברי הוועדה התפטרו בשל המגבלות שהטיל היועץ המשפטי לממשלה על עבודתה, כדי למנוע פגיעה בהליכים הפליליים בפרשת הצוללות. ועדה אחרת הוקמה באפריל 2021 בעקבות אירוע בו נכה צה"ל הצית את עצמו.
גנץ הפך לממלא מקום שר המשפטים וממלא מקום שר התקשורת לאחר שיועז הנדל ואבי ניסנקורן פרשו מהממשלה. ב-28 באפריל 2021 מונה לשר המשפטים באופן רשמי.
בינואר 2021, החליט, בהמלצת הרמטכ"ל, להקים צוות בין-משרדי להוצאת גלי צה"ל ממערכת הביטחון. בנוסף, הציג מתווה לרפורמה בגיוס לצה"ל. לפיו, תוקם מנהלת שירות לצעירים שדרכה יעברו כל הצעירים עם הגיעם לגיל 18, והיא תפנה אותם למסלולים השונים.
במרץ 2021 האריך גנץ בכחצי שנה את מינויה של סיגל יעקבי כממלאת מקום מנכ"לית משרד המשפטים.
בראשית מאי 2021 העביר באגף השיקום במשרד הביטחון את רפורמת "נפש אחת" למען נכי צה"ל ופגועי הנפש. במסגרת ההחלטה הועבר סכום של כ-300 מיליון שקלים לאגף השיקום בדגש על טיפול בנפגעי פוסט-טראומה.
במאי 2021 יצא צה"ל למבצע שומר החומות ברצועת עזה, שבמהלכו שיגרו הפלסטינים לישראל אלפי רקטות. במקביל למבצע אירעו המהומות בישראל שכתוצאה מהסלמתן החל ירי רקטי של חמאס לעבר ירושלים ביום ירושלים. ביום הראשון למבצע, הכריז גנץ על מצב מיוחד בעורף בטווח של עד 80 ק"מ מרצועת עזה למשך 48 שעות. ביומו השני של המבצע, ב-11 במאי, אישר גיוס של 7,000 חיילי מילואים. המבצע נמשך 12 ימים עד להשגת הפסקת אש. במבצע נהרגו 225 מחבלים והותקפו מאות תשתיות טרור, בהן משגרי רקטות, מנהרות תת-קרקעיות ורבי-קומות ששימשו כמטות של חמאס והגא"פ. לישראל נהרגו 8 אזרחים, 3 אזרחים זרים וחייל אחד. בשונה ממבצעים קודמים, סירב גנץ להפסקות אש מול חמאס.
הממשלה השלושים ושש
בראשית מערכת הבחירות לכנסת ה-24, הסקרים הראו כי "כחול לבן" מתנדנדת סביב אחוז החסימה. במכתב פתוח קראו מספר אנשי מערכת הביטחון המתנגדים לנתניהו לגנץ לפרוש. כמה מחברי כחול לבן פרשו מהחיים הפוליטיים או עברו למפלגות אחרות. גנץ ניהל את מערכת הבחירות כמעט לגמרי לבדו. בישורת האחרונה, השתמש בקמפיין געוואלד וטען כי הישארות מפלגתו מחוץ לכנסת תהווה "אסון לדמוקרטיה". לאחר הבחירות התברר כי כחול לבן זכתה ב-8 מנדטים, למעלה מכל הסקרים.
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש בראשות נפתלי בנט ב-13 ביוני 2021, המשיך גנץ בתפקידו כשר ביטחון בנוסף לתואר סגן ראש הממשלה, אולם העביר את תפקיד ראש הממשלה החלופי ליאיר לפיד ואת תפקיד שר המשפטים לגדעון סער.
בשלהי יולי 2021 נפגש גנץ עם שרת ההגנה הצרפתית, פלורנס פרלי, ודן איתה בין היתר בעניין פרשת פגסוס, המשבר הכלכלי בלבנון והסכם הגרעין עם איראן. באוקטובר 2021 הכריז גנץ על 6 ארגונים של החזית העממית לשחרור פלסטין כארגוני טרור.
גנץ הוא שר הביטחון הראשון של מדינת ישראל אשר ביקר במרוקו, שם חתם על הסכם לשיתוף פעולה ביטחוני בין המדינות. בינואר 2022 ביקר בעמאן ונועד עם מלך ירדן וחודש לאחר מכן נועד עם מלך בחריין עמו סיכם על מזכר הבנות לשיתוף פעולה ביטחוני. במרץ 2022 אישר רכישה ופיתוח של מערכת ההגנה האווירית "מגן אור", מערך מבוסס לייזר ליירוט ירי תלול מסלול. עוד באותו חודש, בתגובה לגל טרור, החל מבצע שובר גלים, מבצע משולב של גופי הביטחון למיגור תאי הטרור הפלסטינים ביהודה ושומרון ולמניעת התבססות של החמאס והג'יהאד האסלאמי באזור. באוקטובר ריכז מאמצים נגד חוליית הטרור "גוב האריות" שהתרכזה בשכם. בסדרת פעולות, כולל פעולה צבאית של כוחות צה"ל וימ"מ, בשיתוף השב"כ, בקסבה של שכם, הידלדלה משמעותית פעילות הארגון.
ב-5 באוגוסט החל מבצע עלות השחר ברצועת עזה נגד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני עם סיכול ממוקד במנהיג החטיבה הצפונית של הארגון, תייסיר אל-ג'עברי. בתחילת המבצע אישר שר הביטחון גנץ גיוס של 25 אלף חיילי מילואים. היציאה למבצע נעשתה על פי החלטתם של גנץ וראש הממשלה יאיר לפיד, ללא כינוס של הקבינט המדיני-ביטחוני, וזאת באישורה של היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה. המבצע נערך שלושה ימים, במהלכם בוצע גם סיכול ממוקד במפקד החטיבה הדרומית של הארגון, ח'אלד מנצור. מטרת המבצע הייתה למנוע התבססות של הג'יהאד האסלאמי, המרוכז ברצועת עזה, בשטחי הגדה המערבית. הג'יהאד האסלאמי שיגר במהלך המבצע מעל 1,000 טילים, וחלק משמעותי מתוכם סטו ממסלולם ונפלו בתוך שטח הרצועה. כיפת ברזל יירטה 96% מכלל מטרותיה והמבצע הסתיים ללא אבדות בנפש בצד הישראלי.
באופוזיציה בכנסת העשרים וחמש
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, רשימת כחול לבן ומפלגת תקווה חדשה חברו לרשימה מאוחדת בראשות גנץ. באמצע אוגוסט הצטרפו אל הרשימה גדי איזנקוט ומתן כהנא, ושמה שונה ל"המחנה הממלכתי". הרשימה זכתה ב-12 מנדטים.
לאחר הבחירות הקים בנימין נתניהו את ממשלת ישראל השלושים ושבע על בסיס רוב של 64 חברי כנסת, יחד עם הסיעות החרדיות, הציונות הדתית, עוצמה יהודית ונעם הניציות בעמדותיהן. מפלגת "המחנה הממלכתי" בראשות גנץ עברה לאופוזיציה. לצד התנגדותו לרפורמת לוין פעל לקדם הידברות בין המחנות הפוליטיים בעניינה.
חיים אישיים
גנץ נשוי לרויטל (לבית אלוני) מרפאה בעיסוק, אותה הכיר בעת ששירתה כמש"קית ת"ש בגדוד 890 תחת פיקודו. לזוג ארבעה ילדים. הוא מתגורר בשכונת נווה אפק שבראש העין.
במאי 2015 העניקה אוניברסיטת בר-אילן לגנץ תואר דוקטור לשם כבוד.
קישורים חיצוניים
ראיונות עמו:
מכּתביו:
Need to Know
Need to Know הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת והראפרית האמריקאית דוג'ה קאט. השיר יצא לאור ב-11 ביוני 2021, כחלק מאלבום האולפן השלישי שלה, Planet Her, על ידי חברות התקליטים קימוסבי רקורדס ו-RCA רקורדס. ב-31 באוגוסט 2021, הופץ כסינגל השלישי מתוך האלבום.
השיר קיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-64 בקטגוריה "ביצוע הראפ המלודי הטוב ביותר".
רקע והכרזה
ב-22 באפריל 2021, דוג'ה קאט חשפה לראשונה את השיר בראיון לבילבורד. על תאריך צאתו של השיר הכריזה דוג'ה קאט ב-8 ביוני 2021 באמצעות הרשתות החברתיות שלה, תוך פרסום סרטון טיזר קצר לשיר. בנוסף, הודיעה כי השיר ישמש כסינגל השיווקי הראשון מתוך האלבום Planet Her. יום לאחר מכן, הכריזה על תאריך צאתו של האלבום, עטיפתו ורשימת הרצועות שלו. כמה חודשים לאחר מכן, נשלח השיר לרדיו להיטים עכשוויים והופץ באופן רשמי כסינגל השלישי מתוך האלבום.
הרכב ומילים
השיר תואר כ"שיר R&B עם בס כבד". מבחינה לירית, דוג'ה קאט בוחנת את דריפתה אחר אהבת בן זוגה תוך ניסיון לקבוע אם יש להם הסכמה והבנה הדדית. הוא נחשב למובחן על ידי מילותיו ה"גסות", בהן היא מתארת את "תעלוליה בחדר השינה". מספר מבקרים תיארו אותו כ"מפתה" ו"לוהט", וציינו כי דוג'ה קאט "מגבירה את החום" ו"מביאה אותו לחדר השינה".
ביקורות
בבילבורד נכתב על ידי מגאן גארווי כי השיר חוגג את נשיותה של דוג'ה קאט ומתמוגג בחוש ההומור שלה. רג'ינה צ'ו מ-Revolt שיבחה את הפרובוקציה שלה ואת הלכידות של נושא האלבום Planet Her, שהוקם בסינגל המוביל "Kiss Me More".
וידאו קליפ
הווידאו קליפ הוקרן בבכורה ביום יציאתו. את הקליפ ביימו מיילס ו-AJ, והוא מציג את דוג'ה קאט כחייזרית אשר חוגגת במהלך בילוי לילי במועדון בסגנון החלל, ובו הופעת קמע של גריימס וראיין דסטיני. דוג'ה קאט והבמאים שלה השתמשו בסרטים בלייד ראנר והאלמנט החמישי כנקודות התייחסות בעת יצירתו. הסט לקליפ נבנה, בניגוד לשימוש במסך ירוק.
פסיכיאטר
פסיכיאטר הוא רופא מומחה בפסיכיאטריה.
כל פסיכיאטר הוא רופא. בדומה לכל ההתמחויות ברפואה, ההסמכה בתחום התמחות זה דורשת תקופה שבמהלה עובד הרופא כרופא מתמחה בפסיכיאטריה (לרוב בבית חולים פסיכיאטרי) ובסופו מקבל תעודת מומחה בפסיכיאטריה ורישיון לעסוק בתחום במדינה נתונה; אורך ההתמחות בישראל הוא לפחות ארבע וחצי שנים. בשונה מפסיכולוג, לפסיכיאטר מותר להעניק גם טיפול תרופתי בבעיה (מפאת הסמכתו כרופא).
מטרתו של אבחון מצד פסיכיאטר הוא לסווג ולתאר בעיות נפשיות קשות או מחלות נפש, במטרה לסייע להחלמה מהן, במקרים רבים בעזרת תרופות פסיכיאטריות.
בישראל
בישראל ישנן שתי התמחויות בפסיכיאטריה, המקנות תעודת מומחיות ממשרד הבריאות: פסיכיאטר מומחה בילדים ונוער ופסיכיאטר מומחה במבוגרים. פסיכיאטר מומחה בילדים ונוער הוא מי שהשלים את התמחותו ועבר בהצלחה את מבחני ההסמכה של משרד הבריאות. פסיכיאטר זה יוכל לטפל ולאבחן ילדים עד גיל 18. פסיכיאטר מומחה במבוגרים, יכול לטפל ולאבחן כל אדם מעל גיל 18, בהתאם לסוג התמחותו. פסיכיאטרים רבים בוחרים להתמחות בשתי ההתמחויות יחד: פסיכיאטריה של מבוגרים ופסיכיאטריה של ילדים ונוער.
מקום העבודה של הפסיכיאטר
פסיכיאטרים עוסקים בעבודתם בקליניקות פרטיות, במרפאות ציבוריות או מרכזים קהילתיים לבריאות הנפש ובמסגרת בתי חולים: בבתי חולים פסיכיאטרים, ובמחלקה פסיכיאטרית של בית חולים כללי.
בישראל
בישראל מונהגות מספר דרגות פנים-מקצועיות בפסיכיאטריה המתבטאות בסמכויות בטיפול ובהערכה פסיכיאטרית, אשר אין להן קשר הכרחי לרקורד האקדמי של הפסיכיאטר והן אלו:
שיגרון
שיגרון או ראומטיזם (מאנגלית: Rheumatism ) הוא מונח לא ספציפי המתאר מחלה הכוללת כאב כרוני ותסמינים נוספים שמקורם במפרקים ורקמות החיבור. מחלות שיגרוניות עלולות לפגוע בלב, בעור, בריאה, בעצמות ובכליות.
נמצא קשר בין תחושת הכאב לבין לחץ ברומטרי.
משה פנחס טרונק
הרב משה פנחס טרונק (ה'תרי"ד, 1854 – כ"ג באייר ה'תרע"ב, 10 במאי 1912) היה רבה של קוטנה שבפולין.
ביוגרפיה
נולד בפולטוסק לרב ישראל יהושע טרונק שכיהן אז כרבה של העיר, ונקרא על שם רבו של אביו. הוא היה בן יחיד להוריו, ואחותו נישאה לרב חיים אלעזר וקס, רבה של קאליש. למד אצל אביו ואצל הרב שמואל ליב פדמביצר. אביו היה מיודד עם כמה מגדולי האדמו"רים בפולין, אך לא זוהה בלעדית עם אחת החסידויות. כשהיה ילד, לקח האב את משה פנחס לחצרו של הרב מנחם מנדל מוורקא, ובגיל צעיר מאוד שלח אותו ללמוד אצל הרב יחיאל דנציגר רבה של פילץ ומי שיהיה לימים מייסד חסידות אלכסנדר.
נישא בעודו נער לבתו של הרב אברהם מאיר מושקט אב"ד ביאלבריז'ג, נכדתו של הרב ישעיה מושקט מפראגה. לאחר נישואיהם גרו בני הזוג בקוטנה לצד אביו שהתמנה בינתיים כרב העיר. בשנת 1890 פעל אביו למינויו כרבה של מלאווה, אך המינוי סוכל בידי חסידי גור המקומיים לאחר מאבק בן שלוש שנים, על רקע המתיחות בין חסידי גור לחסידי אלכסנדר שאליהם השתייך הרב טרונק. הוא כיהן בינתיים במשרות רבניות בוויסקיט ובפרבר הוורשאי, פראגה. לאחר פטירת אביו בשנת 1893 התמנה במקומו כרבה של קוטנה, משרה שבה נשא במשך תשע עשרה שנה.
נפטר בכ"ג באייר ה'תרע"ב, 10 במאי 1912. את חידושי תורתו לא הביא לדפוס.
הותיר אחריו שני בנים: הגביר חיים אברהם טרונק מלודז', אביו של הסופר יחיאל ישעיהו טרונק, והרב יצחק יהודה טרונק שמילא את מקום אביו וסבו ברבנות העיר קוטנה.
פעילות תורנית
הרב טרונק הוציא לאור חלק מספרי אביו, ובהם הספר "ישועות ישראל" על שולחן ערוך חושן משפט. בהקדמת ספרו של אביו שו"ת "ישועות מלכו" נכתב שבנו הרב משה פנחס נועץ עם בעל "אבני נזר" כיצד לטפל בכתבי אביו והוא יעץ לתת עדיפות ראשונה לחידושים על הרמב"ם משום שיש בהם חידושים רבים על חלק שלישי של הרמב"ם שלא הרבו לכתוב עליו.
בספרו של אביו שו"ת "ישועות מלכו" מופיעות תשובות רבות שנשלחו אליו.
אגם רוג'ר
אגם רוג'ר (נקרא גם Rogers Lake או Rogers Pond) הוא מאגר מים הררי הממוקם באחו בהר אנרואיד באזור הטבע הבראשיתי איגל קאפ, שבצפון מזרח אורגון, ארצות הברית. הוא ממוקם מאגם אנרואיד  על שביל מספר 1804. הוא האגם ה-29 בגובהו באזור.
מרדכי זאב אורנשטיין (הנכד)
הרב מרדכי זאב אורנשטיין (נפטר י"ז בחשוון ה'תקצ"ז, 28 באוקטובר 1836) היה רב ולמדן גליציאני.
ביוגרפיה
נולד בלבוב לרב יעקב משולם אורנשטיין, רבה של העיר ומגדולי פוסקי גליציה. הוא למד ספרות תלמודית ורבנית וגילה בה בקיאות רחבה והבנה מעמיקה בגיל צעיר מאוד. שמו התפרסם בכל רחבי גליציה כגאון, ותשובות הלכתיות שכתב הודפסו בספרו החשוב של אביו "ישועות יעקב".
רמ"ז אורנשטיין נחשב לגדול בכוחו התורני אפילו מאביו. הוא היה מתנגד חריף לחסידות וזלזל בגדולי התנועה, מסופר כי גער ברבי ישראל פרידמן מרוז'ין כשהצית את מקטרתו בעת שיחה עם אביו ה"ישועות יעקב" בביקורו אצלו בלבוב. בשל התנגדותו והערותיו היו שראו בו זחוח דעת, הוא דחה הצעות רבות למשרות רבניות, וכשקיבל לבסוף את הצעת הרבנות בפשמישל, העיר השלישית בגודלה בגליציה, קיבל את ההצעה והתמנה כרבה של העיר. בטרם הספיק לשאת בפועל בתפקידו החדש, נפטר בפתאומיות בחיי אביו ב י"ז בחשוון ה'תקצ"ז, 28 באוקטובר 1836.
הוא היה עשיר, ובנו שירש אותו, הרב צבי הירש אורנשטיין הדפיס בכספו את ספרי "ישועות יעקב" של סבו וצירף להם הערות והשגות משל אביו ומשלו.
על מצבת קבורתו נחקק האקרוסטיכון:
Works Volume II
Works Volume II הוא האלבום האולפן השישי של הסופרגרופ, אמרסון, לייק ופאלמר. האלבום יצא לאור ב-1977. האלבום לא כמו קודמו Works Volume I (אשר הורכב משלושה צדדים של שירי סולו של חברי הלהקה וצד אחד של עבודה משותפת), Volume II הוא אלבום יחיד אשר כולל בתוכו שירים שהוקלטו לשעבר בין השנים 1973–1976 שלבסוף לא יצאו לאור בשום אלבום. אלבום זה גם היה די שונה מכל האלבומים האחרים מכיוון שפנה לסגנונות אחרים. האלבום שכולל בתוכו את צליל הרוק המתקדם הייחודי של הלהקה, גם פונה לבלוז, ג'אז ובלוגראס.
שירים
"When The Apple Blossoms Bloom...", "Tiger in a Spotlight" ו-"Brain Salad Surgery" הוקלטו ב-1973 במהלך ההקלטות לאלבום Brain Salad Surgery ולבסוף לא נכללו בו. השיר "I Believe in Father Christmas" נכתב ובוצע על ידי גרג לייק. באלבום הלהקה מבצעת השיר. הגרסה של לייק כללה תזמורת והיא יצאה כסינגל בבריטניה בחג המולד.
ביקורות
מבקר המוזיקה רוברט כריסטגאו כתב ביקורת שלילית על האלבום, כשהוא כותב את השאלה "האם זה רוק אנד רול?" ("But is it rock and roll?"). מצד שני המבקר ג'ורג' סטאראוסטין כתב: "הסיבה היחידה שזה לא צריך להיות האלבום הראשון שאתה קונה של ELP היא שזה לא הצליל שלהם" ("the only reason why it shouldn't be your first ELP buy is that it's totally atypical of their 'sound'".).
ביצוע
עם:
הדגל הנוצרי
הדגל הנוצרי או דגל הנוצרים הוא דגל דתי הנועד לייצג את כלל העולם הנוצרי על כל זרמיו.
שדה הדגל לבן, עם צלב לטיני אדום בתוך קנטון כחול. הגוון אדום של הצלב מסמל על פי הנצרות את הדם של ישו הנשפך עם צליבתו. הכחול מייצג את המים בהם נטבל ישו ומים קדושים בכלל, כמו גם את הנאמנות לישו. הלבן מייצג טוהרו של ישו ואת אי האלימות של ישו, כמו גם הלבן מסמל את הכניעה של המאמין לאלוהים. לממדי הדגל והקנטון אין מפרט רשמי.
"השדה הוא לבן, צבע המייצג את שלום, טוהר ותמימות. הפינה העליונה היא ריבוע כחול, הצבע של השמיים הנקיים מענן, סמל של תרומה, ביתו של הנוצרי; גם סמל של אמונה וביטחון. במרכז הכחול יש צלב, הדגל והסמל הנבחר של הנצרות. הצלב אדום, אופייני לדם של ישו". הארגון הנוצרי אוקמוני, המועצה הפדרלית של כנסיות ישו, אימץ את הדגל ב-23 בינואר 1942. על הדגל הנוצרי אין במכוון פטנט או סימן מסחרי, משום שהמעצב הקדיש את הדגל לכל העולם הנוצרי.
פיטשט
פִּיטֵשְׁט (ברומנית: Piteşti, באלפבית פונטי בינלאומי: ) היא הבירה והעיר הגדולה ביותר במחוז ארג'ש בחבל מונטניה שברומניה. העיר משמשת כצומת מסילות ברזל חשוב ושוכנת בין הדנובה ובין הרי הקרפטים, בהתחברות הנהר ארג'ש עם הדנובה. בעיר נמצאות שתי אוניברסיטאות, והיא משמשת מרכז שיווק חשוב בתעשיית הרכב, ובפרט נמצא בה מרכז של דאצ'יה.
העיר בת 187,000 תושבים לפי מפקד 2002 אך מאז מספר תושבי העיר פוחת והולך.
היסטוריה
ההנחה היא שהעיר מיושבת כבר מהתקופה הפרה-היסטורית, אך היא מוזכרת לראשונה במקורות במאה ה-14. העיר שימשה כמרכז מסחר ושירותים עבור תושבי ושליטי ולאכיה, עד המאה ה-18.
מהמאה ה-19 עד מלחמת העולם השנייה הייתה פיטשט מרכז פוליטי חשוב של המפלגה הליברלית הלאומית ברומניה ומקום המגורים העיקרי של בני משפחת ברטיאנו.
בתקופת מלחמת העולם השנייה, ב-12 בספטמבר 1941 הוטלה חובת סימון על 350 יהודי העיר.
בתקופת שלטון הקומוניסטים ברומניה הייתה פיטשט מרכז לדיכוי פוליטי של מתנגדי המשטר, ובכלא פיטשט הנודע נערכו ניסויים בשטיפת מוח בשנות ה-50 של המאה ה-20.
רז דר
1986
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכה דר במדליית ארד אישית, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 17:19.04 דקות, אחרי יוחאי ליפשיץ מהפועל יזרעאל (16:31.73 דקות) וערן הירש (16:55.53 דקות).
במשחה נועם (בריכת 25 מטר) שנערך בסוף דצמבר אותה שנה קבע דר במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 16:56.82 דקות.
1987
במסגרת תחרויות המוקדמות לאליפות ישראל למרחקים ארוכים (בריכת 25 מטר) קבע דר במשחה ל-1500 מטר שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 16:38.65 דקות, שיפור של כ-18 שניות לשיאו.
המכביה
בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכה דר ב-3 מדליות כסף. במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.54 דקות, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:11.87 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 9:39.99 דקות ביחד עם יואב ברוק, שגב פורת וערן הירש.
שיאן ישראל
באליפות קנדה שנערכה בקלגרי בתחילת אוגוסט אותה שנה קבע דר שבמשחה ל-200 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 1:53.50 דקות, שיפור לשיא בן ה-6 שנים של אמיר גניאל (1:54.29 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 8:21.97 דקות, שיפור לשיא בן ה-9 שנים של גניאל (8:23.33 דקות).
שחיין מצטיין באליפות ישראל
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט אותה שנה הוכתר דר בתואר השחיין המצטיין של האליפות לאחר שזכה ב-3 מדליות זהב ו-3 מדליות כסף. הוא הוביל את קבוצתו לזכייה במקום הראשון הכללי בתחרות. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.21 שניות, כשניצח את השיאן הטרי יואב ברוק ב-4 מאיות השנייה (53.25 שניות) וזוהר וייס (53.48 שניות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.94 דקות, לפני יואב ברוק (1:55.39 דקות) וברק עטר (1:56.20 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.83 דקות, לפני ברק עטר (4:01.76 דקות) וניל מזרחי (4:17.36 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:26.93 דקות, אחרי עטר (16:09.34 דקות) ולפני ניל מזרחי (16:51.15 דקות), במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:18.38 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:06.76 דקות.
1990
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 1990 זכה דר במדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.66 דקות, לפני סרגיי פירוב (4:02.76 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.60 דקות, אחרי שגב פורת (1:54.55 דקות) ולפני יואב ברוק (1:54.93 דקות).
1991
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1991 הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.67 דקות, אחרי יואב ברוק (1:54.51 דקות) וערן הירש (1:55.22 דקות).
1995
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1995 זכה דר במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.52 שניות, אחרי יואב ברוק (23.54 שניות).
נבחרת דנמרק בכדוריד
נבחרת דנמרק בכדוריד היא הנבחרת לאומית של דנמרק.ואלופת העולם המכהנת (2023). הנבחרת השתתפה ב-24 אליפויות עולם וזכתה פעמיים רצופות בתואר (2019, 2020) ו-3 פעמים בסגנות (1967, 2011 ו-2013). במשחקים האולימפיים היא זכתה בשנת 2016. בהתאם לדירוג של האיגוד הכדוריד העולמי, נכון לדצמבר 2022 הנבחרת מדורגת במקום השלישי.
פקטורי גדילה דמויי אינסולין
פקטורי גדילה דמויי אינסולין הידועים גם כ-IGF (ראשי תיבות של Insulin like Growth Factor) או סומטומדינים, הם מלקולות פוליפפטיד שמיוחסת להם עיקר ההשפעה על הגדילה. הסומטומדינים מיוצרים ומופרשים בעיקר מהכבד למחזור הדם. תפקידם העיקרי לעודד צמיחת סחוסים. כמו כן, הם פעילים בגדילת שרירי השלד והלב, התפתחות הריאות, גדילה והתחדשות של מערכת העיכול, גדילת הכבד והכליות, גדילת המוח, התחדשות קשרי הלימפה, תחזוקת והתחדשות כלי הדם, התעבות העור ורקמות החיבור. כמו כן יש להם תפקיד בהתמיינות כדוריות הדם.
בחינת מבנם הראה שהתפתחו מפרו אינסולין (פרקרסור בלתי פעיל של אינסולין שמפריש הלבלב). ישנם שלושה סוגי סומטומדינים, ויש להם מבנה דומה מאוד זה לזה:
רמת הסומטומדינים בדם עולה בתלילות ומגיעה לשיא בשנות העשרה המאוחרות, ואחר כך יורדת בהתמדה עד לעשור החמישי.
הסומטומדינים נישאים בדם על גבי חלבונים קושרים ספציפיים שמכונים ""IGF binding protein והם מווסתים את קשירת הפקטורים לרצפטורים. הרצפטור לסומטומדינים נמצא ברוב רקמות הגוף. זהו פוליפפטיד בן 1337 חומצות אמינו, הדומה מאוד לרצפטורים של האינסולין. החלבונים הקושרים מווסתים את ביטוי הסומטומדינים. ברמה נמוכה, הסומטומדינים קשורים לחלבון במקום לרצפטור. ברמה גבוהה מספיק חלק מהסומטומדינים נקשר לרצפטור.
רמת הסומטומדינים בדם גבוהה מאשר האינסולין אך רובה לא פעילה בגלל הקשירה לנשא. קשירה זו מאריכה את חיי הסומטומדינים.
בשנים האחרונות החל שימוש בלתי חוקי ב-IGF-1 וב-MGF על ידי ספורטאים - לפיתוח השרירים והעצמות. כל סוגי פקטורי הגדילה אסורים לשימוש על ידי הסוכנות העולמית נגד סמים בספורט (WADA).
קישורים חיצוניים
IGF
המצור על סבסטופול (1941–1942)
מצור סבסטופול במלחמת העולם השנייה הוא המצור הגדול השני שעבר על עיר זו, כשהמצור הקודם היה בעת מלחמת קרים. המצור היה חלק מהקרב הראשון על חצי האי קרים במלחמה זו.
רקע
סבסטופול שוכנת בחצי האי קרים והיא עיר נמל חשובה מאוד מבחינה אסטרטגית בים השחור ומשמשת כבסיס הבית העיקרי של צי הים השחור. קרבתו של חצי האי קרים לשדות הנפט הרומניים בפלוישט כמו גם האיום שיצר צי הים השחור על התעבורה הימית של כוחות הציר בחזית הדרומית של ברית המועצות, גרמו להיטלר ולפיקוד הצבאי הגרמני להורות על כיבוש חצי האי.
המצור
סבסטופול הייתה מבוצרת היטב עם מלאי מזון ותחמושת גדולים. הגרמנים לא הצליחו לכבוש את העיר בהסתערות הראשונה, ולכן החל מצור ארוך על העיר, שנמשך מ-12 בספטמבר 1941 עד 9 ביולי 1942. בסופו של דבר, הצליחו הנאצים לכבוש את העיר, אחרי קרבות קשים.
בנובמבר 1941 יצאה מנמל העיר ספינת ארמניה ועל סיפונה אלפי פצועים ופליטים. תוך זמן קצר הספינה הותקפה על ידי לופטוופה והוטבעה.
כתוצאה מעמידת הגבורה של המגינים הסובייטיים, והתמשכות הלחימה סביב סבסטופול, לא ניתן היה לשחרר את הארמייה ה-11 של הוורמאכט, שפעלה בחצי האי קרים, להשתתף בשלב הראשון של מבצע מקרה כחול (המתקפה הגרמנית בדרום ברית המועצות, שהחלה ב-28 ביוני 1942), והיא נשלחה בסופו של דבר צפונה, לסייע במצור על לנינגרד.
רפא סילבה
רפאל אלכסנדרה פרננדש פריירה דה סילבה (בפורטוגזית: Rafael Alexandre Fernandes Ferreira da Silva; נולד ב-17 במאי 1993) הידוע בכינויו רפא סילבה (Rafa Silva) הוא כדורגלן פורטוגזי, המשחק בעמדת הקשר בבנפיקה ליסבון.
קריירת מועדונים
ביוני, רפא חתם לחמש שנים בבראגה. ב-10 בנובמבר, הבקיע את שעריו הראשונים בקבוצה, כאשר כבש צמד בניצחון 1–3 נגד אולהאננסה במסגרת הגביע הפורטוגזי. ב-17 בספטמבר 2015, הבקיע את שער הבכורה שלו בזירה האירופית, בניצחון 0–1 נגד סלובן ליברץ.
ב-1 בספטמבר 2016, רפא חתם לחמש שנים בבנפיקה ליסבון תמורת 16.4 מיליון אירו, עם סעיף שחרור של 60 מיליון אירו. 8 ימים לאחר מכן, רפא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד ארוקה. ב-22 בינואר 2017, רפא הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 4–0 נגד טונדלה. את עונת, רפא סיים עם 17 שערים וסיים שלישי בטבלת מלך שערי הליגה.
קריירה בינלאומית
בצעירותו, רפא שיחק בנבחרות הצעירות של פורטוגל. ב-28 בפברואר 2014, רפא זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת וכעבור 5 ימים, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1–5 נגד.
רפא, נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2014, יורו 2016 ויורו 2020.
מהנדס עיר
מהנדס עיר או מהנדס רשות מקומית הוא תפקיד ברשות מקומית. בישראל, תפקיד מהנדס העיר שואב את סמכותו מחוק הרשויות המקומיות (מהנדס רשות מקומית), התשנ"ב-1991. את התפקיד מאייש לרוב אדם שבמקצועו הוא אדריכל ומתכנן ערים, אולם בישראל מהנדסי עיר רבים הם גם מהנדסים אזרחיים.
מהנדס הרשות המקומית הוא הסמכות המקצועית בתחום תפקידיו, שבו נכללים:
נמו 33
נמו 33 הוא מתקן בריכת שחייה מקורה בבריסל, בלגיה. הוא החזיק בשיא של בריכת השחייה המקורה העמוקה ביותר בעולם בין פתיחתו ב-1 במאי 2004 וההשלמה של בריכת Y-40 במונטגרטו שבאיטליה ב-5 ביוני 2014.
העומק המרבי של הבריכה הוא 34.5 מטר. היא מכילה 2,500,000 ליטר של מי מעיין ללא כלור מסוננים היטב, הנשמרים בטמפרטורה של 30 מעלות על ידי מחמם סולרי. בעומק 10 מטרים ישנן מספר מערות תת-ימיות מדומות. בזכות הטמפרטורה החמימה בבריכה יכולים צוללנים לצלול לפרקי זמן ארוכים בלי חליפה יבשה.
המתחם תוכנן על ידי מומחה הצלילה הבלגי ג'ון נטיהרט כמתקן רב-תכליתי ללימודי צלילה, פנאי, והפקת סרטים ב-2004.
מכניקה פופולרית מדרג את נמו 33 כאחת מ-18 הבריכות המוזרות ביותר בעולם.
בטיחות
המתקן מורשה לתיירים, צוללנים חובבים, וצוללנים מקצועיים. על הצוללנים להיות בני 12 שנים לפחות ובמצב בריאותי טוב. כל הצוללנים חייבים להיות מוסמכים או מונחים על ידי מאמן. לכל הצוללנים חייב להיות צוללן מוסמך כעמית לצלילה.
תכונות
המתקן מכיל מסעדה, חנות ספרים, חנות בגדי ים, חנות מזכרות, וחדרים לפעילויות מים נוספות. ישנו מספר רב של חלונות תת-מימיים המאפשרים למבקרים להביט בבריכות בעומקים שונים. בנוסף, הוא מציע סיורים ברחבי העיר בריסל.
אנדהאן, מלך סאסקס
אנדהאן (באנגלית: Andhun) היה מלך ממלכת סאסקס בשלהי המאה השביעית. ככל הנראה מלך אנדהאן לצד את'לוויל, או תחתיו, וייתכן שכל אחד מהם היה חבר במועצת זקנים (אלדרמן), והם שלטו יחדיו בממלכה, או כי את'לוויל שלט על כל הממלכה ואנדהאן שלט רק על חלק קטן ממנה, או שלט כמשנה למלך.
פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של אנדהאן. מרבית פרטים אלה ידועים מצווים מלכותיים אשר שרדו עד ימינו.
לאחר נפילתו של את'לוויל בקרב למול קאדוואלה, מלך ממלכת וסקס אשר פלש לממלכת סאסקס, הצליחו אנדהאן וברתאן אשר מלך לצידו, לגרש את קאדוואלה מהממלכה.
שרון טובול
שרון טובול (נולדה ב-10 בספטמבר 1979) היא כדורגלנית עבר ישראלית, אשר שיחקה בליגת הנשים הבכירה מאז הקמתה ב-1998 ועד שנת 2008 וכן בנבחרת ישראל.
קריירה כשחקנית כדורגל
טובול החלה לשחק ולהתאמן בבית ספר "רודמן" בקרית ים במסגרת טורנירים בית ספריים ואף השתתפה באליפות העולם לבתי ספר. עוד לפני הקמתה של הליגה בארץ שיחקה טובול במחוז צפון בליגת המחוזות.
עם פתיחתה של הליגה הצטרפה טובול למכבי חיפה וזכתה עם הקבוצה ב-2 גביעים ואליפות אחת.
בעונת 2001/2002 עברה למכבי תל אביב אך לאחר עונה זו שבה למכבי חיפה ושיחקה בה עד להתפרקות הקבוצה ב-2003.
טובול הצטרפה למכבי צור שלום ושיחקה בה בעונת 2004/2005. בעונה שלאחר מכן שיחקה בבנות קיסריה טבעון.
בעונת 2006/2007 חזרה ושיחקה במכבי צור שלום עד פרישתה ב-2008.
שבע בן בכרי
שֶׁבַע בֶּן בִּכְרִי, דמות מקראית, איש משבט בנימין שמרד בדוד המלך, וקרא לשבטי ישראל להינתק ממלכת דוד שנתמכה בידי שבט יהודה, וזאת לאחר שדוד שב לירושלים אחרי דיכוי מרד אבשלום (שמואל ב פרק כ). כינויו "בן בכרי" – רומז אולי לייחוסו לבכר, בנו של בנימין.
שרון טובול
קריירה כשחקנית כדורגל
בשנת 2016 חזרה לשחק בהפועל קריית ים במסגרת הליגה הארצית ופרשה בשנת 2018.
שבע בן בכרי
בעקבות מרידתו, שלח דוד את עמשא בן יתר בראש צבא שבט יהודה, אך זה התמהמה במשימתו, ולכן נדרש דוד לקרוא את אבישי בן צרויה למשימה זו. בגבעון פגש בהם שר הצבא יואב בן צרויה, והוביל את הכוח לאבל בית מעכה, שם מצא שבע מקלט. אנשי יהודה צרו על העיר. כדי להימנע מהרס העיר, אישה חכמה אחת שכנעה את יושביה להרוג את שבע ולהשליך את ראשו מעבר לחומה. התושבים שוכנעו וביצעו את הנדרש ובכך הומת שבע והמצור הוסר.
שרון טובול
קריירה כשחקנית כדורגל
טובול השתייכה לסגל נבחרת ישראל מאז הקמתה בשנת 1997 ורשמה 4 הופעות במדים הלאומיים.
חמש אצבעות (תנועה)
פעילות
עם השנים, התפתחה התנועה ונוצרה שיטה חינוכית חדשנית הבונה חוסן ומפתחת גישה מנצחת למען השפעה חיובית בחברה הישראלית.
כיום, בשנת 2023 התנועה מונה כ-2,000 בני נוער, מכינות קדם צבאיות, כ- 3,000 בוגרים פעילים ופרויקטים נרחבים עם משרד החינוך, עולם הספורט, צה"ל וארגונים עסקיים.
תחומי התנועה
תנועת חמש אצבעות פועלת בממדים רבים בעודה מנסה לקדם את ערכיה דרך מגוון מסגרות:
תוכנית הנוער פועלת לכל אורך השנה במספר קבוצות במוקדים שונים בארץ. תוכנית זו מורכבת מעשרה מפגשים חודשיים בהם מתבצעת עבודה אישית וקבוצתית. מפגשים אלו כוללים אימונים פיזיים, הרצאות ופעילות העשרה בדגש על בניית חוסן מנטלי, הקניית כלים לפיתוח ערכים, חיזוק הכושר הגופני ופיתוח המודעות לאורח חיים בריא. תחום זה מיועד לבני נוער בגילאים 12–20,
נכון לחודש דצמבר, בתחום פעילות זה פעילים כ-2000 בני נוער ב-13 מוקדים שונים בארץ המחולקים ל-41 קבוצות.
מערך שיתופי הפעולה פועל עם אגודות ספורט במגוון ענפים, עם יחידות צה"ל השונות, עם עולם בתי הספר הממלכתיים ועוד. שיתופי הפעולה העיקריים של חמש אצבעות מתקיימים עם אגודות ספורט במגוון ענפים (מקבוצות תיכוניות ועד לקבוצות אולימפיות, התאגדות הספורט, איגוד השייט), עם יחידות צה"ל השונות בדגש על קורסי פיקוד, עם עולם בתי הספר הממלכתיים בכלל הגילאים ועם עולם המכינות הקדם צבאיות ברחבי הארץ (בני דוד עלי, אחריי ועוד רבות).
תחום זה מיועד לבני נוער בגילאים 12–20, נכון לחודש דצמבר, בתחום פעילות זו פעילים כ-1000 בני נוער.
שנה ב' של המכינה, הנקראת "תוכנית כרמל", בה לוקחים חלק בוגרי מכינות ושנות שירות למשך שבעה חודשים (אוגוסט - מרץ) אשר רוצים להוביל תהליכים ושינויים בחברה. המשתתפים בתוכנית משתלבים בתכני צוות המאמנים של חמש אצבעות ומקדמים פרויקטים וקבוצות נוער בתנועה.
תחום זה מיועד לבני נוער בגילאים 18–20, בתחום פעילות זו פעילים כ-80 בני נוער.
תוכנית הבוגרים יוצרת המשכיות לתהליך החינוכי. התכנית מותאמת לשינויים בחייהם של צעירים ומכווינה להשפעה חינוכית וחברתית על ידי תפיסת עמדות מפתח בחברה הישראלית. התוכנית מיועדת לגילאי 18 ומעלה אשר סיימו את דרכם בתוכניות השונות, או שהצטרפו לתנועה במעלה הדרך.
קורינה הסופרת
קוֹרינה (שמה מלידה: Corinna Bercu; 22 בספטמבר 1935 - 30 בנובמבר 2022) הייתה סופרת ישראלית ילידת רומניה שחתמה על ספריה בעברית בשמה הפרטי בלבד, ואילו על הספרים שיוצאים בתרגום חתמה בשמה המלא בלועזית, "Corinna Hasofferett".
ביוגרפיה
הסופרת קורינה נולדה בטקוץ' שברומניה בשם לאליעזר ולדבורה ברקו. ילדותה והלימודים בבית הספר היסודי בתקופת השואה, חיי הקהילה ברומניה ומהפכיהם בישראל - הם ביסוד ספרה התשיעי שבכתובים, אוטוביוגרפיה ספרותית היסטורית עליה שקדה משנת 2006.
ביולי 1948, עם קום מדינת ישראל, עלתה אליה עם הוריה, לאחר שישה חודשים במחנות המעצר הבריטיים בקפריסין. בנעוריה הייתה חברה בתנועת הנוער השומר הצעיר, למדה שנתיים בבית ספר תיכון, לאחריהן עבדה בהוצאת ספרית פועלים, במחיצתו של אברהם שלונסקי. עם גיוסה לצה"ל שרתה בנח"ל בקיבוץ כרמיה בדרום. בשנת 1957 עברה לקיבוץ שובל וב-1960 חזרה לתל אביב. לאחר השלמת לימודי בגרות, למדה ספרות עברית ואנגלית באוניברסיטת תל אביב (1965–1968). עם סיום לימודיה, לימדה תקופה קצרה בבית ספר תיכון בעכו, עבודה שנקטעה בעקבות ניתוח לב. בשנת 1975 יזמה וניהלה במשך חצי שנה מפגשי משכילים צעירים - מן היישוב היהודי שלומי והיישוב הערבי טמרה - עם יוצרים יהודים וערבים. ב-1984 יזמה, הקימה וניהלה את מפעל הילא"י - המרכז הישראלי לאמנויות יוצרות - מושבת אמנים בינלאומית בגליל ובנגב, שפעלה 11 שנים (ונקטעה בשל אתגרי בריאות הלב), במרוצתן התארחו בדירות האמן מעל לארבע מאות יוצרים ישראלים ובינלאומיים וקויימו מאות פעילויות חינוך לדו-קיום באמצעות האמנויות. ב-2002 ייסדה את הוצאת הספרים חודנה ("כי חידה היא מתי תהיה כאן חודנה").
מאז 2002 כתבה קורינה בלוג רב-לשוני, תחילה בממשק Blogger ובהמשך בבלוג העברי "סופרת, מוציאה לאור, הופכת עולמות". היא ניהלה פעילות בפייסבוק, בדפים ובקבוצות שיזמה כפעילה למען צדק לשורדי שואה, כבוד האדם והאישה ושמירה על כדור הארץ.
קורינה הייתה אם לשלושה: ערגה נץ - יוצרת סרטי תעודה, לילך פלד - רקדנית וכוריאוגרפית פלמנקו ופרופ' רויאל נץ, משורר והיסטוריון.
פרסים
בנוסף, זכתה בפרסים ומענקים מקרן תל אביב לספרות, קרן נשיא ישראל, קרן אוורט והקרן החדשה לישראל - וכן BCLA 1994 First Prize מטעם ארגון הפרופסורים לספרות השוואתית בבריטניה, על הנוסח האנגלי של הנובלה 'התגלות', במשותף עם המתרגמת בטסי רוזנברג.
Brothers in Arms (2008)
Brothers in Arms הוא משחק משחק ירי בגוף שלישי שפותח והוצא לאור על ידי Gameloft לטלפונים הסלולרים עם טכנולוגיית ה-N-Gage. המשחק הוא חלק מסדרת המשחקים Brothers in Arms.
רוי הודג'סון
רוי הודג'סון (נולד ב-9 באוגוסט 1947) הוא כדורגלן עבר אנגלי ומאמן כדורגל, המאמן את קבוצת קריסטל פאלאס.
הודג'סון אימן בקריירה האימון שלו, 22 קבוצות שונות.
קריירת שחקן
הודג'סון היה שחקן בקבוצה הצעירה של קריסטל פאלאס, אך לא הצליח להתברג בהרכב הפותח. לאחר מכן שיחק "מחוץ לליגה" במועדונים טונברידג' אנג'לס (שנקראה אז גרייבסנד אנד נורת'פליט) ואבספליט יונייטד ובגיל 23 סיים את הכשרתו כמאמן כדורגל. לאחר מכן עבר לקבוצת מיידסטון יונייטד בה שיחק ותפקד גם כעוזר מאמן. לאחר שנה, עבר לאשפורד יונייטד ועבד במקביל כמורה לחינוך גופני בבית ספר בעיר. לאחר שנה נוספת, עבר לפרטוריה, דרום אפריקה כדי לשחק בקבוצת ברי פארק, למרות החרם הספורטיבי שהוטל אז על המדינה כחלק מהחרם על דרום אפריקה. הוא גם אימן שם את קבוצת הילדים של מועדון נורת'ן טרנסואאל. ב-1974 חזר לאנגליה כדי לשחק בקבוצת קארשלטון אתלטיק וגם כאן עבד במקביל כמורה בבית ספר מקומי.
הלמסטאדס בה.קו
הודג'סון החל את קריירת האימון שלו בקבוצת הלמסטאדס בה.קו מליגת העל השוודית לאחר שידידו בוב יוטון (Bob Houghton) שהיה מאמן מאלמה המליץ עליו. הודג'סון שימש בתפקיד במשך חמש שנים וזכה בשתי אליפויות: ב-1976 וב-1979. הישגיו אלה נחשבו ליוצאי דופן בשוודיה, כיוון שבעונת 1975 הקבוצה ניצלה מירידת ליגה בזכות הפרש של שער אחד.
בריסטול סיטי
ב-1980 החל לעבוד כעוזר מאמן בבריסטול סיטי תחת המנג'ר בוב יוטון. בינואר 1982 מונה למנג'ר הקבוצה, אולם בגלל קשייה התקציביים הוא לא הצליח לגרום לקבוצה להצליח ופוטר לאחר ארבעה חודשים.
אודבולד וארברו
באותה שנה הוא חזר לשוודיה כדי לאמן את קבוצת אודבולד מליגת המשנה השוודית בחלק האחרון של העונה, אך לא הצליח להשאיר את הקבוצה בליגה והיא ירדה לליגה השלישית. בעונת 1983 עבר לקבוצת ארברו, גם היא מהליגה השוודית השנייה ואימן בה שנתיים. בעונתו הראשונה, סיימה הקבוצה במקום השלישי בליגה ובעונתו השנייה, סיימה הקבוצה במקום הראשון ועלתה לליגה הראשונה.
מאלמה
ב-1985 עבר למאלמה, שם אימן חמש שנים שבכולן סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה בעונה הסדירה, מתוכן זכתה הקבוצה בשתי אליפויות שוודיה (לאחר פלייאוף) ובשני גביעים. במסגרות האירופיות השתתפה הקבוצה בחמש השנים האלה בגביע האינטרטוטו שאז התקיים רק בשלב הבתים. בעונתו הראשונה, העפילה הקבוצה לגביע אופ"א אך הודחה לאחר סיבוב אחד. בעונת העפילה הקבוצה לרבע גמר גביע המחזיקות. בעונת  הודחה הקבוצה כבר בשלב הראשון של גביע אירופה. בעונה  הודחה הקבוצה בסיבוב השני של גביע אופ"א. בעונה שלאחריה ניצחה מאלמה את זוכת גביע אירופה, אינטר מילאנו בסיבוב הראשון של המפעל, אך הודחה בסיבוב השני. בגלל הצלחותיו, שמו מונצח עד היום באצטדיון הקבוצה, שם נקרא על שמו יציע.
נשאטל גזמאקס
מאלמה הציעה לו חוזה ארוך טווח, אך הוא סירב בגלל המיסים הגבוהים בשוודיה ובגלל ההתרגשות שבמעבר למקום חדש. הוא עבר לקבוצת נשאטל גזמאקס מליגת העל השווייצרית ביולי 1990. בעונתו הראשונה סיימה הקבוצה במקום השלישי והעפילה לגביע אופ"א. בעונה שאחריה סיימה הקבוצה במקום החמישי בליגה ובמקום השני בפלייאוף.
נבחרת שווייץ בכדורגל
בינואר 1992 מונה למאמן נבחרת שווייץ. לראשונה מאז השתתפותה במונדיאל 1966, היא הצליחה להעפיל תחת הדרכתו למונדיאל 1994, לאחר שהפסידה במהלך המוקדמות רק פעם אחת. במונדיאל עצמו, סיימה שווייץ במקום השני בבית והודחה בשמינית הגמר. הנבחרת העפילה גם ליורו 1996 לאחר הפסד אחד בלבד במשחקי המוקדמות. בנובמבר 1995, עוד לפני תחילת הטורניר, חתם הודג'סון באינטר מילאנו מליגת העל האיטלקית. בלעדיו, לא תפקדה הנבחרת היטב ביורו והודחה בשלב הבתים לאחר שצברה נקודה אחת בלבד. בשיאה, תחת אימונו, דורגה הנבחרת במקום השלישי בעולם בדירוג פיפ"א.
אינטר מילאנו
הודג'סון הגיע לקבוצה כשהיא במצב לא טוב. בשתי העונות לפני כן היא סיימה במקום השלושה עשר ובמקום השישי, והתחילה את עונת 1995 בצורה גרועה והגיעה לתחתית הטבלה. הוא סיים את העונה במקום השביעי בליגה והעפלה לגביע אופ"א. בעונתו השנייה, סיימה הקבוצה במקום השלישי והגיעה לגמר גביע אופ"א, שם נוצחה בדו-קרב בעיטות עונשין על ידי שאלקה 04.