cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
איזיקה גאון
בעקבותיו
בשנת 2017, במסגרת שבוע העיצוב ירושלים, הוצגה התערוכה "היסטוריה מקומית: אי. זיקה" בבית הנסן. בתערוכה הוצגו חמש פרשנויות עכשוויות של מעצבים מקומיים לחמש תערוכות מפתח שאצר איזיקה. המעצבים עזרי טרזי (סטודיו טרזי), אהד בנית (mishmaacool), רונן בבלי (סטודיו מג'נטה) טל צור (iota) ואמנון אילוז (סטודיו Re-Levant)- הוזמנו ליצור פרשנות עכשווית לאחת התערוכות שאצר גאון: "משחקי פיסול" (1972), "מיחזור" (1975) לגו (1977), שילה היקס: נפילה חופשית (1980), ו-"מפונג ועד המחשב הביתי" (1983), בהתאמה. את התערוכה אצרו יחד עיתונאי העיצוב יובל סער והאוצרת גלית גאון, בתו של איזיקה גאון.
תערוכות קבוצתיות
הוראה פרסים
ספיידרמן: בחזרה בשחור
בחזרה בשחור (באנגלית: Back in Black) היא קשת סיפור שפורסמה בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול על ידי חברת מארוול קומיקס. הסיפור נמשך כחמש חוברות עיקריות וכ-15 חוברות קשורות בין אפריל לאוקטובר 2007 בחוברות The Amazing Spider-Man #539–543, Friendly Neighborhood Spider-Man #17-23, The Sensational Spider-Man Vol.2 #35-40 ו-Spider-Man Family #1-2 בכתיבתם של ג'יי מייקל סטרזינסקי, פיטר דייוויד, רוברטו אגירה סקאזה ושון מק'קיבר ובאיורם של רון גארני, טוד נואק, אנחל מדינה וטרל בובט.
עלילת הסיפור מתרחשת מיד לאחר אירועי "מלחמת אזרחים" ומתארת מה קרה לפיטר פארקר, מרי ג'יין ווטסון ולדודה מיי במהלכו ובסופו של האירוע. הסיפור מתאר את זעמו של פארקר בעקבות הירי בדודתו ובחיפושיו אחר היורה. לצורך כך, הוא לובש שוב את חליפת הסימביוט הממודלת בדמותו של ונום, כדי להדגיש את גישתו האגרסיבית וחסרת ההומור. הוא לעיתים נראה ללא המסיכה ומציג נטיות של אלימות וצמא לנקמה.
"בחזרה בשחור" ממוקם במקום ה-25 ברשימת 25 הסיפורים הגדולים של ספיידרמן בכל הזמנים, לפי מגזין CBR.com.
חלק ראשון
פיטר פארקר, מרי ג'יין ווטסון והדודה מיי נמצאים מחוץ לביתם כאשר מתנקש יורה בדודה מיי. מרי ג'יין מנסה להתקשר למוקד החירום, אך משום שאין להם זמן, פארקר משתמש בקורי העכביש ולוקח את מיי לבית החולים מבלי להשתנות לספיידרמן. הוא מתחבא מצוות בית החולים אך עדיין שומע שמיי איבדה הרבה דם. בינתיים בכלא, קינגפין מקבל הודעה מקצין משטרה בשם צ'רלי ומצוטט את דברי אוריפידס מהמחזה האהוב עליו מדיאה.
מרי ג'יין נפגשת עם פארקר בכיכר טיימס, והוא אומר לה לעשות כל שביכולתה להחזיק את מיי בחיים בזמן שהוא ימצא הוכחות למקום הימצאו של המתנקש. עדיין בלבוש אזרחי, הוא חוקר את המקום ממנו המתנקש ירה את הירייה, ומנטרל את שוטר המקוף בעזרת קוריו. הוא מוצא כוונת רובה ועוזב, אך אינו משחרר את השוטר. הוא מונע מכירה של כלי נשק בלתי חוקיים וחוקר את הפושעים לגבי הכוונת החשודה. כשאחד מהם מהסס לענות לו, פארקר שובר את ידו. מרי ג'יין מבקרת את הדודה מיי בבית החולים והדוקטור אומר לה שמיי לא תשרוד. פארקר נשבע שהוא הולך למצוא את האחראי ולובש את החליפה השחורה.
חלק שני
פארקר מתחיל לצוד אחר מוכרני כוונות רובים נוספים. בזמן שהוא מכה את האחרון שבהם, הוא משליך אותו דרך החלון אך תופס את רגלו בעזרת קוריו. אותו סוחר נשק אומר לפארקר שהמתנקש שרכש את כוונת הרובה נקרא ג'ייק מרטינו. פארקר - עדיין בתלבושת השחורה שלו - מחפש אחר מרטינו במחשב הנייד שבתוך רכב משטרתי ומוצא את הכתובת שלו. הוא מגיע לדירתו אך מגלה שמרטינו כבר עזב. בעל הדירה מדבר איתו ואומר לו ששני גברים גם מחפשים אותו, ושהוא עזב לרכבת התחתית. ספיידרמן מתעמת עם מרטינו, מכה אותו ללא רחמים, שובר את זרועו וחוקר אותו מי שכר אותו לאחר שהסיר את מסכתו. בדיוק כשמרטינו עומד לגלות לו את השם, הוא נורה בחזהו. פארקר מצמיד את אחד מגלאי העכביש שלו על המתנקש השני לפני שזה מצליח להימלט. המשטרה מגיעה כדי לעזור למרטינו וספיידרמן עוקב אחר האמבולנס שנושא אותו לאותו בית חולים בו נמצאת מיי. מרי ג'יין פוגשת את פארקר ואומרת לו שמיי לא תשרוד את זה. מרטינו נכנע לפצעיו האנושים. ספיידרמן מוצא את המתנקש השני, שנדמה כאילו הוא מתקשר למישהו. פארקר סותם את פיו בעזרת קוריו ומאזין מהעבר השני של הקו. הוא מגלה שמדובר בוילסון פיסק, הקינגפין.
חלק שלישי
פארקר מגיע לבית החולים ונותן לדודה מיי מנת דם שלו כדי לרפא אותה. בהמשך, הוא יוצא לכיוון הכלא כדי להתעמת עם הקינגפין.
חלק רביעי
הקינגפין וספיידרמן מתעמתים זה מול זה ופיסק קורא לו אדיוט משום שהוא מאמין בטוב המנצח על הרע. הוא מתעמר בו עד לנקודה שספיידרמן הזועם כמעט והורג אותו. ספיידרמן אומר לו שהוא לא עומד להרוג אותו אלא פיטר פארקר עומד לעשות זאת, ומסיר את מסכתו. הוא ממשיך לענות את פיסק עד אשר זה האחרון אומר לו שאם הוא מתכוון להרוג אותו, עדיף שיעשה זאת עכשיו. פארקר אומר לו שלא יהרוג אותו, אך יעשה זאת אם מיי תמות. הוא עוזב את הכלא ופיסק ושאר האסירים מוחזרים לתאיהם.
פארקר מבקר את מיי, ומרי ג'יין אומרת לו שעליהם להעביר אותם לבית חולים זול יותר. פארקר אומר שהסיבה שהם העבירו את מיי הייתה שבית החולים נחשב לטוב ביותר, אך מודה בעובדה שהם אינם יכולים עוד להרשות זאת לעצמם. פארקר משוחח עם מיי מחוסרת ההכרה בעוד מרי ג'יין ישנה. הוא חושד שדודתו פיתחה התנגדות לעירוי הדם שלו בגוף שלה. הכומר של בית החולים מגיע ושואל אם יש להם תוכניות להלווייה.
אחרי שהאחות לוקחת דגימת דם ממיי, פארקר גונב את תוצאות הבדיקה ומוצא שעירוי הדם לא הצליח. תוצאות הבדיקה מגיעות גם לקצין משטרה בשם דלינט. השניים משוחחים ביניהם, והאחות הראשית משוחחת איתו על תוצאות הבדיקה, על הקרינה שבדמה של מיי ועל תשלום המזומן שלהם. היא אומרת להם גם את מחשבותיה על כל האירועים, ומספרת לדלינט שמרי ג'יין עדיין נמצאת בקומה העליונה. דלינט עולה לחדרה של מיי ופארק חש בהתקרבותו ומתחבא. מרי ג'יין פותחת עבורו את הדלת ואורות החדר נכבים. פארקר יוצא ממחבואו ומהמם את השוטר.
In a Heartbeat
In a Heartbeat הוא סרט קצר בהנפשה ממוחשבת משנת 2017 שהופק על ידי מכללת רינגלינג לאמנות ועיצוב. הסרט הקצר נכתב ובוים על ידי אסטבן בראבו ובת' דייוויד. מימון הסרט הגיעו מתרומות בסך של 14,191 דולר אמריקאי מהאתר למימון המונים, Kickstarter. הסרט הקצר עוסק בנער הומוסקסואלי בארון, שרווין, שהתאהב בילד אחר, ג'ונתן, ולבו חפץ להיות איתו. הסרט הקצר זכה לשבחים רבים בפלטפורמות שונות והיה מועמד בפרס אוסקר בקטגוריית הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר.
הפקה
ההפקה על הקצר החלה בינואר 2016, כאשר אסטבן בראבו ובת' דייוויד החלו לעבוד על התזה הבכירה שלהם במכללת רינגלינג לאמנות ועיצוב. הפיצ'ר הראשוני כלל ילד וילדה, אך ברגע האחרון הם החליטו לשנות ל-2 ילדים, על מנת לגרום לסיפור להיות "יותר אישי". הם פתחו עמוד Kickstarter בנובמבר 2016, כדי להשלים את הסרט והרוויחו די והותר מהסכום המבוקש. הטריילר לסרט הקצר יצא ב-17 במאי 2017. הסרט הקצר יצא לאקרנים ב-31 ביולי 2017.
ביקורת
הסרט הקצר זכה לשבחים אוניברסליים באופן גורף על ההנפשה, המסר החיובי והתהודה הרגשית שלו. הסרט הקצר זכה לצפייה רחבה ביוטיוב, עם למעלה מ-47 מיליון צפיות. סרטוני תגובה פורסמו על ידי האחים פיין, אלן דג'נרס וקונור פרנטה. מאוחר יותר, הסרט הקצר נבחר לסרטון התשיעי הנצפה ביותר ברשימת עשרת הסרטונים הנצפים ביותר ביוטיוב לשנת 2017.
פרסים ומועמדויות
מאז השקתו, הסרט הקצר זכה בפרסים רבים והוצג במספר רב של אירועי להט"ב ופסטיבלי קולנוע. הוא הגיע למועמדת בפרס אוסקר בקטגוריית הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר. הסרט גם הופיע ב-The Animation Showcase.
חדר התפילה בקונגרס של ארצות הברית
חדר התפילה בקונגרס של ארצות הברית (באנגלית: Congressional Prayer Room) הוא חדר תפילה שנמצא בסמוך ל. החדר משמש לעיתים קרובות חברי קונגרס שמחפשים מקום להתפלל בו או לעיתים מקום לבצע מדטיציה בלי רעשים. החדר אינו פתוח לקבוצות טיול ואנשים שמבקרים בקפיטול.
החדר כולל חלון ויטראז'ים של ג'ורג' וושינגטון בתנוחה בה הוא נראה כורע ברך בתפילה, מלבד הציור יש גם חלון, שבמרכזו נכתבו השמות של שלוש עשרה המושבות, גם השמות של שאר המדינות מפורטות על פי סדר כרונולוגי סביב החלון החיצוני של החדר.
היסטוריה
חדר התפילה הוקם לאחר החלטה משותפת שאושרה בסנאט של ארצות הברית ובבית הנבחרים של ארצות הברית, החדר נפתח באופן רשמי ב-1955.
ב-2005, קבוצה של חברי קונגרס החלה לחפש חדר בקפיטול גדול מספיק לתפילה קבוצתית מרצון ובסופו של דבר קיבלה אישור להשתמש בחדר 219 אשר נמצא בצמוד לחדר התפילה.
גבריאלה ורודריגו
__ללא_תוכן_עניינים__
דוד אברהם ספקטור
הרב דוד אברהם ספקטור (ט' באב ה'תשט"ו - י"ב בתשרי ה'תשע"ד; 9 באוגוסט 1955 - 16 בספטמבר 2013) היה רב ומחבר ספרים תורניים ישראלי.
ביוגרפיה
נולד באמסטרדם שבהולנד, ועלה לישראל בשנת 1974 לאחר מלחמת יום הכיפורים.
שימש כרב האוניברסיטה העברית בירושלים, רב היישוב נוקדים שבגוש עציון ורב צבאי בדרגת רב-סרן.
משנת ה'תשנ"ט (1998) ועד לפטירתו שימש כרב שכונת גבעת שרת בבית שמש. תפקידיו ברבנות בית שמש כללו את האחריות על העירובין והמקוואות של המועצה הדתית בעיר. במקביל שימש כרב בית הכנסת "אוהל יונה מנחם" בעיר וכמרצה במכללת אמונה בירושלים.
לאחר פטירתו נקרא על שמו אחד המקוואות בבית שמש, וכמו כן בנו בנה על שמו מקווה בגבעת סנה יעקב הסמוכה להר ברכה. בב' טבת תשפ"ב נקרא רחוב על שמו בבית שמש "דרך הרב ספקטור"
היה נשוי לחיה ואב לאחד עשר.
ספריו
הרב ספקטור חיבר מספר ספרים, ובהם:
אילי דולינסקי
אילי דולינסקי (נולד ב-6 בפברואר 2005) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדות הפורוורד באליצור עירוני נתניה מהליגה הלאומית בכדורסל.
קריירה מקצועית
ב-28 באוגוסט 2022 חתם דולינסקי בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל עד 2029. ב-7 משחקים בעונת הוא קלע בממוצע 1.1 נקודות בארבע דקות למשחק. ב-25 בדצמבר 2022 זומן דולינסקי לקבוצת מינכן בטורניר הדור הבא של יורוליג בסקטבול, ובארבעה משחקים העמיד ממוצעים של 5.5 נקודות וארבעה ריבאונדים בכ-15 דקות למשחק.
ב-17 באוגוסט 2023 הושאל לאליצור עירוני נתניה מהליגה הלאומית בכדורסל.
קריירה בנבחרת הלאומית
מאז 2021 הופיע דולינסקי בנבחרות ישראל הצעירות: ב-2021 שיחק במדי נבחרת הקדטים (עד גיל 16) בטורניר הצ'לנג'ר שנערך כתחליף לאליפות אירופה בשל מגפת הקורונה והעמיד ממוצעים של 7.2 נקודות ו-7.4 ריבאונדים. ב-2022 ו-2023 שיחק במדי נבחרת הנוער עד גיל 18 באליפות אירופה, וקלע בממוצע 3.3 נקודות ו-2.3 ריבאונדים ו-3.7 נקודות ו-1.7 ריבאונדים, בהתאמה.
טנק שיוט סימן 1
טנק השיוט סימן 1 (A9) היה טנק שיוט בריטי אשר פותח בשנת 1936 והשתתף בשנים הראשונות של מלחמת העולם השנייה. הסימן 1 שירת בצבא הבריטי החל משנת 1938 ועד שהחלפתו בדגמים מתקדמים יותר הושלמה בשנת 1941.
הסימן 1 פותח כחלק מהתפיסה של משרד המלחמה הבריטי, לפיה הכוח המשוריין התחלק לשני חלקים; "טנקי חי"ר" שהיו כבדים ואיטיים, ו-"טנקי שיוט" שנועדו לפרוץ ולאגף פרצות בקו ההגנה של האויב. הסימן 1, אשר פותח יחד עם הטנק שיוט סימן 2 ועוצב על ידי סר ג'ון קרדן מחברת ויקרס, היה הטנק הראשון בסדרת טנקי השיוט הבריטים שפותחו במהלך מלחמת העולם השנייה ומעט אחריה.
הטנק נכנס לשירות הצבא בינואר 1939, מספר חודשים לפני תחילת המלחמה. טנקים אלו השתתפו במערכה על צרפת, במערכה ביוון ובהמשך גם בקרבות המערכה בצפון אפריקה, במהלך הלחימה הוכיח עצמו הסימן 1 כטנק המסוגל להתמודד עם רוב השריון הגרמני והאיטלקי (בהם הפאנצר סימן 2 והסימן 3) זאת בזכות תותח ה-40 מ"מ 2 ליטראות שלו. מצד שני, השריון הדל של הסימן 1 הפך אותו למטרה קלה לטנקים ותותחי הנ"ט של האויב, בעיה נוספת הייתה האמינות המכנית של הסימן 1 ובמיוחד פריסות הזחל התדירות של כלים אלו.
הפעילות האחרונה בה השתתפו טנקי הסימן 1 לפני הוצאתם משירות היה מבצע צלבן בדצמבר 1941.
סטרזה
סטרזה (באיטלקית: Stresa) היא עיר וקומונה בעלת כ-5,000 תושבים, הממוקמת על חופי אגם מאג'ורה בנפת ורבנו-קוזיו-אוסולה במחוז פיימונטה בצפון איטליה, במרחק של כ-90 קילומטרים צפונית-מערבית למילאנו. מיקום העיר משמש כתחנת מעבר, באמצעות כבישים ופסי רכבת למעבר סימפלון.
היסטוריה
התיעוד הראשון הקיים כיום לשמה של העיר הוא משנת 998.
במאה ה-15 הפכה העיר לקהילת דייגים. באותה תקופה נאלצו התושבים להבטיח נאמנות פיאודלית למשפחת האצולה ויסקונטי, ובהמשך למשפחת בורומאו.
בשנת 1948 ביקר בעיר הסופר והעיתונאי האמריקאי ארנסט המינגוויי, ובזמן שהייתו בה כתב חלק מספר בסדרת הספרים "הקץ לנשק". בשנת 2002 אירחה סטרזה את ועידת המינגוויי העשירית.
במאה ה-20 נערכו בעיר מספר ועידות פסגה פוליטיות. בין היתר:
וסטסייד (מחוז לוס אנג'לס)
וסטסייד (באנגלית: Westside) הוא האזור האמיד ביותר של מחוז לוס אנג'לס שבמדינת קליפורניה. אין למונח הגדרה רשמית מוגדרת ומוסכמת, ולכן במקורות שונים המונח עשוי להתייחס לטריטוריות גאוגרפיות שונות. עם זאת, לפי אחת מההגדרות הנפוצות יותר, אזור זה נמצא בצד המערבי של אגן לוס אנג'לס מדרום להרי סנטה מוניקה, משתרע על פני 262 קמ"ר, וכולל הן את השכונות המערביות של העיר לוס אנג'לס, וכמו גם יישובים לא מאוגדים, ואת הערים בוורלי הילס, וסט הוליווד, קולבר סיטי, סנטה מוניקה, ומליבו.
שכונות ומחוזות
על פי פרויקט המיפוי של עיתון הלוס אנג'לס טיימס אזור וסטסייד כולל את כל השכונות שלהלן:
אוכלוסייה
לפי מפקד האוכלוסין של שנת 2000 אזור וסטסייד (לפי ההגדרה של פרויקט המיפוי של עיתון הלוס אנג'לס טיימס) מנתה 529,427 תושבים. בשנת 2000 האוכלוסייה הלבנה הלא היספנית של אזור זה היוותה כ-63% מכלל אוכלוסיית אזור זה.
מיזם משותף
מיזם משותף (באנגלית: Joint venture או בקיצור JV) הוא גוף עסקי שנוצר על ידי שני צדדים או יותר, המאופיין בדרך כלל בבעלות משותפת, תשואות וסיכונים משותפים וניהול משותף. בדרך כלל מצטרפות חברות למיזמים משותפים מאחת מארבע סיבות: גישה לשוק חדש, במיוחד שווקים מתעוררים; כדי להשיג התייעלות של יתרון לגודל על ידי שילוב נכסים ופעולות; לחלוק את הסיכון עבור השקעות או פרויקטים גדולים; או כדי לקבל גישה למיומנויות ויכולות של שותף המחזיק בהם.
תושב חוץ (סדרת טלוויזיה)
תושב חוץ (באנגלית: Resident Alien) היא סדרת מדע בדיוני דרמטית-קומית אמריקאית שנוצרה על ידי כריס שרידן ומבוססת על קומיקס באותו שם מאת פיטר הוגאן וסטיב פארקהאוס, שעלתה לשידור לראשונה ב-27 בינואר 2021 בערוץ "Syfy". במרץ 2021, חודשה הסדרה לעונה שנייה.
בישראל, הסדרה עלתה לשידור ב-5 בספטמבר 2021 בערוצים HOT HBO ו-"yes Comedy".
תקציר העלילה
עלילת הסדרה עוסקת בחייזר שיוצא להשמיד את המין האנושי, אלא שמשימתו עולה על שרטון לאחר שהוא מתרסק בעיירה נידחת ובעקבות כך נאלץ למצוא מסתור בבקתה על שפת אגם, שם הוא רוצח את הפתולוג הגר בה ועוטה את דמותו. בזמן שהוא מתאמץ למצוא חלק קריטי שאבד במהלך ההתרסקות, החייזר נדרש למלא את מקומו של רופא העיירה, לפתור תעלומת רצח ולטפל בבעיות השונות של התושבים המקומיים; כל זאת תוך שהוא נאבק עם הדילמה המוסרית של משימתו הסודית ובמקביל להתמודד עם מקס, ילד צעיר וסקרן שמסוגל לראות את חזותו האמיתית.
פיתוח
ב-31 במאי 2018 הודיע ערוץ "Syfy" כי הוזמן פיילוט טלוויזיוני לקומיקס "תושב חוץ", אותו יפיק וייצור היוצר כריס שרידן. ב־28 בפברואר 2019, אושר על ידי "Syfy" כי הסדרה הוזמנה רשמית. ב-17 במרץ 2021 חידשה "Syfy" את הסדרה לעונה שנייה.
ליהוק
ב-20 בספטמבר 2018, נמסר על ליהוקו של אלן טודיק לדמותו הראשית של החייזר / ד"ר הארי ונדרספייג'ל עבור הפיילוט, יחד עם שרה טומקו, קורי ריינולדס, אליס ווטרלונד וליווי פילר. ב-31 בינואר 2020, נמסר על ליהוקם של לינדה המילטון, מנדל מוהן ואלכס ברימה לצוות השחקנים המשני. ב-12 בפברואר 2020, נמסר על ליהוקה של אליזבת בוון לדמותה של סגנית השריף, ליב בייקר.
צילומים
צילומי העונה הראשונה החלו ב-10 בספטמבר 2020 והסתיימו ב-14 באוקטובר 2020 בדלתא שבקולומביה הבריטית, קנדה. צילומי העונה השנייה החלו ב-3 באוגוסט 2021, ועתידים להסתיים ב-25 במרץ 2022.
שידור
ב-13 בפברואר 2020 הודיע ערוץ "Syfy" כי הסדרה תעלה לשידור במהלך קיץ 2020. עם זאת, ב-9 באוקטובר 2020, שידור הסדרה נדחה ל-27 בינואר 2021 בארצות הברית. בינלאומית, הסדרה שודרה לראשונה בקנדה בערוץ "CTV Sci-Fi" ב-27 בינואר 2021, ובבריטניה בערוץ "Sky One" יום למחרת. בישראל, הסדרה עלתה לשידור ב-5 בספטמבר 2021 בערוצים HOT HBO ו-"yes Comedy".
ביקורות
באתר הביקורות "Rotten Tomatoes", עונתה הראשונה של הסדרה זכתה לציון "טרי" של 94% בהתבסס על 31 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 7.79/10. בקונצנזוס נכתב כי באתר הביקורות המשוקללות "Metacritic" עונתה הראשונה של הסדרה זכתה לציון 70/100, בהתבסס על 15 ביקורות, דבר המציין "ביקורות חיוביות לרוב".
מיזם משותף
התאגדות ומבנה חוקי
ניתן להשיג מיזם משותף בדרכים רבות, העיקריות שבהן:
בבריטניה, בהודו ובמדינות רבות בהם השיטה המשפטית היא של המשפט המקובל, על מיזם משותף (או חברה שהוקמה על ידי קבוצת אנשים) להגיש לרשות המתאימה את מזכר ההתאגדות. זהו מסמך סטטוטורי המודיע לציבור החיצוני על קיומו. הציבור יכול לראות את זה במשרד שאליו הוא מוגש. יחד עם תקנון, הוא מהווה "חוקה" של המיזם המשותף במדינות אלה. התקנון מסדיר את היחסים בין בעלי המניות לדירקטורים בחברה ויכול להיות מסמך ארוך ביותר. הוא עוסק בסמכויות שהועברו על ידי בעלי המניות לדירקטורים ואלו המוחזקות על ידם, המחייבות קבלת החלטות רגילות, החלטות מיוחדות וקיום אסיפות כלליות חריגות כדי להביא להחלטת הדירקטורים.
עם הקמתו, הופך המיזם המשותף לישות משפטית חדשה עם המשמעות ש:
פירוק המיזם המשותף
בדרך כלל המיזם המשותף אינו קבוע, ויכול להיות מפורק כאשר:
ויטוריו אמנואלה הראשון, מלך סרדיניה
ביוגרפיה
ויטוריו אמנואלה נולד בטורינו ב-24 ביולי 1759 להוריו ויטוריו אמדאו השלישי, מלך סרדיניה ומריה אנטוניה פרננדה, נסיכת ספרד, בתם של פליפה החמישי, מלך ספרד ואליזבטה פארנזה.
ב-4 ביוני 1802 ויתר אחיו קרלו אמנואלה הרביעי, מלך סרדיניה על הכתר, ומכיוון שלא היו לו ילדים, עלה ויטוריו אמנואלה לשלטון במקומו.
בשנת 1814, עם התמוטטות הקיסרות הנפוליאונית, שב בית סבויה לנחלותיו בפיימונטה ובסבויה, ואף נוספו להן נחלות שהיו שייכות לרפובליקת ג'נובה שחדלה מלהתקיים. הסדרים אלו אושרו על ידי קונגרס וינה.
בשנת 1821 פרצו התקוממויות בממלכה בדרישה ליותר חופש וליברליזם, ומשום כך ב-12 במרץ 1821 ויתר ויטוריו אמנואלה על הכתר. מכיוון שהיו לו רק בנות ולא בנים, עלה אחיו קרלו פליצ'ה, מלך סרדיניה לשלטון במקומו. ב-10 בינואר 1824 מת ויטוריו אמנואלה בטורינו.
משפחתו
ב-25 באפריל 1789 התחתן ויטוריו אמנואלה עם מריה תרזה מאוסטריה-אסטה, בתו של הארכידוכס פרדיננד, דוכס ברייזגאו ומריה ביאטריצ'ה ד'אסטה, דוכסית מאסה, ממנה היו לו 7 ילדים:
מתקן מעצר למהגרים הארמונדסוורת'
מתקן מעצר למהגרים הארמונדסוורת' (באנגלית: Harmondsworth Immigration Removal Centre) הוא מתקן מעצר למהגרים בלתי חוקיים בהארמונדסוורת', רובע הילינגדון בלונדון, ליד נמל התעופה לונדון הית'רו. המתקן נמצא בשכנות למתקן המעצר קולנברוק ויכול להכיל כ-615 גברים.
ואניולה
ואניולה (בהונגרית: Vanyola) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה גם בואניולה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 701 ובשנת 2020 רק 517 תושבים.
מתקן מעצר למהגרים הארמונדסוורת'
פיקוח וביקורת
בשנת 2006, דיווח כתב הגרדיאן, אלן טראוויס, כי מאז מהומות שהתחוללו במתקן המעצר בשנת 2004, המקום מנוהל ביד קשה. המפקחת הראשית של בתי הסוהר, אנה אוורס, צוטטה בכתבה באומרה כי במתקן יש שימוש מופרז בכוח.
ואניולה
בשנת 1950 התאחד הכפר ואניולה עם הכפר פאפנייגר (Pápanyőgér).
מתקן מעצר למהגרים הארמונדסוורת'
פיקוח וביקורת
בחודש ינואר 2008 המפקחת הראשית וצוותה ערכו בדיקת פתע במתקן וגילו שיפורים משמעותיים שיושמו בו מאז בדיקת הפיקוח הקודמת.
משנת 2000 ועד 2006 התאבדו במתקן שלושה עצירים.
ואניולה
יהודי ואניולה
בפאפנגייר חיו שישה יהודים בשנת 1880 ושלושה יהודים בשנת 1910. חלק מתושבי הכפר נרצחו בשואה.
שפה משפטית
שפה משפטית היא הסגנון שבו נכתבים מסמכם משפטיים - חוקים, חקיקת משנה, חוזים, חוות דעת, כתבי אחריות וכדומה. לשפה המשפטית סגנון משלה, השונה מהסגנון של השפה היומיומית, כפי שהוא בא לידי ביטוי בדיבור ובכתב. הצירוף "ו/או", למשל, נפוץ בז'רגון של עורכי הדין.
זמינות החקיקה
בישראל פרסום החוק התקיים באופן פורמלי באמצעות הפרסום ב"רשומות", אך למעשה במשך שנים רבות החוקים לא היו זמינים לתושבים, אלא בתיווכם של עורכי דין, שהחזיקו את ספרי החוקים במשרדיהם. במאה ה-21 ניתן למצוא את הנוסח העדכני של החוק באתרי אינטרנט לא ממשלתיים אחדים. מאגר החקיקה הלאומי, שהוקם בשנת 2014 באתר הכנסת, מציג כל חוק כפי שאושר, אך בכך אין תועלת למי שזקוק ללשון החוק, הנוצרת משילוב של כל תיקוניו - למטרה זו מפנה מאגר החקיקה הלאומי אל "ספר החוקים הפתוח", שמתוחזק בידי מתנדבים. על חשיבותה של זמינות החוק העיר יניב רוזנאי: "חשיבותו של פרסום חקיקה אינה בכך שזו מביאה לכאורה לידיעת החוק אלא שזו מאפשרת את ידיעת החוק".
נגישות החקיקה
לאחר שנפתרה בעיית הזמינות עולה בעיית הנגישות - עד כמה אדם מן היישוב מסוגל להבין את לשון החוק ולפעול לפיה. לנגישות זו חשיבות רבה, שהרי החוקים כוללים זכויות וחובות, ואדם יתקשה למצות את זכויותיו ולקיים את חובותיו ללא הכרת החוק. ישנם חוקים מורכבים במיוחד, כגון פקודת מס הכנסה, שרק מי שהתמחה בחוק זה, שאליו נספחים תקנות רבות, פסקי דין והנחיות של רשות המיסים, מסוגל להבינו ולהנחות כיצד לפעול לפיו. חוקי העבודה משפיעים על זכויותיו היומיומיות של העובד, כגון זכותו לחופשה, לדמי מחלה, לשכר מינימום ועוד. לא ניתן למצות זכויות לפי חוקים אלה ללא היכרות עם תוכנם. המחוקק היה מודע לכך, ובחוק שכר מינימום מופיע חיוב של המעסיק להציג במקום העבודה, במקום בולט לעין, מודעה שבה מפורטים עיקרי זכויות העובד לפי חוק זה. חובת הנגשה מעין זו קיימת בחוקים מעטים מאוד.
בג"ץ עמד על חשיבותה של הבהירות בחוק הפלילי:
פעמים רבות לשון החוק רחוקה מלהיות קלה להבנה. בחוקים רבים נכללות הגדרות למושגים שבחוק (בפרק "הגדרות" בסעיפי החוק), ולעיתים ניתנת בהגדרות אלה משמעות לא שגרתית למילים ידועות. בפקודת מס הכנסה, למשל, מוגדר אדם "לרבות חברה וחבר בני-אדם", ובהמשך הפקודה מופיעה המילה "אדם" לעיתים במשמעות מיוחדת זו ולעיתים במשמעות השגרתית. לשיפור נגישות החקיקה עולה הדרישה לפשט את לשון החוק - כך בהנחיה של נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר משנת 1978, ובהנחיות של האיחוד האירופי. בבריטניה פרסם המשרד העוסק בניסוח הצעות חוק ממשלתיות הנחיות לניסוח בהיר של החקיקה. גישה דומה מתקיימת במדינות נוספות, בהן אוסטרליה, ניו זילנד, קנדה ומקסיקו. לא הכל סבורים שניתן להגשים מטרה זו. כך כתב שופט בית המשפט העליון, ד"ר אלפרד ויתקון:
בקריאת החקיקה לבדה לא די, כפי שציינו ניבה אלקין-קורן ומיכאל בירנהק: לפתרון בעיה זו פורסמו בתחומים אחדים ספרים המציגים את לשון החוק והתקנות יחד עם תמצית הפרשנות שניתנה להם בפסיקה. דוגמה לכך הוא ספרם (בשלושה כרכים עבי כרס) של אליעזר גולדברג ונחום פינברג, "דיני עבודה". דוגמה נוספת היא הספר (אף הוא בשלושה כרכים עבי כרס) "קובץ הפרשנות לפקודת מס הכנסה", שהוא פרשנותה של רשות המיסים, המבוססת במידה רבה על הפסיקה, לפקודת מס הכנסה. ספרים אלה פונים לאנשי מקצוע ולא לציבור הרחב.
בשנת 2010 הגיש חבר הכנסת אילן גילאון את הצעת חוק מרכז הסברת החקיקה, שמטרתה "לקבוע מנגנון אשר יסדיר את פרסומם דרך קבע של חוקים הנחקקים על ידי הרשות המחוקקת באמצעות לשכת הפרסום הממשלתית, וביאורם לציבור הרחב באמצעות מרכז הסברת החקיקה". הצעת החוק לא הגיעה לקריאה ראשונה, עקב התנגדות משרד האוצר.
שפת המסמכים המשפטיים
על לשונם הבלתי מובנת של עורכי הדין התלונן כבר גיבור הספר "מסעי גוליבר":
אדם שאינו משפטן נזקק ללשון החוק לעיתים רחוקות, אך את שפת המסמכים המשפטיים הוא פוגש בחיי היומיום, בחוזה להשכרת דירה, בחוזה עבודה, בתקשורת עם בנק, בפוליסת ביטוח, בכתב אחריות ועוד. לפיכך נודעת חשיבות לניסוח בהיר של מסמכים אלה. כדי לצמצם את המורכבות הלשונית נחקק בארצות הברית בשנת 2010 חוק הכתיבה הפשוטה, המחייב את הרשויות בארצות הברית להתנסח בשפה פשוטה במסמכים שהן מפרסמות לציבור.
אוריינות משפטית
בנוסף ליוזמות לשיפור הזמינות והנגישות של החקיקה ופישוט השפה המשפטית, קמו יוזמות לקידום אוריינות משפטית, כלומר הענקת כלים לציבור הרחב להבנתם של החוקים, השפה משפטית ופעילות מערכת המשפט.
במדינות שונות נעשו צעדים לקידום אוריינות משפטית של הציבור. בישראל הוקמה בשנת 1989 אגודת נוער שוחר משפט עברי, העוסקת בקידום לימודי משפטים בבית הספר התיכון, ובכלל זה גישה לבחינת בגרות במשפטים. בשנת 2007 יצא לאור הספר "חוקי המשחק : זכותי לדעת את חובתי" בעריכת עו"ד רוני אלוני-סדובסקי, המציג את חוקי מדינת ישראל בשפה פשוטה, ומיועד לתלמידי בית הספר היסודי וחטיבת הביניים. במסגרת מיזם "אוניברסיטה בעם" מתקיים קורס "מבוא למשפט".
ביקורת
יש המותחים ביקורת על מילים שונות של הז'רגון המשפטי. שופט בית המשפט העליון, חיים כהן, כתב: "נער הייתי וגם זקנתי ולא ידעתי מה מקורו של "ו/או" בלשון העברית ומה מקומו וצידוקו. עוד באחד מפסקי־דיניו הראשונים התריע הנשיא זמורה על פגע זר זה המאיים להשתרש בשפתנו ולשבשה; וקדמו לו שופטים אנגליים דגולים שכינו את השימוש בלשון and/or בשפתם שלהם כברבריזם שיש לעקרו מן השורש."
ביקורת רחבה יותר נמתחת על השימוש בשפה משפטית שרחוקה מלהיות מובנת. כך, למשל, אמר עו"ד יוסף שטח, יו"ר הוועדה לניסוח משפטי בלשכת עורכי הדין בישראל: "פעם כתב היד של הרופאים היה לא קריא וזה היה חלק מההילה. היום אצל הרופאים הכל מודפס ובהיר, אבל אצל עורכי הדין אני לפעמים קורא משהו ולא מבין את מה שאני קורא. לשון זה גם תרבות, לא רק שפה. כשאתה כותב ברור, אתה גם חושב ברור". בהתאם לגישה זו, עולות הצעות לניסוח בהיר יותר של מסמכים משפטיים.
באנגליה יצאה העובדת הקהילתית כריסי מאהר בקריאה לפישוט השפה במסמכים רשמיים, לאחר שניסתה, בלי הצלחה, לסייע לשתי קשישות למלא טופס בקשה לקצבת חימום בחורף קשה, ואלה מתו מהיפותרמיה. "הן מתו בגלל מילים", אמרה מאהר, "מילים לא מוכרות, מילים שאין להן מקום במידע ציבורי."
בישראל הציעה עו"ד דנה פאר שלל דרכים לפישוט השפה המשפטית, ובהן קיצור משפטים ארוכים, השמטת מילים עודפות, החלפת ביטויים ארכאיים בביטויים מקובלים (למשל "בזו הלשון" במקום "כהאי לישנא"), להתנסח על דרך החיוב ועוד.
יחסי הולנד–פרו
יחסי הולנד–פרו הם היחסים הבילטרליים בין הולנד לפרו. שתי המדינות חברות באומות המאוחדות.
לפרו יש שגרירות בהאג שבהולנד. להולנד יש שגרירות בלימה, בירת פרו, וקונסוליות כבוד בארקיפה ובקוסקו.
היסטוריה
הולנד ופרו כוננו את היחסים ביניהן בשנת 1826. במהלך מלחמת העולם השנייה, שמרה פרו על יחסים עם ממשלת הולנד בגולה, שבסיסה בלונדון. היחסים עברו ממעמד של נציגות למעמד של שגרירות בשנת 1956.
מסחר
שתי המדינות מקיימות קשרי מסחר, בין היתר בתוצרות חקלאיות. החל מ-2019, התחזקו קשרי המסחר בתחום הזה בין שתי המדינות. הולנד היא המייבאת הגדולה ביותר של פירות מפרו, והמייבאת השנייה בגודלה של ירקות מאותה המדינה.
קהילות בתפוצות
נכון ל-2020, התגוררו בהולנד 71,788 פרואנים.
פיאט מובי
פיאט מובי (באיטלקית: Fiat Mobi) היא מכונית עירונית, המוגדרת כמכונית סופרמיני, האצ'בק, מתוצרת קונצרן הרכב האיטלקי פיאט המיוצרת בברזיל משנת 2016 ועד היום.
בין השנים 2016–2017 יוצרו 108,426 יחידות.
הרמן שרייבר
הרמן שרייבר (באנגלית: Hermann Schreiber;) היה ד"ר לפילוסופיה, רב ועיתונאי ממוצא יהודי גרמני.
ביוגרפיה
שרייבר הוא צאצא למשפחה יהודית שהתיישבה בשרים שבפרוסיה (כיום העיירה Srem בפולין). המשפחה הייתה בעלת אוריינטציה גרמנית ודיברה את השפה הגרמנית כשפת אם. אביו, פדזור שרייבר, לימד יהדות בבית הספר היהודי והיה עוזרו של הרב. אמו, בלבינה נאה, ניהלה את משק הבית. הרמן היה הצעיר והבן היחיד בחמשת ילדיהם.
בשנת 1901 סיים את בחינות האביטור בבית הספר התיכון, ולאחריו פנה ללימודי יהדות בבית המדרש לרבנים בברסלאו, שם הוסמך לרב. לאחר מכן פנה ללימודי פילוסופיה באוניברסיטת ברסלאו, שם סיים תואר דוקטור לפילוסופיה.
פעילות בגרמניה
בשנים 1912–1938 גר הרמן שרייבר בפוטסדאם. הוא כתב מאמרים בכתבי העת (כולל Israelitisches Familienblatt), תרגם את התורה מעברית לגרמנית, והיה רב קונסרבטיבי בבית הכנסת בפוטסדאם במשך שנים רבות.
הוא גם היה חבר פעיל באיגוד שרים (Verein der Schrimmer), ארגון שהוקם בברלין בשנת 1902 על ידי יהודים שמוצאם מן העיירה שרים (Schrimm) שהיגרו לימים למחוזות אחרים בגרמניה.
ההגירה לבריטניה
כאשר עלו הנאצים לשלטון בגרמניה בשנת 1933, נרדף שרייבר בידי השלטון הנאצי כשאר אחיו היהודים. בשנת 1938, בליל הבדולח, היה עד להריסת בית הכנסת בפוטסדאם, ששימש כרבּו. זמן קצר אחר כך הוכנס למחנה הריכוז זקסנהאוזן. בתחילת 1939, לאחר שחרורו מהמחנה, הצליח להגר עם אשתו ובנו ללונדון.
הוא המשיך בעבודתו העיתונאית, כתב מאמרים באנגלית, ותרם בעבודתו לבית הדין של איגוד בתי הכנסת בבריטניה. הוא השתתף גם בחיי הקהילה היהודית באמסטרדם.
משנת 1952 החל לחגוג את ראש השנה במערב ברלין, תוך שהוא נוטל חלק פעיל בהנהגת הקהילה.
נקבר בבית הקברות היהודי בווייסנזה שבברלין.
חיים אישיים
בסביבות שנת 1910 התחתן עם שרלוט נוימן, וממנה נולד לו בן אחד - פאול.
הרוזנת מאריצה
הרוזנת מאריצה (בהונגרית: Marica Grófnő; בגרמנית: Gräfin Mariza) היא אחת האופרטות הפופולריות ביותר של המלחין היהודי-הונגרי אמריך קלמן. זו יצירה בת שלוש מערכות.
מערכה ראשונה
מתרחשת על המרפסת של טירה המוקפת בפארק.
מערכה שנייה
מתרחשת ארבעה שבועות לאחר מכן, בחדר היוקרה של הטירה.
טסילו מתאהב במאריצה וכותב זאת לחבר. בהתבסס על המכתב, מבינה מאריצה שמנהל האחוזה שלה הוא טייקון שהתרושש ולכן היא קוראת לו בחברה "צייד נדוניה". מאוחר יותר היא כבר מבינה שטסילו פועל לטובתה, אך אז נראה שהכל כבר לשווא.
מערכה שלישית
מתרחשת באותו החדר.
גם דודתו של טסילו, הנסיכה הזקנה המקסימה, מגלה מה קרה ומתקנת הכל. מאריצה וטסילו הופכים לזוג מאושר, כשגם ליזה וז'ופאן מתאהבים.
סרטים
יש מספר גרסאות סרטים של האופרטה:
חוק הארכיונים
חוק הארכיונים, התשט"ו-1955, קובע מהו החומר הארכיוני שיופקד בארכיון המדינה ומהן סמכויות הפיקוח והבדיקה של הגנז (מנהל ארכיון המדינה) בנוגע לארכיונים ציבוריים ובנוגע לחומר ארכיוני שברשות הפרט.
משמעות החוק
על בסיס סעיפים אלה נקבעו תקנות משנה והנחיות המסדירות את ביעור החומר הארכיוני.
ההיסטוריה של החוק
חוק הארכיונים התקבל על ידי הכנסת בינואר 1955, אך היוזמות לחקיקתו החלו שש שנים קודם לכן, תקופה קצרה לאחר קום המדינה. לחוק היו 3 יוזמות שונות בתקופה שבין 1949 לקיץ 1950:
תחולת החוק - צו הארכיונים
צו הארכיונים (הכרזה על מוסדות המדינה), התשכ"ו-1966, על עדכוניו (1974, 1985, 1990) קובע את רשימת המוסדות המוכרים כמוסדות המדינה לעניין חוק הארכיונים (28 במספר, מתוכם 3 שאינם קיימים עוד). במסמך רקע שהוגש על ידי מחלקת המחקר והמידע של הכנסת לחבר הכנסת יוסי שריד מצביע על כך שישנם מוסדות רבים נוספים שחוק הארכיונים לא חל עליהם כיום:
מוסדות ממלכתיים - חוק הארכיונים אינו קובע פרוצדורה ברורה לקביעת המוסדות הממלכתיים המוכרזים בצו. לדוגמה: מוסד מבקר המדינה.
תאגידים - כיום קיימים תאגידים אשר נראה שהם תואמים את הפרשנות העדכנית של חוק הארכיונים, אך הממשלה לא הכריזה עליהם בצו, ולכן חוק הארכיונים אינו חל עליהם. לדוגמה: הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, הרשות הלאומית למלחמה בסמים, המועצה להשכלה גבוהה ואיגודי ערים.
חברות ממשלתיות - בסוף שנת 2014 מספר החברות הממשלתיות הפעילות - עסקיות ולא עסקיות, חברות בנות וחברות בבעלות מעורבת לממשלה ולגופים אחרים היה 79. כאמור, בצו הארכיונים מנויים בסך הכול 28 מוסדות, מהם 9 חברות ממשלתיות וחברות מעורבות. חברות ממשלתיות שאינן מנויות בצו הארכיונים, לדוגמה: חברת החשמל לישראל בע"מ, התעשייה האווירית לישראל בע"מ, רכבת ישראל בע"מ.
חברות פרטיות - על-פי המצב החוקי כיום אין חובת הפקדה של חומר ארכיוני שברשות הפרט בגנזך המדינה, ולגנז אין סמכויות פיקוח על חומר כזה. יש הטוענים כי ראוי להחיל את סמכויות הפיקוח והבדיקה שבחוק הארכיונים גם על חומר ארכיוני הנמצא בארכיונים פרטיים, ובכלל זה ברשות חברות פרטיות. לדוגמה: שידורי הניסיון של ערוץ 2 או סרטוני תעמולת הבחירות הנשארים על פי רוב בארכיוני חברות ההפקה.
יישום החוק
דוח מבקר המדינה משנת 2014 דן בנושא "ניהול רשומות אלקטרוניות ורשומות נייר ברשויות המקומיות". במסגרת כתיבת הדוח נערכה בדיקה בחמש רשויות מקומיות (אור יהודה, נס ציונה, רמת גן, טירה וקריית מלאכי). מן הדוח "עלו ליקויים בתפקוד ארכיון המדינה כל הנוגע להדרכת הרשויות המקומיות ולפיקוח עליהן בנושא הטיפול ברשומות וניהולן. ארכיון המדינה לא פיקח כנדרש על הרשויות המקומיות, אף שמתפקידו לעשות כן - הוא לא פיקח כלל על נושא הטיפול ברשומות האלקטרוניות ולא נערך כיאות לפיקוח על הטיפול ברשומות הנייר.
רחוב 60
רחוב 60 הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1976 בבימויו של ג'ורג' עובדיה, עם ששי קשת, יונה אליאן, יוסף שילוח, אריה אליאס ואתי גרוטס בתפקידים הראשיים.
בסרט יש שתי סצנות של קריזה (משבר) במהלך גמילה מסמים.
הסרט צולם ברובו ביפו העתיקה, בשכונת עג'מי שרחוב 60 (כיום רחוב קדם) עובר לאורכה ומכאן שם הסרט. אתרי צילום נוספים - הירקון, פארק גני יהושע, הספארי ברמת גן, פארק צ'ארלס קלור וחוף יפו.
שייקה פייקוב כתב את המוזיקה לסרט וכן מילים ולחן לשירי הסרט. שיר אחד נכתב בידי משה בן שאול והאחר בידי גלעד בן ש"ך. בסרט מופיעה גם אהובה עוזרי בשירה ונגינה. ששי קשת ויונה אליאן שרים את כל השירים פרט לשיר אחד המושר בפי עדנה גורן.
תקציר העלילה
מעתוק (אריה אליאס) הוא רווק מבוגר המתפרנס מצילום אנשים ביפו. מוטי (ששי קשת) הוא צעיר טוב לב המתפרנס מציור אנשים ונגינה בגיטרה. הם גרים בבית דירות ביפו ששם גרה גם אתי זמבולי (אתי גרוטס), מבוגרת גרושה המתפרנסת מחיזוי העתיד על ידי קריאה בקפה.
בעל הבית זילברשטיין (יוסי סגל) מאיים עליהם שיפנה אותם אם לא ישלמו את שכר הדירה אבל מעתוק זוכה במשחק קלפים ומשלם את שכר הדירה של כולם.
ממוש (יוסף שילוח) הוא סרסור וסוחר סמים. הוא מטיל את מרותו על לילי (יונה אליאן) שעוסקת למענו בזנות וסחר בסמים שהיא גם צורכת.
מוטי מתאהב בלילי ממבט ראשון אך לא יודע על עברה. הוא מביא אותה לדירתו לאחר מאבק עם שליחיו של ממוש. מהר מאוד הוא מגלה שלילי מכורה לסמים ומקבלת משברי קריזה קשים. רופא מייעץ לאשפזה אך מוטי מחליט לה לטפל בבית עם תרופות שקיבל מהרופא.
ללילי יש ילד בשם דוד הגדל אצל שכנתה לשעבר (ג'טה לוקה). לילי לוקחת אותו לטיול ואחר כך מחזירה אותו לשכנה. אנשיו של ממוש עוקבים אחריה וחוטפים את דוד כבן ערובה עד שאמו תחזור לממוש ותמשיך להפיץ את הסמים ולעבוד בזנות.
ממוש מחביא את הילד במחסן שלו בחוף יפו ומגיע לשם עם אנשיו לקבל משלוח גדול של סמים שמגיע בסירה לחוף.
מוטי ואנשי השכונה מתעמתים עם העבריינים עד שמגיעה המשטרה. ממוש חוטף את דוד מגיע לבניין בבניה עולה לגג ומאיים לזרוק אותו. הילד מנסה לברוח ונשאר תלוי למעלה. מוטי מגיע למעלה וביחד עם ממוש הם מנסים להעלות אותו אך ממוש מאבד את שווי המשקל ונופל אל מותו.
מספרים גדולים
המונח מספר גדול מתייחס לרוב למספר טבעי הגדול משמעותית ממספרים בהם נתקלים לרוב בחיי היום-יום, ולרוב הכוונה למספרים עם עשרות ספרות ויותר. המונח אינו ניתן להגדרה טובה בצורה ריגורוזית ולכן הוא חסר משמעות מבחינה מתמטית.
מספרים גדולים מופיעים במגוון תחומים מתמטיים ומדעיים ויש להם שימושים מעשיים בקריפטוגרפיה ובהסתברות. אולם בטיפול בהם נתקלים גם בקשיים שונים, כגון הקושי לייצגם ביעילות ובדיוק והקושי בהערכת גודלם המוחלט והיחסי.
היסטוריה
בכתבי הוודות העתיקים של ההינדים מופיעים טקסטים המתוארכים בין המאה ה-13 לפנה"ס למאה ה-6 לפנה"ס, בהם מופיעים שמות בסנסקריט לכל החזקות של עשר עד.
במאה ה-3 לפנה"ס כתב המתמטיקאי היווני ארכימדס את החיבור מחשב החול (Ο Ψαμμίτης). החיבור כולו עוסק בניסיון לתת חסם למספר גרגרי החול שהיקום מסוגל להכיל. בהסתמך על מודל היקום המקובל בזמנו, הגיע ארכימדס לתוצאה כי מספר הגרגרים הדרושים אינו עולה על. כדי לדון בסוגיה פיתח ארכימדס שיטה לייצוג מספרים גדולים, שכן שיטות הספירה של היוונים לא היו מסוגלות לכך. השיטה של ארכימדס אפשרה לו לייצג חזקות של עשר עד ל-
בסוטרה של המהאיאנה המתוארכת למאה הראשונה לספירה מתוארת תחרות בין גאוטמה בודהה לבין מתמטיקאי, בה מגלה בודהה כישורים אריתמטיים מרשימים, ומונה את שמות כל החזקות של עשר עד ל-. בדרך מחליף בודהה תשע שיטות ספירה ומסביר שסדרת החזקות היא סדרה הנדסית.
האגדה מספרת שבעקבות המצאת השחמט פנה המלך אל הממציא ושאל איזה פרס הוא רוצה בתמורה להמצאתו הנפלאה. הממציא אמר שהוא מבקש גרגר חיטה במשבצת הראשונה של לוח השחמט, 2 גרגרים בשנייה, 4 גרגרים בשלישית, 8 ברביעית וכן הלאה, בטור הנדסי. המשימה נראתה בעיני המלך כעניין של מה בכך, והוא פקד על משרתיו למלאה, אך מהר מאוד גילה שכל מחסני התבואה בממלכה התרוקנו, בזמן שמילוי משאלתו של הממציא רחוק מלהתגשם (כבר במשבצת ה-32 נדרשו יותר משני מיליארד גרגרים).
בעת העתיקה
בתנ"ך ניתן למצוא את המונחים מאה, אלף, רבבה (רבוא, רבו). כך למשל מסופר בספר יונה כי בנינוה היו שנים-עשר רבו אדם, שהם 120,000 נפש. זו העיר עם מספר האוכלוסין הגדול ביותר הנזכרת במקרא. מתברר שבמקרא נדרשו לבטא מספרים עוד יותר גדולים. כך מופיע הצירוף אלף אלפים (שהם מיליון בלשון ימינו) כדי לציין את מספר הנפשות בכל ישראל  ואת מספר החיילים בצבא זרח הכושי, או לציין כמות גדולה של ככרות כסף . דומה שהמספר הגדול ביותר הנזכר בתנ"ך מופיע בספר דניאל , ככתוב בארמית: "נהר די-נור נגד ונפק מן קדמוהי, אלף אלפים ישמשונה ורבו רבבן קדמוהי יקומון", ובתרגום לעברית: נהר של אש נובע ויוצא מלפניו. אלף אלפים ישמשוהו ורבוא ריבואות לפניו יעמדו. אם אלף אלפים שווי-ערך למיליון בלשוננו, אזי רבוא רבבות שווים למאה מיליון - 100,000,000.
בדומה למאה, אלף ורבבה שבמקורותינו, השתמשו היוונים בשמות הבאים לערכים הגדולים ביותר: הֵקָטוֹן (מאה), וממנו נגזר המונח הקטומבה, המצוי הרבה באפוסים היווניים איליאדה ואודיסיאה, והוא מציין קרבן יוצא דופן בגודלו ובחשיבותו, והוא של מאה פרים; חיליאה (אלף), ממנו נגזר המונח קילו שהוא אלף ו- מיריאה (רבבה).
מספרים גדולים בלתי נמנים: בתנ"ך מופיעים מספר פעמים אזכורים המלמדים שלאדם הייתה תחושה, ואולי אף ידיעה, כי מצויים עצמים המופיעים בכמויות גדולות מאוד שאין ביכולתו לדעת את מספרם. חול הים, העשוי מגרגרים בודדים רבים, סיפק מטפורה מפורסמת לכמות גדולה מאוד, עצומה: "כחול אשר על שפת הים לרוב" ; " כחול הים אשר לא יספר מרב" . יש כאן, אולי, ביטוי קדום למושג המתמטי-לוגי המכונה בפינו אינסוף. ודומה שכבר בעת העתיקה נקבע שיש ערכים שהם גדולים מן האינסוף (או לחלופין שזהו אינסוף גדול יותר) כפי שמבטא ספר תהילים: "אספרם, מחול ירבון".
ביטוי אחר הוא "צבא השמים" או "צבא המרום", וידוע האתגר שהציב האל בפני אברהם אבינו  לאמור: "ויוצא אותו החוצה ויאמר, הבט נא השמימה וספר הכוכבים, אם תוכל לספור אותם..". אברהם ככל הנראה לא התחיל במשימה, שנראית מלכתחילה בלתי אפשרית לביצוע. לעומתו, מסופר על יוסף, כי לאחר שעלה לגדולה במצרים, נאמר "ויצבור יוסף בר כחול הים הרבה מאוד עד כי חדל לספור כי אין מספר". יש להניח כי מדובר כאן בגרגרי הדגן ממש, שנראים, שעה שהם צבורים לערימות גדולות, כגרגרי חול. גם הארבה מהווה דוגמה לתופעה שבאה בכמויות עצומות. כאשר מתאר המקרא את נוכחות המדיינים בימי גדעון, נאמר "הם ומקניהם יעלו ואהליהם ובאו כדי ארבה לרב ולהם ולגמליהם אין מספר".
ייצוג
הכתיב העשרוני בו משתמשים בחיי היום-יום, אינו נוח לכתיבת מספרים גדולים, מכיוון שמספר הספרות שלהם גדול ולעיתים הוא אף מספר גדול בעצמו. לכן בעולם המדע מקובל לכתוב מספרים בכתיב מדעי שהוא מהצורה a\cdot10^b כש-a הוא מספר ממשי כלשהו שקטן בערכו המוחלט מ-10 וגדול או שווה ל-1, ו-b מספר טבעי. לכל מספר קיים ייצוג בדרך זו. למשל ייכתב כ-. כתיב מדעי מקצר משמעותית את אורך הייצוג של המספר, בעיקר אם מעוניינים רק בסדר גודל של המספר ואז ניתן לכתוב בכתיב מדעי קירוב פשוט ברמת העיגול הרצויה.
אולם המספרים הגדולים המופיעים במתמטיקה הם לעיתים קרובות גדולים מדי גם מכדי לייצגם בצורה נוחה בשיטה המדעית. לכן פותחו לשם ייצוג מספרים גדולים במיוחד כמה שיטות.
חזקות וטטרציות
לעיתים נוח להציג מספר גדול כ"מגדל חזקות" מהצורה. לדוגמה מספר פרמה ה-100 הוא.
כשם שכפל הוא חיבור חוזר, פעמים אחדות, של מספר נתון, וחזקה היא כפל חוזר, פעמים אחדות, של מספר נתון; כך ניתן להגדיר פעולה שנקראת טטרציה (Tetration), שהיא הפעלה חוזרת, פעמים אחדות, של חזקה על מספר. או בסימנים: - a בחזקת עצמו n פעמים. את הפעולה מסמנים ב-\ {^{n}a}. לדוגמה. יש לשים לב שחזקה אינה פעולה קיבוצית ולכן חשוב לבצע קודם את החזקות העליונות ביותר כדי לקבל את התוצאה הנכונה.
חסרונה של השיטה היא שיש מספרים בעלי שימוש, הגדולים מדי אף להצגה בשיטה זו.
החץ של קנות'
ובאופן כללי:
או בהגדרה רקורסיבית:, עם תנאי התחלה וגם
לדוגמה:
החץ של קונוויי
המתמטיקאי ג'ון קונוויי הציג סימון משלו לייצוג מספרים גדולים, ושיטתו קרויה "סימון החץ המשורשר של קונוויי" (Conway chained arrow notation), או בקיצור "שרשרת קונוויי". זו שיטה חזקה במיוחד המסוגלת להציג מספרים גדולים מאוד במחרוזת קצרה, אך חסרונה הוא בכך שהיא אינה אינטואיטיבית וקשה להעריך את הגודל של מספר המיוצג על ידה.
שרשרת קונוויי היא מספר טבעי שנקבע על פי הכללים הבאים כאשר \ a, b הם מספרים טבעיים ו-\ X היא שרשרת קונוויי:
כדי למצוא את המספר אותו מייצגת שרשרת יש לעשות שימוש חוזר בכלל האחרון, כדי לקבל שרשראות ארוכות יותר שכוללות מספרים קטנים יותר, עד שמתקבלים המקרים הפרטיים הפשוטים המפורטים בשאר הכללים, שניתן למצוא את ערכם בקלות.
ניתן להוכיח באינדוקציה כי במקרה הפרטי של שרשרת עם שלושה מספרים מתקבלת הזהות: ובכך למעשה מהווה החץ של קונוויי הכללה לחץ של קנות'.
דוגמה לשימוש בחץ של קונוויי היא השרשרת הבאה:
בדוגמה, השוויון הראשון נובע מהכללים החמישי והרביעי, השוויון השני נובע מהכללים השני והשלישי, השוויון השלישי נובע מהזהות בין החץ של קונוויי לחץ של קנות' והשוויון האחרון נובע מהגדרת החץ של קנות'. המספר שמתקבל גדול מדי עבור הצגתו בסימון אחר.
במתמטיקה
תכונת ארכימדס מבטיחה שבמערכות המספרים המקובלות והמוכרות אין מספר גדול ביותר. לכל מספר גדול ככל שיהיה יש אינסוף מספרים גדולים ממנו, ועל כן הגדרה מתמטית של "מספר גדול" תהיה שרירותית וחסרת צידוק מתמטי. בנוסף, היא תגרור תוצאות בלתי רצויות, כגון "המשפט הטיפשי של האריתמטיקה", שבהינתן הגדרה למספר גדול קובע כי כמעט כל המספרים הם מספרים גדולים. לכן במערכות המספרים המקובלות אין מגדירים את המונח "מספר גדול" ולא מתעסקים בו. שדה המספרים המרוכבים בפרט, אינו ניתן לסידור ולכן לא ניתן להשוות בו בין מספרים וליחס להם גודל.
עם זאת, קיימים במתמטיקה מבנים סדורים אחרים, בהם ניתן לתת משמעות מתמטית מדויקת למונח "מספר גדול". בכל קבוצה סדורה בסדר מלא שהיא סופית קיים איבר גדול ביותר. ניתן להוסיף למערכות המספרים השונות, כגון שדה המספרים הממשיים, את אינסוף (אותו מסמנים \ \infty) כאיבר של הקבוצה ולהגדיר עליו את פעולות החשבון. במקרה כזה המספר \ \infty מקיים את התכונה, שכל מספר אחר בקבוצה קטן ממנו ולכן ניתן להגדירו כמספר גדול. אולם, הוספת אינסוף כאיבר במבנה, גורמת לאיבוד רבות מהתכונות המועילות שלו, ובפרט, היא גורמת שהקבוצה מפסיקה להיות שדה, ולכן לא מרבים להגדיר את אינסוף כאיבר. באנליזה לא סטנדרטית עוסקים במודל דומה למספרים הממשיים, שבו קיים מספר ממשי גדול מכל שאר המספרים הממשיים.
בתורת הקבוצות מוגדרים מספרים מונים ומספרים סודרים כהכללה של המספרים הטבעיים, והם כוללים אינסוף מספרים אינסופיים שכל אחד מהם גדול מהקודמים לו ומכל המספרים הטבעיים. בספרו "On Numbers and Games" תיאר ג'ון קונוויי מבנה, הנקרא שדה המספרים הסוריאליסטיים, והוא שדה סדור המכיל בתוכו את כל השדות האפשריים וגם את כל הסודרים. זהו אוסף כה גדול עד שהוא גדול מדי בשביל להיות קבוצה.
קיימים תחומים במתמטיקה בהם משתמשים ברעיונות דומים לרעיון המספר הגדול, כדי לקבל תוצאות מתמטיות מדויקות. בחשבון אינפיניטסימלי מגדירים גבול ורעיונות מרכזיים נוספים, בעזרת מספרים גדולים וקטנים כרצוננו. לדוגמה, מתקיים (הגבול של הפונקציה \ f(x) כש-\ x שואף ל-\ x_0 הוא אינסוף) אם ורק אם לכל מספר נבחר גדול כרצוננו קיימת סביבה של \ x_0 כך שלכל \ x בסביבה \ f(x) גדול יותר מהמספר הנבחר. כשהכוונה ב"מספר גדול כרצוננו" היא שניתן לבחור כל מספר שהוא ללא הגבלה על גודלו, ועדין הסביבה המבוקשת תתקיים.
בתורת הקירובים הדיוק של קירובים רבים הולך וגדל ככל שערך הפונקציה שמקרבים גדול יותר. לדוגמה נוסחת סטירלינג המקרבת את פונקציית העצרת אינה שימושית למספרים קטנים אך למספרים גדולים היא קרובה מאוד לערך האמיתי.
בתורת הסיבוכיות יש צורך לכמת את הזמן הדרוש לפתרון בעיה ולקבוע מתי היא ניתנת לפתרון באופן יעיל. כיוון שאין רוצים להגביל את כלליות התורה כך שתחול רק על גבולות שרירותיים התואמים את כוח המחשוב, במקום להגדיר מספרים גדולים שמהווים גבול יעילות הביצוע של מחשב, מגדירים מושג בשם סיבוכיות זמן. סיבוכיות הזמן של בעיה הוא מספר הצעדים הנחוצים לפתרונה כפונקציה של גודל הקלט שלה. בתור חסם ליעילות קובעים שכל בעיה שהסיבוכיות זמן שלה גדלה בקצב פולינומי או תת-פולינומי ניתנת לפתרון יעיל. לדוגמה, בהינתן קלט בגודל \ n, בעיה שהזמן הדרוש לפתרונה הוא \ n^2 נחשבת לבעלת פתרון יעיל שכן זהו פולינום. לעומת זאת לבעיה שהזמן הדרוש לפתרונה הוא \ 2^n נחשבת לחסרת פתרון יעיל שכן פונקציה מעריכית גדלה מהר מאוד וערכיה הם מספרים גדולים מאוד ביחס ל-\ n.
בתורת המספרים
בתורת המספרים מופיעים מספרים גדולים כחסמים לקבוצות המקיימות תכונות אריתמטיות כלשהן. לדוגמה, קרל פרידריך גאוס וברנהרד רימן שיערו שלכל x גדול מספיק מתקיים, כאשר \ \pi(x) הוא מספר המספרים הראשוניים הקטנים או שווים ל-\ x ו-\ Li(x) הוא האינטגרל הלוגריתמי ההפוך (ראו משפט המספרים הראשוניים). אולם ליטלווד הוכיח כי האי-שוויון אינו תמיד מתקיים, ובשנת 1933 הוכיח סטנלי סקיוז (בהנחה שהשערת רימן נכונה) כי האי-שוויון מתהפך לפני המספר (שנודע מאז כ"מספר סקיוז") (e הוא בסיס הלוגריתם הטבעי).
מספרים גדולים הם עצמים מרכזיים הנחקרים במסגרת תורת המספרים החישובית. תחום זה עוסק במציאת אלגוריתמים לחקר התכונות האריתמטיות של מספרים. יעילות האלגוריתמים נבחנת לרוב ביכולת שלהם לעסוק במספרים גדולים. למשל, חשיבותו של אלגוריתם מילר-רבין היא בכך שהוא מאפשר לגלות במהירות האם מספרים בני מאות ספרות הם ראשוניים, כלי יעיל מאוד בקריפטוגרפיה. בשנות האלפיים, כוחות מחשוב רבים מופנים לעיסוק במציאת מספרים גדולים בעלי תכונות מסוימות. דוגמה לכך היא המספר הראשוני הגדול ביותר הידוע נכון ל-2013 שהוא, מספר מרסן בן 17,425,170 ספרות, אולם יש אינסוף ראשוניים גדולים ממנו.
בקריפטוגרפיה
בקריפטוגרפיה יש חשיבות רבה לפונקציות חד-כיווניות. אלו הן פונקציות שקל לחשב את הפלט שלהן אך קשה מאוד להפוך את פעולתן ולחשב את הקלט המקורי שלהן בעזרת הפלט. פונקציות אלו משמשות להצפנה א-סימטרית, לחתימה דיגיטלית, להוכחה באפס ידע ועוד. ברוב הפונקציות החד-כיווניות, כדי שבאמת יהיה קשה לשחזר את הקלט המקורי, יש לבחר בקלט שהוא מספר גדול. לדוגמה, בשיטת ההצפנה המרכזית RSA נעשה שימוש בשני מספרים ראשוניים גדולים בני מאות ספרות כקלט ומכפלתם היא הפלט. יעילות השיטות מבוססת על כך שקל מאוד לבצע את פעולת הכפל, אך בהינתן התוצאה שלה קשה מאוד לפרק חזרה לגורמים את המספר הגדול. הצפנת רבין מבוססת על מכפלה דומה, ועל העובדה שקשה מאוד להוציא שורש ריבועי מודולו פריק למספר גדול.
ב-1991 הכריזו מעבדות RSA על אתגר נושא פרסים לפירוק לגורמים של מספרים גדולים מתוך רשימה מוגדרת של מספרים שהם מכפלת שני ראשוניים ולהם מספר ספרות שנע בין 100 ל-617. מבין מספרים אלו הגדול ביותר שפורק בהצלחה נכון ל-2010 הוא RSA-768, מספר בן 232 ספרות, שפורק בשנת 2009.
בקומבינטוריקה
קומבינטוריקה עוסקת בספירת עצמים, ולכן באופן טבעי נוטים להופיע בה מספרים גדולים. אם ישנה קבוצה סופית של עצמים, כל סידור של העצמים בסדר כלשהו נקרא תמורה. לכל קבוצה בגודל n מספר התמורות השונות הוא מכפלת n בכל המספרים הקטנים ממנו עד ל-1. שמה של הפעולה הוא עצרת ומסמנים אותה \ n!. עצרת היא פונקציה מרכזית בקומבינטוריקה וערכיה גדלים במהירות. לדוגמה \ 4!=24, לעומתו והמספר \ 52!, השווה למספר הדרכים השונות לסדר חפיסת קלפים, הוא כבר בן 68 ספרות.
תורת רמזי היא תחום קומבינטורי שחוקר את מספר האיברים שצריכים להיות למבנה כדי שיהיו לו תכונות מסוימות. תוצאה טיפוסית בתורה זו היא משפט רמזי שעוסק בקיומם של מספרי רמזי. בשנת 1977 הציג מרטין גרדנר את מספר גרהאם, מספר ששימש את רונלד גרהאם כחסם עליון לפתרון של בעיה מתורת רמזי. מספר גרהאם הוא מספר גדול מידי מכדי להציגו בכתיב עשרוני, כמגדל חזקות או אפילו באופן ישיר על ידי החץ של קנות', גם אם משתמשים בנפח היקום הנראה כולו. עם זאת, ניתן להגדירו בקלות בעזרת נוסחת נסיגה:
אם מגדירים ובנוסף מגדירים  אז מספר גרהאם הוא \ g_{64}.
מספר גרהאם הוכר במהדורת 1980 של ספר השיאים של גינס בתור המספר הגדול ביותר שאי-פעם נעשה בו שימוש (בהוכחה מתמטית רצינית). אולם מאז הופיעו מספרים גדולים אף יותר בהוכחות מתמטיות אחרות. במסגרת מחקריו של המתמטיקאי הארווי פרידמן הוא הגדיר את הפונקציה \ TREE(n), הסופרת את האורך המקסימלי של סדרות מסוימות של עצים. הפונקציה גדלה במהירות גדולה כך ש-\ TREE(3) הוא מספר עצום שמספר גרהאם קטן ממנו משמעותית. אם מגדירים, אז מספר גרהאם הוא מסדר גודל של \ B^{64}(4). לעומת זאת המספר הענק הוא רק חסם תחתון חלש של \ TREE(3).
בתורת המשחקים הקומבינטורית מגדירים מושג של "סיבוכיות משחק" המודד את המורכבות של משחק. ישנן כמה דרכים שונות להגדיר סיבוכיות משחק, לדוגמה, מספר המצבים האפשריים בהם הוא יכול להימצא או מספר הדרכים השונות בהן משחק יכול להיות משוחק. בשחמט, למשל, ידוע שמספר המצבים האפשריים של הלוח הוא בין ל-. מספר המשחקים השונים שניתן לשחק מוערך בכיותר מ-, מספר הידוע כ"מספר שאנון" על שם קלוד שאנון, שהעריך אותו לראשונה ב-1950 במאמר שהתווה את הדרך לבנייתן של תוכנות שחמט. מורכבות משחק השחמט הסיני גדולה באופן משמעותי.
בתורת ההסתברות
חוק המספרים הגדולים הוא משפט בתורת ההסתברות הקובע שכשחוזרים על תהליך אקראי מספר גדול של פעמים התוצאה הממוצעת תהיה בערך הממוצע המשוקלל של כל התוצאות האפשריות. או בניסוח מדויק יותר, כאשר גודל המדגם שואף לאינסוף, הממוצע שואף לתוחלת. לדוגמה, אם נטיל קוביית משחק הוגנת מספר גדול של פעמים, הערך הממוצע של כל ההטלות יהיה קרוב מאוד ל-3.5 (הממוצע של המספרים מ-1 עד 6, שהוא התוחלת של הטלת קובייה) וככל שמספר ההטלות יהיה גדול יותר הקרבה ל-3.5 תלך ותגדל.
משפט הקוף המקליד קובע שבהינתן רצף גדול מספיק של תווים אקראיים, יופיע כל רצף שנחפש בסופו של דבר בתוך הרצף הגדול. לדוגמה, אם נחפש את הרצף 123456789 בפיתוח העשרוני האינסופי של פאי, שנדמה אקראי, אנו צפויים למצוא את הרצף בסופו של דבר (ואכן הרצף מופיע כחצי מיליארד ספרות לאחר הנקודה העשרונית). המשפט קרוי על שם דוגמה פופולרית שלו שניתנה על ידי אמיל בורל, לפיה קוף שמקליד תווים באופן אקראי במשך זמן בלתי מוגבל יקליד בסופו של דבר את כל כתבי שייקספיר. אם ניקח לדוגמה קוף שמקליד באופן אקראי אותיות מתוך האלפבית האנגלי, הוא צפוי לכתוב במקרה את כל הטקסט המלא של המלט ברצף (כ-130,000 תווים ללא פיסוק ורווחים) לאחר שהקליד בממוצע בערך אותיות, מספר בן 183,947 ספרות. תוצאה דומה למשפט הקוף המקליד היא חוק המספרים הגדולים באמת, שמבטא את הרעיון שכשיש מספר גדול מאוד של מאורעות, צפוי שיקרו גם דברים מאוד בלתי סבירים.
בתחומי מתמטיקה אחרים
גוגול הוא שמו של המספר \ 10^{100}, כלומר אחד ואחריו מאה אפסים. המספר חסר חשיבות מתמטית אך עושים בו שימוש בהוראת המתמטיקה כדי להבדיל בין מספר גדול מעבר לכל דמיון לבין אינסוף, שקרוב לגוגול בדיוק באותה מידה שהוא קרוב לאחד. המספר גוגולפלקס הוא המספר, כלומר אחד ואחריו גוגול אפסים. מספר זה כה גדול עד שלא ניתן לכתוב אותו בכתיב עשרוני גם אם עושים שימוש בכל האטומים ביקום כספרות.
משפט המיון לחבורות פשוטות סופיות, הוא משפט בתורת החבורות, העוסק במיון חבורות פשוטות סופיות לקבוצות. המשפט ממיין את כל אינסוף החבורות הפשוטות הסופיות לשלוש קבוצות עיקריות, אולם קיימת קבוצה יוצאת דופן של 26 חבורות בלבד שאינן נכנסות לאף אחת מן הקבוצות. מבין היוצאות דופן הללו ישנה חבורה אחת גדולה במיוחד שנקראת "המפלצת" וכוללת כ- איברים.
בעיית הבקר של ארכימדס היא בעיה יוונית עתיקה המופיעה בשיר, שנטען כי מקורו במכתב ששלח ארכימדס לארטוסתנס (טענה שאמיתותה מוטלת בספק). הבעיה עוסקת במציאת מספר הפרטים בעדר שורי השמש של הליוס. בבעיה מופיעים אילוצים ויחסים שונים שמספר הפרטים צריך לקיים, אותם ניתן לתרגם למערכת של משוואות דיופנטיות. למשוואות נמצא פתרון מקורב רק בשנת 1880, והתוצאה המדויקת חושבה בעזרת מחשב ב-1965. הפתרון המינימלי המתקבל הוא שמספר הפרטים בעדר הוא בקירוב.
בלוגיקה, מספור גדל היא שיטה להתאים לכל מילה בשפה פורמלית מספר טבעי ייחודי. המספור קרוי על שם קורט גדל שפיתח אותו וביסס עליו את ההוכחה למשפטי האי שלמות שלו. לכל סימן \ a_i באלפבית של השפה מתאימים מספר טבעי משלו \ x_i, ולמילה מתאימים את המספר, כאשר \ p_i הוא הראשוני ה-i בסדרת הראשוניים. המשפט היסודי של האריתמטיקה מבטיח שכל מספר מייצג מילה אפשרית יחידה. בשיטה זו גם מילים פשוטות וקצרות נוטות להיות מיוצגות על ידי מספרים גדולים.