cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
טום קרוז
תחילת דרכו
הוא השתתף לזמן קצר בסמינר לכמרים פרנציסקני בסינסינטי (על מלגת כנסייה) ושאף להיות כומר קתולי. בשנת הלימודים האחרונה שלו, הוא שיחק פוטבול בנבחרת בתור ליינבקר, אבל נופה מהקבוצה לאחר שנתפס שותה בירה לפני המשחק.
קריירה
את דרכו אל המסך הגדול החל קרוז בתפקיד קטן בסרטו של פרנקו זפירלי, "אהבת בוסר" (1981) ובהמשך הופיע לצד ג'ורג' סי. סקוט ושון פן בסרט "כיבוי אורות". הפריצה שלו הגיעה כשכיכב בתפקיד הראשי בסרט נעורים בשם "שעשועים מסוכנים" (1983) לצד רבקה דה מורניי. הוא התפרסם בין השאר בזכות סצנת הריקוד בתחתונים. הכריזמה והמראה האטרקטיבי של קרוז עשו את העבודה, והוא קיבל על תפקידו מועמדות ראשונה ל"פרס גלובוס הזהב". הסרט הכניס בקופות בארצות הברית פי 10 מתקציבו, דבר שסלל לקרוז קריירה עשירה ומצליחה מאוד כשחקן קולנוע.
בניסיון לשחזר את ההצלחה של "שעשועים מסוכנים", כיכב קרוז בעוד סרט נעורים אחד, "כל הצעדים הנכונים", אך הסרט נכשל בקופות. גם סרטו האקסטרווגנטי של רידלי סקוט, "אגדה" (1985), בו שיחק קרוז, לא הצליח בקופות. אך שנה אחר כך, כשכיכב בסרטו של האח טוני סקוט, "אהבה בשחקים", הצליח. הסרט, שנעשה בתקציב של 15 מיליון דולרים, הכניס ברחבי העולם 353 מיליון דולרים והפך את קרוז לסמל מין ולכוכב קולנוע בינלאומי.
ב-1989 הופיע קרוז בסרטו של אוליבר סטון, "נולד בארבעה ביולי", שבו גילם את רון קוביק, פטריוט נלהב שהתנדב לנחתים בצבא ארצות הברית ונפצע במלחמת וייטנאם, ובעקבות זאת עבר מהפך רגשי ואידאולוגי ונעשה לאחד המנהיגים הפעילים בתנועת המחאה נגד המלחמה. טום קרוז הציג ברגישות ובתבונה את דמותו המורכבת של קוביק, כשבחציו השני של הסרט גילם את הדמות אך ורק בישיבה על כיסא גלגלים. מספר מבקרי קולנוע קבעו שזהו תפקיד חייו.
קרוז קיבל מועמדות לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר על תפקידיו ב"נולד בארבעה ביולי" (1989) וב"ג'רי מגווייר" (1996); ולשחקן המשנה הטוב ביותר עבור תפקידו ב"מגנוליה" (1999). על שלושת הסרטים הללו זכה קרוז בפרס גלובוס הזהב.
קרוז כיכב ב-13 סרטים שהכניסו מעל 100 מיליון דולר בארצות הברית ובכך הוא השחקן שכיכב במספר שוברי קופות הרב ביותר, פרט לטום הנקס. קרוז הופיע בחמישה שוברי קופות רצופים: "בחורים טובים", "הפירמה", "ריאיון עם ערפד", "משימה בלתי אפשרית" ו"ג'רי מגווייר". בשנות ה-2000 הצליח קרוז לשחזר הישג זה כאשר כיכב ב-6 שוברי קופות רצופים, מאז "משימה בלתי אפשרית 2" ועד לקיץ 2006.
קרוז עבד עם הרבה במאים מפורסמים, ביניהם: סטיבן ספילברג ("דו"ח מיוחד", "מלחמת העולמות"), אוליבר סטון, רידלי סקוט, טוני סקוט (אהבה בשחקים), פרנסיס פורד קופולה ("נערי הכרך"), מרטין סקורסזה ("צבע הכסף"), בארי לוינסון ("איש הגשם"), בריאן דה פלמה ("משימה בלתי אפשרית"), ג'ון וו ("משימה בלתי אפשרית 2"), רון הווארד ("הרחק מכאן"), סטנלי קובריק ("עיניים עצומות לרווחה"), ג'יי ג'יי אברהמס ("משימה בלתי אפשרית 3"), בראד בירד ("משימה בלתי אפשרית 4").
בשנת 2016 שיחק בסרט הפעולה "ג'ק ריצ'ר: אין דרך חזרה", המשך לסרט ג'ק ריצ'ר משנת 2012, בכיכובו. ב-2017 הופיע בתפקיד הראשי בסרטים "המומיה" ו"תוצרת אמריקה". הסרט האחרון סיבך את קרוז בהאשמות קשות מצד משפחות של טייסים שהשתתפו בצילומי הסרט וקיפחו את חייהם כאשר ניסו לבצע פעלולים מסוכנים מדי לפי דרישותיו של קרוז והבמאי דאג לימן. קרוז סירב להגיב להאשמות.
ב-2022 חזר קרוז לגלם את דמותו של פיט "מאווריק" מיטצ'ל בסרט ההמשך לאהבה בשחקים - "אהבה בשחקים: מאווריק".
קריירת מפיק
ב-1996 הקים קרוז חברת הפקה משלו, והחל לקבל כוח רב יותר בסרטים בהם כיכב. הסרט הראשון אותו הפיק, "משימה בלתי אפשרית", היה להצלחה חובקת עולם, כשחלק ניכר מרווחי הסרט הגיעו היישר לכיסו.
חיים אישיים
קרוז התחתן עם השחקנית האמריקאית מימי רוג'רס ב-1987. הם התגרשו ב-1990. באותה שנה כיכב בסרט מרוצי המכוניות "ימי הרעם" לצד שחקנית אוסטרלית צעירה בשם ניקול קידמן. בין השניים התפתח רומן מתוקשר, שהוביל כעבור זמן קצר לנישואיהם. אחרי 11 שנות נישואים, הכריז הזוג בפברואר 2001 באופן רשמי על פרידתם. קרוז וקידמן אימצו שני ילדים בזמן נישואיהם.
באפריל 2005 החל קרוז לצאת עם השחקנית האמריקאית קייטי הולמס, הצעירה ממנו ב-16 שנים. ב-18 באפריל 2006 נולדה לזוג ילדה בשם סורי, וב-18 בנובמבר 2006 הם התחתנו. ב-29 ביוני 2012 פורסם כי הולמס הגישה בקשת גירושים מקרוז לאחר חמש שנות נישואים. ב-10 ביולי בני הזוג חתמו על הסכם גירושים.
מאז 1990 קרוז חבר פעיל בכנסיית הסיינטולוגיה.
גאוסמין
גאוסמין היא תרכובת אורגנית בעלת טעם וארומה מובחנים המזכירים אדמה, המיוצרת על ידי חיידקים, אשר תורמת לריח החזק (פטריכור) המורגש באוויר לאחר גשם. מבחינה כימית, זהו כהל ביציקלי (המורכב משתי טבעות) בעל הנוסחה הכימית C12H22O.
מיוונית γεω – "אדמה" ו- ὀσμή- "ריח".
היווצרות
גאוסמין מופק על ידי חיידקי Streptomyces גראם-חיוביים ומיני ציאנובקטריה שונים ומשוחרר כאשר מיקרואורגניזמים אלו מתים. קהילות בהן אספקת המים תלויה במי פני שטח, עשויות לחוש לעיתים בטעמו במים, לאחר קריסה של אוכלוסיות בקטריות אלו המשחררות גאוסמין למאגרי מים מקומיים. תחת תנאים חומציים, מתפרק גאוסמין לחומרים חסרי ריח.
ב-2006, התגלה אנזים ב-Streptomyces coelicolor האחראי לביוסינתזה של גאוסמין. אנזים יחיד, גאוסמין סינתאז, ממיר פרנסיל דיפוספטאז לגאוסמין בריאקציה בעלת שני שלבים.
Streptomyces coelicolor הוא מין מייצג של קבוצת חיידקים החיים באדמה, להם מעגל חיים מורכב הכולל גדילה מיצליאלית ויצירת נבגים. מעבר ליצירת הגאוסמין הנדיף, חיידק זה מייצר מולקולות מורכבות אחרות בעלות פוטנציאל פרמקולוגי.
השפעה
האף האנושי רגיש ביותר לגאוסמין ומסוגל להבחין בו בריכוזים נמוכים עד כדי 5 ppt (חלקים פר טריליון).
גאוסמין משפיע גם על דגי מים מלוחים, דוגמת הסלמון האטלנטי, אותם מגדלים במערכות זרימה חוזרת (רה-סירקולציה) בחקלאות ימית. מערכות אלו נסמכות על סינון ביולוגי, באמצעות תרביות של מיקרואורגניזמים אשר מטפלים בפסולת החנקנית (אמוניה) שמייצרים הדגים ומפרקים אותה לתרכובות פחות מזיקות (ניטריט וניטראט). עם זאת, גם חיידקים מייצרי-גאוסמין יכולים לגדול במערכות אלו ולכן לרוב יש להעביר את הדגים במערכת טיהור נוספת, שם הם אינם מואכלים, במטרה להסיר תרכובות בעלות טעם רע ולנקות את מערכת העיכול.
מליק ביזלי
מליק ג'ונמייקל ביזלי (באנגלית: Malik JonMikal Beasley; נולד ב-26 בנובמבר 1996) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת לוס אנג'לס לייקרס מליגת ה-NBA, בעמדת הקלע.
קריירת תיכונים ומכללות
ביזלי נולד בעיר אטלנטה שבג'ורג'יה. בשנתו האחרונה ב"תיכון סנט פרנסיס" המקומי הוביל את קבוצת הכדורסל שלו לזכייה באליפות התיכונים של ג'ורג'יה, עם ממוצעים של 22.2 נקודות, 6.9 ריבאונדים ו-2.9 אסיסטים למשחק. בסיום אותה עונה זכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין של ג'ורג'יה.
בשנת 2015 החל ללמוד באוניברסיטת המדינה של פלורידה, וכשחקן קבוצת הכדורסל שלה קלע 15.6 נקודות בממוצע למשחק. בסיום עונתו היחידה באוניברסיטה נבחר לחמישיית ה של העונה ב"מחוז ה-ACC".
דנוור נאגטס
בדראפט ה-NBA 2016 נלקח ביזלי בבחירה ה-19, על ידי דנוור נאגטס. לאורך עונת הרוקי שלו שיחק לסירוגין בקבוצת הבת של דנוור מליגת הפיתוח – סו פולס סקייפורס – וב-16 משחקיו במדיה קלע 18.9 נקודות בממוצע למשחק. לאחר שמיעט לקבל דקות משחק בשתי עונותיו הראשונות ב-NBA (כ-9 דקות בממוצע למשחק), בעונת הציג ביזלי יכולת מצוינת כמחליפו הבכיר מהספסל של ג'מאל מארי, וקלע 11.3 נקודות בממוצע למשחק. גם הנאגטס הפתיעו לטובה באותה עונה, כאשר סיימו במקום השני באזור המערבי עם מאזן 54–28, והעפילו לפלייאוף לראשונה מזה 6 עונות.
מינסוטה טימברוולבס
בפברואר 2020 הועבר למינסוטה טימברוולבס במסגרת טרייד בין ארבע קבוצות, בו השתתפו גם אטלנטה הוקס ויוסטון רוקטס. בכל 14 משחקיו במינסוטה עד לסיום עונת פתח בחמישייה הפותחת, והצטיין עם ממוצע של 20.7 נקודות למשחק. בנובמבר 2020 חתם על הארכת חוזה במינסוטה ל-4 עונות נוספות, עבור כ-60 מיליון דולר.
יוטה ג'אז
בקיץ 2022, הועבר ביזלי לג'אז במסגרת הטרייד על רודי גובר, ביחד עם ג'ארד ואנדרבילט, ווקר קסלר (הבחירה ה-22 בדראפט 2022) ו4 בחירות דראפט סיבוב ראשון עתידיות שהיו שייכות לטימברוולבס.
לוס אנג'לס לייקרס
ב-9 בפברואר 2023 הועבר ביזלי ללוס אנג'לס לייקרס במסגרת של טרייד משולש.
אליס גולדמן
אליס פלורנטינה גולדמן (נולדה ב-15 בספטמבר 1967) היא עורכת דין ופעילה חברתית המתמקדת בתחומי איכות הסביבה, זכויות בעלי חיים וקשרי הון-שלטון. יו"ר הוועדות לאיכות הסביבה של מפלגת העבודה, תנועת אומ"ץ ולשכת עורכי הדין במחוז חיפה.
ביוגרפיה
אליס גולדמן נולדה ברומניה, עלתה לישראל עם משפחתה בשנת 1970 וגדלה בקריית מוצקין. בוגרת בית הספר הטכני של חיל האוויר. שירתה בחיל האוויר כחשמלאית מערכות מטוסים וכקצינת קשר.
בתחילת שנות האלפיים התחילה בפעילות התנדבותית בעמותות שונות: הסוכנות היהודית, רוטרי כרמל (צעירים), המועצה להתנדבות חיפה והעמותה להעצמה כלכלית לנשים.
בין השנים 2009–2012 ריכזה את פעילות תנועת אומ"ץ באזור הצפון. כיום היא חברת הוועד המנהל, חברת הצוות המשפטי ויו"ר ועדת איכות הסביבה בתנועה.
בשנים 2014–2015 שימשה כמרכזת פרויקטים בקואליציה לבריאות הציבור. בשנת 2019-2015 שימשה כיו"ר הוועדה לאיכות הסביבה של לשכת עורכי הדין במחוז חיפה. בשנת 2019 מונתה לחברת הנהלה ברשת המתנ"סים נשר ומשמשת גם כחברת ועדת הכספים.
גולדמן נשואה ומתגוררת בעיר נשר.
פעילות פוליטית
גולדמן היא פעילה למען זכויות בעלי חיים, הפחתת הזיהום במרחב חיפה ועצירת הרחבת בתי הזיקוק.
בשנת 2013 הקימה את החוג למען זכויות בעלי חיים במפלגת העבודה. בינואר 2015 התמודדה בבחירות המקדימות של המפלגה, הגיעה למקום ה-35 ולא נכנסה לכנסת. שימשה כיועצת לענייני סביבה של יצחק הרצוג ועמדה בראש המטה הסביבתי של העבודה.
בפברואר 2019 התמודדה שוב בפריימריס ונבחרה למקום ה-29, ששוריין לאישה. בשנת 2020 שובצה ברשימת העבודה-גשר-מרצ ל במקום ה-42. בבחירות המקדימות לקראת הבחירות לכנסת ה-24, בפריימריז שהתקיימו ב-1 בפברואר 2021, הגיעה גולדמן למקום ה-13.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 התמודדה בבחירות המקדימות של מפלגת העבודה ושובצה במקום ה-18 ברשימת המפלגה לכנסת.
פרסים והוקרה
גולדמן קיבלה מספר פרסים ועיטורים, בהם:
אוניברסיטת חיפה
אוניברסיטת חיפה היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת בחיפה. הקמפוס העיקרי שלה הוא קמפוס הר הכרמל השוכן על הר טללים (מפסגות הר הכרמל), ואליו נוספים הקמפוס הטכנולוגי בלב רובע החדשנות של חיפה, וארבע תחנות מחקר ימיות. האוניברסיטה הוקמה כמכון אוניברסיטאי בשנת 1963, ובשנת 1972 הוכרזה כאוניברסיטה עצמאית, והייתה למוסד האקדמי השישי שהוקם בישראל, ולאוניברסיטה הרביעית. באוניברסיטה לומדים כ-17,000 סטודנטים לכל התארים, ובה שש פקולטות, עשרה בתי ספר, 59 חוגים, 57 מכוני מחקר ותוכניות נוספות. באוניברסיטה שוכנת הספרייה האוניברסיטאית הגדולה בישראל.
בשנת 2022 הכריזה האוניברסיטה על מחויבות למאבק הגלובלי לקידום קיימות חברתית וסביבתית ולעמידה במדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG) באמצעות מחקר, עשייה ציבורית וחברתית והוראה – האוניברסיטה הראשונה בישראל שעשתה זאת. במדד הקיימות לשנת 2022 של המגזין Times Higher Education, דורגה אוניברסיטת חיפה בין המקומות 201-300, הדירוג הגבוה ביותר לשנה זו של אוניברסיטה ישראלית.
המכון האוניברסיטאי של חיפה
"המכון האוניברסיטאי של חיפה" הוקם בשנת 1963 תחת חסותה האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ביוזמת ראש עיריית חיפה אבא חושי ומנהל מחלקת החינוך העירונית, משה רינות ובאחריותה התקציבית של העירייה. ההסכם על הקמת המכון קבע כי המכון יעניק לבוגריו בפקולטה למדעי הרוח ובפקולטה למדעי החברה תואר בוגר אוניברסיטה של האוניברסיטה העברית. מקום משכנו של המכון היה בבית ארדשטיין ברחוב י. ל. פרץ שבהדר הכרמל. "המכון האוניברסיטאי של חיפה" זכה להצלחה כבר בשנותיו הראשונות ותלמידים רבים מצפון הארץ ביקשו ללמוד בו. תוך שנים ספורות נעשה הבית צפוף מלהכיל את כל הסטודנטים, ובעקבות זאת הועבר המכון האוניברסיטאי לכרמל, למבנה שבו שוכן בשנות האלפיים בית הספר "עירוני ה". באוקטובר 1965 נכתבה מגילת אבן הפינה לקמפוס במקומו הנוכחי, שנבנה על אדמות הח'רייבה שנרכשו על פסגת הכרמל, והיה מיועד להיות שטח ירוק. המנכ"ל והנשיא הראשון של האוניברסיטה היה אליעזר רפאלי.
עצמאות אקדמית
בשנת תשל"ב (1972), קיבלה אוניברסיטת חיפה הכרה אקדמית וזכתה לעצמאות אקדמית מלאה. באותה השנה, עמד מספר חברי הסגל האקדמי על 265 משרות. עם הקמת האוניברסיטה, אושרו הפקולטה למדעי הרוח, הפקולטה למדעי החברה, בית הספר לחינוך ובית הספר לעבודה סוציאלית. כמו כן, אושרו החוגים הנוספים הבאים: מקרא, ספרות עברית ולשון עברית, היסטוריה של עם-ישראל, היסטוריה כללית, שפה וספרות אנגלית, שפה וספרות ערבית, היסטוריה של ארצות האסלאם, פילוסופיה, שפה וספרות צרפתית, אמנות, חינוך, פסיכולוגיה, גאוגרפיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, כלכלה וסטטיסטיקה. ב-14 מהחוגים הונהגו גם תוכניות לימודים לתואר מוסמך. בשנת תש"מ (1980) הונהגה התוכנית הראשונה ללימודים לקראת תואר דוקטור בחוג לפסיכולוגיה. בשנת 1984 נחנך מוזיאון ראובן ועדית מוזיאון הכט.
התפתחות האוניברסיטה
באוניברסיטת חיפה לומדים כ-17 אלף סטודנטים בשש פקולטות וחוקרים בה למעלה מ-600 חברי וחברות סגל אקדמי בכיר. בשנת 2000 הוקמה הפקולטה למדעי הטבע. בשנת 2007 הקימה האוניברסיטה את בית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני, שהוא בית הספר היחיד באקדמיה הישראלית שמוקדש כולו לחקר הים, ופועלים בו החוגים לביולוגיה ימית, מדעים גיאו-ימיים, ציווילזציות ימיות, טכנולוגיות ימיות ולימודים בביטחון לאומי ואסטרטגיה ימית. בשנת 2012, זכתה אוניברסיטת חיפה במכרז של המל"ג להובלת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, קונסורציום בו שותפים הטכניון, מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר-אילן, המרכז האקדמי רופין, המכון לחקר ימים ואגמים והמכון הגאולוגי. בשנת 2014 הקימה האוניברסיטה את מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון. בשנת 2013 נבחרה האוניברסיטה על ידי המל"ג להוביל את מרכז המצוינות לחקר החינוך בחברת המידע החדשה. בנוסף לחוקרי אוניברסיטת חיפה, במרכז חברים חוקרים מהטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון והמרכז הבינתחומי הרצליה.
החל מראשית שנות ה-90 מעניקה האוניברסיטה תוארי מוסמך אוניברסיטה (MA) לחניכי המכללה לביטחון לאומי של צה"ל. החל משנת 2005 צוערי קורס הקצינים של חיל הים לומדים באוניברסיטת לתואר ראשון ובין השנים 2007 עד 2019 העניקה האוניברסיטה תואר ראשון לחניכי תוכנית חבצלות. בשנת 2008 החלה האוניברסיטה במסלול ייחודי לתואר ראשון לצוערי קורס הקצינים של משטרת ישראל. בשנת 2017 הוענק לאוניברסיטה אות מגן המילואים של הרמטכ"ל, שמוענק למוסדות על העידוד והתמיכה שמעניקה האוניברסיטה לסטודנטים וחברי סגל שמשרתים במילואים.
בשנת 2009 חנכה האוניברסיטה מבנה נוסף ב"קמפוס הנמל" שבעיר התחתית בחיפה, במבנה ההיסטורי של מס ההכנסה. בזכות קרבתו לתחנת הרכבת, הפך קמפוס הנמל ליעד אטרקטיבי לסטודנטים מכל רחבי הארץ.
בשנת 2015 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם עם אוניברסיטת (EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU, האוניברסיטה הגדולה במחוז שאנגחאי, על הקמה של מרכז מחקר משותף לשתי האוניברסיטאות ובשנת 2016 הוקם בקמפוס בשאנגחאי הבניין של המרכז המשותף – הראשון מסוגו בין מוסד אקדמי ישראלי וסיני. בשנת 2017 הודק הקשר בין האוניברסיטה ומערכת ההשכלה הגבוהה בסין, בעקבות הסכם לשיתוף פעולה שנחתם עם האקדמיה הסינית למדעים.
בתחילת שנת הלימודים האקדמית תשפ"ג, נפתח קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי והחלה לפעול בו לראשונה הפעילות האקדמית המלאה של החוגים למדעי המחשב ומערכות מידע.
מוקדים
בחודש מרץ 2022 אימצה האוניברסיטה חזון חדש שהגדיר מחויבות חברתית וסביבתית כיעד, והקימה מוקדים רב תחומיים אחדים: מוקד אקלים וקיימות סביבתית, המאגד את תחומי משבר האקלים, הסביבה והקיימות הסביבתית; מוקד חיפה לפוליטיקה של אי שוויון, העוסק באי־השוויון החברתי-כלכלי, בבחינת השפעותיה של המדיניות החברתית-כלכלית על התרחבותו, ועל אפשרויות צמצומו; המוקד למוח והתנהגות, התומך במחקר בסיסי וביישומים קליניים שעשויים להוביל לטיפולים חדשים למחלות נוירולוגיות, קוגניטיביות ופסיכיאטריות, ולהביא לשיפור קוגניטיבי ורווחה רגשית וחברתית; וקיימא, מרכז הכשרה ליזמות אימפקט.
החל משנת הלימודים תשפ"ג פתחה האוניברסיטה אשכול קיימות וסביבה, במסגרת אשכולות העשרה הפתוחים לסטודנטים. במסגרת האשכול מועברים קורסים כגון אדם, חברה וסביבה; אקטיביזם סביבתי; עוני וקיימות בראיה בינתחומית ועוד.
בשנת 2023 הוקם בית הספר למדעי הסביבה, שאיחד את החוגים לגאוגרפיה ולימודי הסביבה והחוג לניהול משאבי טבע וסביבה.
רכבלית
באפריל 2022 נפתחה בחלק המערבי של הקמפוס תחנה F של הרכבלית, תחנת אוניברסיטת חיפה, שמקשרת בין מרכזית המפרץ בתחנה התחתונה, דרך הטכניון בשתי התחנות שבה. מהתחנה ניתן להגיע לאתרים בתוך הקמפוס ומחוצה לו. התחנה מחוברת באמצעות גשר הולכי רגל מעל שדרות אבא חושי וניתן להגיע עליו לנקודת תצפית לצפייה על הים.
קמפוסים ותחנות מחקר
בעבר פרשה האוניברסיטה את חסותה על מכללת עמק יזרעאל, מכללת תל חי ועל קורסים במכללת הגליל המערבי. חסות אקדמית זו הופסקה עם הפיכתן של שתי המכללות הראשונות לעצמאיות והמעבר של מכללת הגליל המערבי להיות תחת חסות אקדמית מלאה של אוניברסיטת בר-אילן.
קמפוס הר הכרמל
בקמפוס הר הכרמל שוכנות הפקולטות למדעי הרוח, למדעי החברה, מדעי הטבע, מדעי הרווחה והבריאות, חינוך ומשפטים, המכינה, בית הספר הבינלאומי ומוזיאון הכט והוא מקום מושבה של הנהלת האוניברסיטה. עוד בימיו של המכון האוניברסיטאי, החלה בניית הקמפוס האוניברסיטאי על רכס הכרמל. בראשית ימיה של האוניברסיטה, נמסר תכנון הקמפוס לאדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר ששהה באותה עת בישראל. נימאייר הכין את הסקיצה הראשונית למבני האוניברסיטה, אך בשל סיבות שונות לא הגיע לשלב התכנון המפורט. את מלאכת התכנון קיבל לידיו האדריכל הישראלי שלמה גלעד שנסוג מתוכניתו של נימאייר והותיר ממנה חלקים בודדים, כדוגמת הבניין הראשי, המכיל תחת קורת גג אחת את רוב הפעילויות האוניברסיטאיות ויועד להכיל 10,000 סטודנטים וכן את מגדל אשכול, המזוהה עם האוניברסיטה, שהיה לבניין הגבוה בחיפה עד לשנת 2002.
מיקומה של האוניברסיטה על רכס הכרמל והתוכנית להקמת המגדל על פי הסקיצה של נימאייר, הביאו לביקורת עזה מצד רשות שמורות הטבע אשר ניסתה לגייס את דעת הקהל ואת הכנסת למאבק נגד התוכנית.
ראשית הבנייה הייתה בשנת 1966 עם התחלת בנייתו של הבניין הרב-תכליתי הממוקם במרחק של שישה קילומטרים ממרכז העיר. בנייה זו נסתיימה כעבור שנתיים בשנת 1968, והחלה בניית בניין המדרגה, שאף נמשכה כשנתיים. הבניין הרב-תכליתי הכיל כיתות לימוד, אולמות, מעבדות, ספרייה עם 110,000 כותרים, ומתחם הסעדה.
קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי
כאמור, כחלק מחזון האוניברסיטה להפוך לחלק אינטגרלי מהמרחב העירוני, ובמטרה להנגיש את רובע ההי-טק והסטארט-אפים בעיר לסגל ולסטודנטים, הושק ב-23.10.2022, קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי, המאכלס את הפעילות של האוניברסיטה בתחום מדעי הנתונים. הקמפוס בנוי במתכונת של קמפוס עירוני, המשתלב במרקם העירוני של רובע החדשנות הפועל בנמל חיפה והוא מורכב משלושה קומפלקסים, הנמצאים במרחק של כמה מאות מטרים זה מזה.
חיא"ל (חקר ימים ואגמים לישראל)
בשנת 2015 הקימה האוניברסיטה, במסגרת מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון, מעבדות לחקר המים העמוקים במבנה של המכון לחקר ימים ואגמים לישראל (חיא"ל). במסגרת ההסכם הוחלט על שיתוף פעולה ראשון מסוגו שבו מעבדות של אוניברסיטת מחקר מוקמות בתוך מבנה של מכון לאומי, כך שחוקרי שני המוסדות יוכלו לשתף פעולה ביניהם. במסגרת שיתוף הפעולה, חוקרי האוניברסיטה נעזרים ב"בת גלים", ספינת המחקר של המכון.
תחנת מוריס קאהן לחקר הים
תחנת המחקר פועלת בכפוף לבית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני ממוקם בקיבוץ שדות ים, בסמיכות למרכז מגלים והמשרדים הראשיים של עמותת אקואושן. התחנה תומכת בפעילותם של חיא"ל, בית הספר למדעי הים ורשות העתיקות ובשיתוף פעולה ביניהם בחקר חוף הים התיכון. התחנה אחראית לפעילויות הצלילה של בית הספר ומצוידת בציוד חדיש ועדכני, התחנה מנוהלת בהתאם לסטנדרטים בין לאומיים לצלילה מדעית של ה-AAUS.
קמפוס ECNU בשנגחאי
בשנת 2018 חנכה אוניברסיטת חיפה קמפוס משותף בשנגחאי עם אוניברסיטת EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY) ECNU). הקמפוס, שמשתרע של שטח של 4500 מ"ר, הוקם כחלק מ-Zizhu International Education Park שבעיר הסינית, ומתמקד בלימודים בינתחומיים חדשניים בביו-רפואה, מדעי המח, מדעי הסביבה ועוד.
זהו צעד נוסף בהסכם שנחתם בין שתי האוניברסיטאות בשנת 2015 המאפשר לחוקרים מחיפה ומסין להתמודד יחדיו על מענקי מחקר של ממשלת סין, שמשקיעה, על פי ההערכות, למעלה מ-40 מיליארד דולר בשנה במחקרים מדעיים. ההסכם כלל גם חילופי סטודנטים ומרצים בין האוניברסיטאות.
הפקולטה למדעי הרוח
הפקולטה הוקמה בשנת 1972, עם הקמת האוניברסיטה ובה 10 חוגי לימוד. נכון לשנת 2017, יש בפקולטה 30 חוגים ושני בתי ספר. הפקולטה למדעי הרוח מפעילה את תוכנית "דרך הרוח" – תוכנית שבה כלל תלמידי האוניברסיטה מכלל הפקולטות לומדים קורסים בסיסיים במדעי הרוח, במטרה להרחיב את הדעת ולפתוח אשנב להשכלה רחבה יותר ולנושאים שהם מחוץ לתחום ההתמחות הרגיל של התלמיד.
הפקולטה לחינוך
הפקולטה לחינוך הוקמה כבית ספר לחינוך, עם הקמת האוניברסיטה, עוד כמכון האוניברסיטאי תחת האוניברסיטה העברית, בשנת 1963.
הפקולטה למשפטים
הפקולטה הוקמה בשנת 1990 על ידי פרופ' יצחק זמיר, דיקן הפקולטה הראשון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה ולימים שופט בית המשפט העליון. בשנת 1996 התקיים טקס הבוגרים הראשון של הפקולטה. בפקולטה 3 מרכזי מחקר: המרכז לבריאות, משפט ואתיקה (1995), המרכז למשפט וטכנולוגיה (1998) והמרכז לפשיעה, משפט וחברה (1998) ומגוון קליניקות משפטיות החל משנת 2002. הפקולטה מפרסמת 3 כתבי עת, "משפט וממשל" (1992), "הארת דין" (2004) ו"דין ודברים" (2005). הפקולטה דורגה בין 100 בתי הספר למשפטים הטובים בעולם בדירוג של מדד SSRN בשנת 2008. בשנת 2007 ובשנת 2008 דורגה פקולטה זו בין 10 המובילות בעולם מחוץ לארצות הברית (על פי מדד SSRN).
הפקולטה למדעי החברה ע"ש שמואל והרטה עמיר
הפקולטה הוקמה בשנת 1972 עם הקמת האוניברסיטה ופעלו בה שבעה חוגים. נכון לשנת 2017, פועלים בפקולטה 14 חוגים ושני בתי ספר. החל משנת 2016, בעקבות תרומתם הנדיבה של שמואל והרטה עמיר, נקראת הפקולטה על שמם.
הפקולטה למדעי הטבע
הפקולטה למדעי הטבע הוקמה בשנת 2000 ויש בה 11 חוגים ולמעלה מ-40 מעבדות מחקר שונות. הפקולטה מתמקדת בשלושה תחומים: מדעי החיים, מדעים מדויקים ומדעים גיאו ימיים.
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות אושרה להקמה על ידי מוסדות האוניברסיטה והמועצה להשכלה גבוהה בשנת הלימודים תשנ"ו (1996-1995) ונקראה בהקמתה הפקולטה ללימודי רווחה ובריאות. בפקולטה שלושה בתי ספר ושבעה חוגים. בית הספר לבריאות הציבור, בית הספר לעבודה סוציאלית, בית הספר לטיפול באמצעות אומנויות, החוג לשירותי אנוש, החוג ללימודי זקנה, החוג לריפוי בעיסוק, החוג להפרעות בתקשורת והחוג לבריאות נפש קהילתית. במסגרת הפקולטה פועלים גם המרכז הקליני הבין-תחומי, שמשלב בין מחקר אקדמי ופעילות טיפולית בקהילה, והיחידה ללימודי המשך, המפעילה תוכניות להרחבת הידע והמיומנות של אנשי מקצוע בתחומי רווחה, בריאות ומשפחה.
בית הספר למדעי הים
בית הספר למדעי הים ע"ש ליאון צ'רני באוניברסיטת חיפה הוקם בשנת 2008 במטרה להכשיר את הדור הבא של חוקרי הים בדיסציפלינות השונות. בית הספר הוא בית ספר לתארים מתקדמים (מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורט) לחקר ולימוד הסביבה הימית. בשנת תשפ"ג מנה הסגל האקדמי והמנהלי כ-65 איש וכ-200 סטודנטים ישראלים וזרים לתארים מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורנט. בבית הספר פועלים שלושה חוגי לימוד: החוג למדעים גאו-ימיים ע"ש שטראוס, החוג לביולוגיה ימית והחוג לטכנולוגיות ימיות ע"ש האטר, וכן תכנית מוסמך לביטחון לאומי ואסטרטגיה ימית.
בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום
ביוני 2022 נחנך בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום (שהוקם הודות לתרומה של יו"ר חבר הנאמנים של האוניברסיטה בראד בלום). בהתאם לחזון האוניברסיטה, הכשרת תלמידי המחקר בבית הספר כוללת לא רק התמקדות אישית בתחום מחקר ספציפי, אלא גם פעילות אקדמית משותפת לכלל תלמידי המחקר של האוניברסיטה, קורסים משותפים בסוגיות גלובליות כמו הגירה או רווחה סביבתית ועוד פעילויות שיקנו ידע רחב על הסוגיות שעמן מתמודדת האנושות במאה ה-21, בנוסף לידע הספציפי של תחום המחקר.
המכינה האוניברסיטאית
המכינה האוניברסיטאית הוקמה בסוף שנות ה-60 ומאז ועד היום עומד מספר בוגריה על רבבות של בוגרים, רובם המשיכו בהצלחה בלימודיהם האקדמיים. למכינה מגוון תוכניות לימוד וביניהן גם תוכניות ייעודיות לקבוצות אוכלוסייה שונות כמו "מכינת ערב" עבור סטודנטים העובדים במהלך היום, "מכינת 30+" לסטודנטים מבוגרים מהרגיל, "מכינה לתלמידים לקויי למידה" ועוד. תלמידי המכינה זוכים למעמד של סטודנטים בקמפוס, חברים באגודת הסטודנטים וזכאים למגוון הטבות. המכינה מלווה את הסטודנטים באמצעות שמירה על כיתות קטנות ויחס אישי, חונכות אישית, קואצ'ינג, מתן הנחות במגוון קורסים, הכשרות והעשרות כמו למשל קורסי פסיכומטרי ושפות ואף במסלולים מסוימים מציעה לתלמידיה מלגות.
רשות המחקר – מכונים ומרכזים
רשות המחקר אחראית על קידום, עידוד וטיפוח המחקר האקדמי, תוך דגש מיוחד על הרחבת המחקר הממומן על–ידי קרנות מחקר וגופים ציבוריים. תחת רשות המחקר פועלים 70 מרכזי ומכוני המחקר של האוניברסיטה. ביניהם, מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה, המכון לארכאולוגיה ע"ש זינמן, המרכז הבינלאומי לבריאות, משפט ואתיקה, המרכז לחקר הביטחון הלאומי, המרכז למשפט וטכנולוגיה, מכון בוצריוס לחקר החברה וההיסטוריה הגרמנית בת זמננו, המרכז לחקר ולימוד הזיקנה והמרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית.
תואר ראשון בשנתיים
המסלול החדש והראשון מסוגו בישראל יתקיים באוניברסיטת חיפה החל משנת הלימודים תשע"ח. תואר ראשון בשנתיים הוא תואר ראשון מלא, תקני, זהה בדרישות, בחתכי הקבלה, בחומר הנלמד, בקורסים ובכל דבר המאפיין תואר אקדמי שלימודיו אורכים שלוש שנים, מלבד שינוי אחד מהותי: הוא נלמד בשנתיים. בדומה לתארים הראשונים שנלמדים במשך שלוש שנים, גם במסלול לתואר ראשון בשנתיים לומדים הסטודנטים במשך 6 סמסטרים, אלא שבמסלול הזה הלימודים הם ברצף, כולל שני סמסטרי קיץ. המסלול החדש מוצע במגוון חוגים במדעי הרוח ומדעי החברה, כפעולה נוספת לחיזוק תחומים אלה ולשיפור האטרקטיביות שלהם לסטודנטים. מטרתו של המסלול המיוחד לאפשר לסטודנטים מצטיינים ושאפתניים לסיים את התואר במשך שנתיים בלבד, וכך לצאת לשוק העבודה או למחקר בתארים מתקדמים, שנה מוקדם יותר. באוגוסט 2016 פרסמה התאחדות הסטודנטים הארצית דו"ח של וועדת מומחים מטעמה שציינה כי תואר ראשון בשנתיים הוא צורך מרכזי של הסטודנטים.
מדעי הרוח הדיגיטליים
מדעי הרוח הדיגיטליים היא תוכנית ראשונה מסוגה בישראל שנפתחה בשנת הלימודים תשע"ח. התוכנית, שמעניקה תוארי B.Sc (בוגר במדעים), משלבת את תחומי הידע של מדעי הרוח והחוג למערכות מידע ממוחשבות ומטרתה להכשיר בוגרים שיודעים לשלב את יכולות התכנות וניהול המידע החדשניים ביותר עם תחומי הרוח המסורתיים כדי לייצר ידע חדש – בתחום האקדמי, אבל לא פחות חשוב מכך, בעולם התעסוקה שנשלט בימינו יותר ויותר על ידי ה-Big Data.
המעבר של תחומי הרוח המסורתיים לשימוש בטכנולוגיות חדישות הוא מהלך שמתרחש באוניברסיטאות הגדולות והמובילות בעולם, ולצד תוכנית הלימודים החדשנית, חוקרי אוניברסיטת חיפה מובילים פרויקטים מחקריים פורצי דרך שמשלבים בין התחומים כמו שימוש בטכנולוגיות סריקה חדשניות לפיענוח של טקסטים קדומים, דוגמת המגילות הגנוזות או הגניזה הקהירית, שילוב בין צילום תלת מימד וחישה מרחוק וארכאולוגיה, בינה מלאכותית וקריאת טקסטים ספרותיים, מציאות רבודה דרך הטלפונים החכמים שישמשו "מדריכים" במוזיאונים ועוד.
מב"ל
לימודי ביטחון לאומי נועדו להקנות תואר שני לסגל הבכיר בצה"ל ובמערכות הביטחון השונות בתפקידי פיקוד וניהול בכירים, ולבכירי מערכות ציבוריות וממשלתיות במדינת ישראל. לימודי ביטחון לאומי מתמקדים בתחומי יסודות הביטחון הלאומי, הבנת הרקע המדיני והחברתי של בעיות ביטחון המדינה, לימודי ביטחון הפנים והחוץ: ביטחון לאומי, המזרח התיכון, מודיעין, החברה הישראלית, אכיפת חוק, פשיעה חוק וחברה, תכנון אסטרטגי, חברה וצבא בישראל, כלכלת ביטחון לאומי, תקשורת וביטחון, שחיתות פוליטית/ציבורית, אתיקה צבאית, עבריינות ופשיעה, משפט חוקתי ומינהלי וכדומה. התוכניות ללימודי ביטחון לאומי של מב"ל מיועדת לתלמידים אשר נשלחו ללימודיהם על ידי הגופים בהם הם משרתים, לא ניתן להתקבל לתוכניות אלו באופן עצמאי.
שגרירים ברשת
בשנת 2012 פתחה האוניברסיטה את התוכנית "שגרירים ברשת", תוכנית שמטרתה ללמד את הסטודנטים כיצד להשתמש במדיה החדשה כדי לספר את סיפורה האמיתי של מדינת ישראל, בדרך שהם רואים אותה. התוכנית החלה כתוכנית ללימודי תעודה, וכעבור שנתיים הפכה לתוכנית אקדמית תחת החוג ללימודים רב תחומיים. עם שדרוג התוכנית לתוכנית אקדמית, הסטודנטים עוסקים גם בחקר וניתוח סוגיות כמו מקורות האנטישמיות הישנה והחדשה, אסטרטגיות של הסברה, מיתוג, הרצאות מפי מומחים, סיורים במשרד החוץ ועוד. לתוכנית הישגים רבים: במהלך מבצע "עמוד ענן" הוקם חמ"ל הסברה שהציג את נקודת המבט הישראלית; ייזום משלחות הסברה לחו"ל; יצירת "ממים" שהפכו לויראליים ברשת, אירוח עיתונאים וכותבי בלוגים מכל העולם ועוד. התוכנית נערכת בשיתוף דיקנאט הסטודנטים, אגודת הסטודנטים, קרן אייסף והמרכז הרב תחומי ע"ש אליזבת וטוני קומפר לחקר אנטישמיות וגזענות.
אתגר
תוכנית אתגר הוקמה בשנת 2006 בשיתוף אוניברסיטת חיפה ועיריית חיפה. התוכנית מהווה מסלול אקדמי ייחודי לתואר ראשון במדעי המחשב ומיועדת לתלמידי תיכון מצטיינים בעלי מוטיבציה ונכונות לעמוד באתגרים אקדמיים. תלמידי התוכנית מתחילים את לימודיהם האקדמיים בכיתה י' וממלאים את חובותיהם האקדמיות במקביל ללימודיהם בתיכון. הם מסיימים את לימודיהם בכיתה י"ג וזכאים לתואר בוגר בחוג למדעי המחשב בגיל 19. קורסי התוכנית מועברים באוניברסיטת חיפה, בשניים עד שלושה ימי לימוד בשעות אחה"צ, על ידי חברי הסגל של החוג למדעי המחשב, בכיתות קטנות וייחודיות, תוך מתן דגש על קידום אישי ופיתוח החשיבה. בשנת 2016 זכה סטודנט בתוכנית, לירן מרקין, במדליית ארד באולימפיאדת מדעי המחשב ובשנת 2017 זכה יובל סלנט במדליית הכסף באולימפיאדת מדעי המחשב.
טקסס A&M
בשנת 2016 חתמה האוניברסיטה על הסכם לשיתוף פעולה עם אוניברסיטת טקסס A&M במסגרתו יוקם מערך של מצופי מחקר מול חופי ישראל. מצוף אחד, שכבר הוטל בשנת 2017, ממוקם במים הטריטוריאליים של ישראל ומגיע לעומק של כמה עשרות מטרים. המצוף השני, שיוטל בשנת 2018, יהיה במרחק של כמה עשרות קילומטר מהחוף ויגיע לעומק של כקילומטר וחצי. על המצופים יותקנו מערכות מתקדמות של חיישנים שיעבירו מידע און-ליין לתחנת המחקר שבאוניברסיטת חיפה על מדדים שונים כמו זרמי ים, זיהום, טמפרטורה ועוד. נתונים אלו יוכלו לסייע למדענים להתמודד, במקרה הצורך, עם מקרים של דליפות נפט או סכנות אקולוגיות אחרות. אוניברסיטת טקסס A&M הקימה מערך דומה של מצופים במפרץ מקסיקו, לאחר דליפת הנפט הענקית בשנת 2010.
CASIA
במרץ 2017, במסגרת מסעו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לסין, אליו התלווה נשיא האוניברסיטה פרופ' רון רובין, חתם האחרון על הסכם עם המכון לאוטומציה באקדמיה הסינית למדעים (CASIA), והמיליארד הסיני ז'ונג צ'ינגחאו על הקמת מכון בינלאומי משותף ליישומי טכנולוגיית בינה מלאכותית. אוניברסיטת חיפה והאקדמיה הסינית למדעים יתמקדו במכון החדש בפיתוח טכנולוגיות יישום בינה מלאכותית חדשניות במגוון תחומים: זיהוי ומעקב אחר המבט האנושי לטובת שילובו בטלפון החכם ביישומים שונים; עיבודי תמונה וביג דאטה לטובת יישומים רפואיים; עיבודי תמונה מתוחכמים המעלים את רמת הרזולוציה בתמונות שצולמו במים עמוקים; זיהוי ביומטרי וטכנולוגיות בקרת תנועה, ועוד.
בניית המכון תיעשה על ידי קבוצת האנגזוו וואהאה (Hangzhou Wahaha Group) והבנייה אמורה להסתיים עד לשנת 2019. הפעילות המחקרית תתקיים בקמפוסים של חיפה ובייג'ינג במקביל, באמצעות חילופי חוקרים משני המוסדות. ועדה ייעודית שתוקם תבחר באילו פרויקטים ותחומי עניין להתמקד, ותגייס את החוקרים המוכשרים ביותר משתי המדינות.
הסכמי הבנות ההדדיות (MOU) בינ"ל
נכון ליולי 2019, לאוניברסיטת חיפה 493 הסכמי MOU, לרבות אוניברסיטאות בהודו, רוסיה, ארגנטינה, קנדה (5), גרמניה (3), ארצות הברית (5), ליטא (2), בולגריה, רומניה, קפריסין, ספרד (2), פולין וצ'כיה.
כרמל – החברה הכלכלית של האוניברסיטה
כרמל בע"מ, החברה הכלכלית של האוניברסיטה, עוסקת במסחור התגליות האקדמיות היישומיות של חוקרי האוניברסיטה, שיש להן תועלת לטובת הציבור והאנושות ככלל. ייחודה של כרמל במגוון יוצא הדופן של תחומי המחקר שבהם היא מציעה אפשרויות לחברות עסקיות: מדעי הטבע ופארמה, מדעי הים, ביו-טכנולוגיה וביו-חקלאות, מדעי המחשב ועוד, סביבה, חינוך, מדע הנתונים ו-Big Data ועוד. כרמל הקימה חממה ייחודית המאפשר לחברות מסחריות להשקיע בפיתוחים המחקריים של האוניברסיטה במודל של קרן השקעות. מודל זה הניב בשנה האחרונה שתי הצלחות גדולות, כשענקית הפארמה הבינלאומית MERCK השקיעה בחברת ARTSaVIT, שמפתחת תרופה למחלת הסרטן, ומספר חברות בראשות Johnson&Johnson השקיעו בחברת PROTEKT, שמפתחת תרופה למחלת האלצהיימר.
מעונות
במעונות אוניברסיטת חיפה כ-1,100 מיטות ומגוון אפשרויות למגורים במעונות: מעונות ליחידים, לזוגות נשואים, לסטודנטים תלמידי מכינה, תואר ראשון תואר שני ושלישי, מעונות לסטודנטים נכים ולאורחים. מתחם המעונות כולל מועדונים, חדרי כביסה, מינימרקט, חדרי מחשבים ושירותים נוספים המיועדים עבור הדיירים. צוות המעונות עושה מאמצים רבים למען רווחת הדיירים ופועל לקיומם של חיי קהילה תוססים ומגובשים תוך קיום פעילויות חברתיות שונות. ישנם מספר סוגי ומבני מעונות ובהם:
מעונות שקמה – המעונות הראשונים שנפתחו במכון האוניברסיטאי, בשנת 1965. ממוקמות בלב שכונת רוממה בחיפה ובהן 50 דירות חדר הכוללת מטבחון מאובזר, מקלחת ושירותים משותפים. בכל דירה מתגוררים שני סטודנטים.
מעונות בריטניה – הוקמו בשנת 1965 במתחם המעונות בקמפוס שעל הכרמל. בבניין כ-5 דירות בנות 6 חדרים, המאכלסות סטודנט יחיד בחדר. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, סלון, 2 מקלחות ו-2 חדרי שירותים משותפים.
משכנות טליה – 8 מבני מעונות אשר הוקמו בשני שלבים, הראשון הסתיים בשנת 2000 והשני הסתיים בשנת 2003. במבנים מספר סוגי מעונות: מעונות לזוגות, מעונות ל-6 דיירים, מעונות לתלמידים לתארים מתקדמים ודירות אירוח המיועדות למרצים, אורחים וסגל מבקר באוניברסיטה, מן הארץ ומחוצה לה. המבנים מרווחים ומעוצבים ברמה גבוהה. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל וסלון משותפים. לכל חדר מקלחת ושירותים צמודים.
אגודת הסטודנטים
אגודת הסטודנטים באוניברסיטה פועלת למען הסטודנטים של האוניברסיטה במגוון רחב של נושאים ותחומים.
מוזיאון הכט
מוזיאון הכט נחנך בשנת 1984 ביוזמתו של ד"ר ראובן הכט מייסד "ממגורות דגון" בחיפה וממייסדי חבר הנאמנים של האוניברסיטה. זו הייתה גולת הכותרת של פעילותו למען האוניברסיטה, שבין היתר כללה הקמת קתדרה ע"ש ראובן הכט לציונות והיסטוריה והקמת מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה. מנעוריו גילה ד"ר הכט עניין בארכאולוגיה של ארץ ישראל ובמשך כשישים שנה אסף בשקדנות פריטים ארכאולוגיים, המייצגים את התרבות החומרית של ארץ ישראל בתקופות הקדומות. במיוחד גילה ד"ר הכט עניין בממצאים שייצגו את התקופות שהייתה להן משמעות היסטורית בתולדות עם ישראל, מן התקופה הכנענית ועד לשלהי התקופה הביזנטית. ד"ר הכט האמין שהארכאולוגיה היא אחד הביטויים החשובים של הציונות, וכי הממצאים הקדומים הללו הם הוכחה לקשר בין העם היהודי לארץ ישראל. במוזיאון 5 תצוגות קבע בתחום הארכאולוגיה (ארכאולוגיה של ארץ ישראל, תצוגות נושאיות שונות, תעשיות ומלאכות קדומות, ארכאולוגיה פיניקית בצפון ארץ ישראל והספינה העתיקה ממעגן מיכאל) ו-3 תצוגות קבע בתחום האומנות (אוסף אוסקר גז, אמנות יהודית מאמצע המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 וציור צרפתי בין 1830 ל-1930).
המוזיאון הוא ביתה של "הספינה העתיקה ממעגן מיכאל". שרידיה של הספינה התגלו בשנת 1985 והועברו לאוניברסיטה על ידי פרופ' אלישע לינדר מהמכון ללימודי ים של האוניברסיטה. הספינה תוארכה ללפני כ-2500 שנים, והעובדה שנקברה כמעט כולה תחת החול שימרה בצורה יוצאת דופן את שלד הספינה העשוי עץ. עובדה זו סייעה לחוקרים לשמר את הספינה בתהליך כימי מורכב, שלקח 7 שנים והסתיים בשנת 1996. שלד הספינה ששרד מוצג לראווה במוזיאון הכט. בשנת 2017 סיימו חוקרי האוניברסיטה בראשות פרופ' יעקב כהנוב ובשיתוף רשות העתיקות לבנות רפליקה – העתק מדויק – של הספינה, כשהבנייה מתבצעת באותן שיטות עתיקות שבו נבנתה הספינה לפני כ-2500 שנים. במרץ 2017, מספר ימים לאחר פטירתו של פרופ' כהנוב, הושקה הספינה ויצאה שוב לים.
הארת דין – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי וממוחשב של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2004.
כתב העת עוסק בשינויים בכללי המשפט בישראל ומפרסם הערות פסיקה, חקיקה הלכות משפטיות ועוד מפרי עטם של אנשי הקהיליה המשפטית בישראל. המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.
דין ודברים – כתב עת כללי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי בין תחומי של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2005.
כתב העת מתמקד ביחסי הגומלין בין המשפט לבין תחומי ידע אחרים ובפרט מדעי הרוח ומדעי החברה, אך משמש במה גם לכתיבה משפטית מסורתית.
בכתב בעת חוברות נושאיות וחוברות בנושאים כלליים, כולן בעריכת חברי סגל של הפקולטה למשפטים ותוך שילוב סטודנטים מצטיינים בכל תהליכי ההפקה.
דפים לחקר השואה
כתב עת אקדמי שנתי ודו לשוני בנושא למחקרי השואה, ע"ש משפחת דוד ופלה שאפל מבית המכון למחקר השואה באוניברסיטת חיפה ובית לוחמי הגטאות בתמיכתה הנדיבה של משפחת שאפל. כעת העת מקדם את לימודי השואה ותקופת השואה וכן את חקר האנטישמיות באמצעות מגוון שיטות ודיסיפלינות ונותן ביטוי לאג'נדות מחקר חדשות בישראל ובעולם.
מכמנים – כתב העת של מוזיאון הכט
כתב עת אקדמי, דו-לשוני (עברית/אנגלית), המשמש במה לסוגיות בארכאולוגיה של ארץ ישראל, ולפרסום פריטים נבחרים מאוסף מוזיאון הכט.
פרס בהט
פרס בהט הוא פרס ספרותי שניתן על ידי הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה והקרן ע"ש פרופ' יעקב בהט, לזכרו של פרופ' בהט שהיה ממקימי החוג לספרות עברית וספרות השוואתית באוניברסיטת חיפה. הפרס הוא הפרס הגבוה ביותר שמוענק לישראל לספר עיון ומוענק מדי שנה החל משנת 1998, ל"כתב יד עיוני, מקורי ואיכותי בשפה העברית אשר לא פורסם בבמות אחרות, ואשר יש בו עניין לציבור הרחב". החל משנת תשע"ה (2015) מוענקים פרסים בסך כולל של 140 אלף ₪ במסגרת פרס בהט: 55,000 ₪ לשני זוכים לכל היותר ו"מענק בהט" בסך 30,000 ₪ לתמיכה בכתב יד שהוגש לתחרות ולא זכה אך נמצא ראוי לפרסום בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה.
פרס פתאל
פרס פתאל בתחום חקר המשפט, מוענק מדי שנה על ידי הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, לזכרו של עורך הדין יוסף פתאל הודות לתרומתם של בניו, איציק ודוד פתאל. הפרס מוענק מדי שנה בתחום מסוים בחקר המשפט שנקבע מראש על ידי ועדת ההיגוי של הפרס, המורכבת מחברי סגל מארבע הפקולטות למשפטים של האוניברסיטאות בישראל. אותה ועדה בוחרת גם את חוקר/ת ישראלי/ת מצטיין/מצטיינת, אשר גילו/גילה אינו עולה על 50, על סמך הישגים אקדמיים והצטיינות במחקר, הזוכה בפרס ובסכום של 30,000 ₪.
ברנדון ויליאמס
ברנדון פול בריאן ויליאמס (באנגלית: Brandon Paul Brian Williams; נולד ב-3 בספטמבר 2000 במנצ'סטר) הוא כדורגלן אנגלי, המשחק בעמדת המגן השמאלי במנצ'סטר יונייטד ובנבחרת אנגליה עד גיל 21.
ויליאמס הוא בוגר האקדמיה של יונייטד, כאשר את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך בספטמבר 2019.
קריירת מועדונים
ויליאמס טס יחד עם הקבוצה הראשונה של יונייטד למשחק הגומלין בפריז נגד פ.ס.ז' במסגרת ליגת האלופות במרץ 2019, אך לבסוף לא נכלל בסגל הסופי למשחק. הופעת הבכורה שלו בקבוצה התרחשה במסגרת גביע הליגה האנגלי ב-25 בספטמבר 2019, עת עלה מהספסל נגד רוצ'דייל. הופעת הבכורה שלו בהרכב התרחשה כשבוע אחר כך, ב-3 באוקטובר 2019, במשחק חוץ במסגרת שלב הבתים בליגה האירופית, נגד א.ז. אלקמאר, במשחק בו קבוצתו סיימה בתיקו 0–0, כאשר ויליאמס משלים את כל 90 הדקות. כשבועיים אחר כך, ב-17 באוקטובר 2019, חתם ויליאמס על חוזה ארוך טווח בקבוצה, עד יוני 2022. הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג התרחשה מספר ימים לאחר מכן, כאשר עלה לשחק בדקה האחרונה של תוספת הזמן במשחק מול ליברפול באולד טראפורד, במקום הקשר אנדראס פריירה. מספר שבועות אחר כך, בעקבות ההשעייה של אשלי יאנג, והפציעה של לוק שו, השחקנים הקבועים בעמדתו בסגל הקבוצה, ערך ויליאמס את הופעת הבכורה שלו בהרכב הקבוצה במסגרת הליגה, כאשר שיחק 90 דקות והוחלף, בתוספת הזמן (על ידי הבלם מרקוס רוחו), במסגרת ניצחון הבית של הקבוצה, 3–1 נגד ברייטון אנד הוב אלביון. שבועיים אחר כן, ויליאמס כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 3–3 מול שפילד יונייטד.
ב-23 באוגוסט 2021 הושאל ויליאמס לנוריץ' סיטי לעונה אחת.
קריירה בינלאומית
ויליאמס קיבל את זימון הבכורה שלו לנבחרת אנגליה עד גיל 20 ב-30 באוגוסט 2019, לפני צמד משחקי הנבחרת מול הולנד ושווייץ. את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הצעירה ערך במשחק שבוע אחר כך, ב-5 בספטמבר 2019, משחק מול הולנד באצטדיון הביתי של שרוסברי טאון, משחק שנגמר בתוצאה 0–0.
יחידה 180 (קוריאה הצפונית)
יחידה 180 (באנגלית: Unit 180) היא קבוצת תקיפה צפון קוריאנית המבצעת פעולות סייבר התקפיות כנגד גורמים אמריקאים ומערביים.
התקפותיה של הקבוצה מתמקדות נגד חברות מסחריות ומוסדות פיננסיים על מנת לרגל, לגנוב כספים ולהעבירם אל צפון קוריאה.
הקבוצה, תוקפת את קורבנותיה באמצעות הנדסה חברתית, שימוש לרעה בפקודות מאקרו, הפצת נוזקות וכופרות כדוגמת WannaCry.
סירקולציה
בפיזיקה, סירקולציה (בעברית: הקפה) היא גודל סקלרי המוגדר כאינטגרל הקווי של שדה וקטורי לאורך מסילה סגורה. לסירקולציה יש חשיבות רבה במכניקת הזורמים כאשר השדה הווקטורי הוא שדה המהירות. באלקטרומגנטיות הסירקולציה של השדה החשמלי והשדה המגנטי מופיעות במשוואות מקסוול בצורתן האינטגרלית.
הגדרה מתמטית ותכונות
יהי \vec{V} שדה וקטורי ותהי C מסילה סגורה, האינטגרל הקווי מסוג שני נקראה הסירקולציה של השדה \vec{V} מסביב ל-C.
אם השדה הוא שדה וקטורי משמר אזי הסירקולציה סביב כל לולאה תהיה שווה לאפס. מצב זה שקול לכך שהשדה יכול להירשם כגרדיאנט של שדה סקלרי.
משפט סטוקס מקשר בין הסירקולציה של שדה מסביב ללולאה לאינטגרל המשטחי של השטף של רוטור השדה דרך השטח הסגור על ידי הלולאה. כלומר מתקיים כאשר A הוא משטח הנסגר על ידי C.
מכניקת הזורמים
במכניקת הזורמים, לסירקולציה של שדה המהירות יש חשיבות רבה. חשיבות זו נובעת בין היתר ממשפט הסירקולציה של קלווין הקובע שבזורם ברטרופי מושלם הסירקולציה של לולאה הנישאת עם הזרם לא משתנה בזמן.
משפט קוטה-ז'וקובסקי קובע כי העילוי ליחידת אורך המופעל על כנף פרופורציונלי לסירקולציה סביב מסלול המקיף את הכנף. ובמדויק כאשר L' הוא כוח העילוי, \rho צפיפות הזורם, \Gamma הסירקולציה סביב מסלול המקיף את הכנף ו-v_\infty מהירות הטיסה.
אלקטרומגנטיות
הסירקולציה של השדה החשמלי והמגנטי מופיעה בניסוח האינטגרלי של משוואות מקסוול. חוק פאראדיי קובע שהסירקולציה של השדה החשמלי סביב לולאה C שווה למינוס השינוי בשטף המגנטי הבוקע דרך המשטח הנסגר על ידי הלולאה. חוק אמפר קובע שהסירקולציה של השדה החשמלי סביב לולאה C פרופורציונלי לזרם העובר דרך המשטח הנסגר על ידי הלולאה ועוד השינוי בשטף החשמלי דרך משטח זה.
Apoidea
Apoidea היא על-משפחה בסדרת הדבוראים שבמחלקת החרקים. על-משפחה זו כוללת את כל הדבורים וכן את הצרעות מקבוצת הצרחוליתים.
סיסטמטיקה
הצרחוליתים והדבורים נחשבו בעבר שתי על-משפחות נפרדות, Sphecoidea ו-Apoidea. אולם מחקרים פילוגנטיים הראו כי בעוד שהדבורים מהוות קבוצה טבעית, מונופילטית, הצרחוליתים מהווים קבוצה פאראפילטית שהיא האב הקדמון של הדבורים. כיוון שכיום יש העדפה לארגון סיסטמטי המבוסס על קבוצות טבעיות (קלדיסטיקה), הצרחוליתים שולבו יחד עם הדבורים תחת על-משפחה אחת בשם Apoidea. קבוצת הדבורים נקראת כיום Anthophila או Apiformes והיא מהווה קבוצת-ביניים חסרת דרגה, בין על-משפחה למשפחה.
השם דבורים בעברית
בעבר כונתה על-משפחה זו, בעברית, בשם 'דבורים' אך מאחר שהצרחוליתים אוחדו עם על-משפחה זו נהוג היום לכנות בשם 'דבורים' רק את הקבוצה Anthophila.
הגלקסיה הננסית טוקאן
הגלקסיה הננסית טוקאן היא גלקסיה אליפסואידית ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים טוקאן במרחק של כ-2.9 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצה המקומית. הגלקסיה התגלתה בשנת 1990 על ידי ראסל לוורי במצפה הכוכבים סטרומלו שבאוסטרליה. בניגוד לרוב הגלקסיות מסוגה, שמהוות גלקסיות לוויין של שביל החלב או של גלקסיית אנדרומדה, הגלקסיה הננסית טוקאן אינה קשורה לאף גלקסיה אחרת ונראה שכבר לפחות 10 מיליארד שנים היא לא עברה שום אינטראקציה עם גוף אחר, ולכן היא אובייקט מעניין למחקר. הגלקסיה נמצאת כ-5 מעלות מדרום-מזרח לכוכב α בטוקאן, אך בשל בהירותה הנמוכה היא אינה מתאימה לצפיית חובבים.
מאפיינים
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-2.9 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-2,430 שנות אור. מסתה מוערכת בכ- מסות שמש, כמאתיים מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ- מסות שמש, ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 550,000 מעוצמת ההארה של השמש והמתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כאחוז בלבד מזאת של השמש, כך שכוכבי הגלקסיה הם זקנים יחסית לכוכבי שביל החלב ונראה שכבר מיליארדי שנים שאין בה יצירה של כוכבים חדשים. הגלקסיה מתרחקת ממערכת השמש במהירות גבוהה יחסית לגלקסיות הקבוצה המקומית של קרוב ל-200 קילומטר בשנייה, ומהירות זו כמו גם מיקומה הרחוק ממרכז הקבוצה המקומית ומהגלקסיות הגדולות של הקבוצה חריגים ביחס לרוב הגלקסיות מסוג זה. הסבר אפשרי הוא שהיא נעה במסלול מאוד אליפטי ביחס למרכז הכובד של הקבוצה המקומית כך שלפני כ-10 מיליארד שנים היא עברה דרך מרכז הקבוצה ואיבדה כך את מרבית הגז החופשי שלה ומאז אין בה יותר יצירת כוכבים חדשים. הסבר אחר הוא שהגלקסיה נוצרה רחוק ממרכז הקבוצה באזור שמושפע כבידתית לא רק מהקבוצה המקומית אלא גם מקבוצת פסל הסמוכה.
רכבת מהירה
רכבת מהירה היא רכבת שנעה במהירות גבוהה, בדרך כלל 200 קמ"ש ומעלה. רוב הרכבות המהירות היום בעולם נעות במהירות שבין 230 ל-350 קמ"ש, אולם בניסויים הצליחו רכבות להגיע עד ל-603 קמ"ש. רכבות מהירות מונעות כמעט תמיד באמצעות חשמל, ובנויות כקרונועים או כרכבות מו-דו עם קטרים בשני קצוות הרכבת. בעולם נתפסות הרכבות המהירות כאלטרנטיבה למטוסים, בניגוד לשאר סוגי הרכבות, שמשמשות כאלטרנטיבה בעיקר למכוניות פרטיות ואוטובוסים. הן מקשרות בין ערים ראשיות שמרוחקות בין 150 ל-1,000 קילומטר. בין היתרונות של רכבות מהירות על מטוסים נמנים תהליך בידוּק (check-in) מהיר, חיבור בין מרכזי הערים ולא שדות התעופה שלהן ונוחות נסיעה משופרת הכוללת מרחב רב, קרון מסעדה, חיבור סלולרי ועוד. בנוסף לכך, הרכבות הללו נועדו להיות זולות באופן משמעותי מטיסות, אם כי הופעתן של חברות-תעופה זולות מהווה תחרות קשה לרכבות המהירות.
כדי לספק שירות במהירות ותדירות טובה הרכבת המהירה נעה על מסילות מיוחדות שמאופיינות בהפרדה מלאה ממסילות אחרות ומכבישים, בשיפועים נמוכים, במסלולים ישרים ובדיוק טכני רב. סלילה של נתיב כזה דורשת בדרך כלל חפירה של מנהרות רבות וגשרים ארוכים. מנהרת הרכבת הארוכה ביותר וגשר הרכבות הגדול ביותר נבנים בימים אלו באירופה עבור מסילות מהירות כאלו. מסיבות אלו, קווי רכבות מהירות יקרים מאוד לבנייה.
הרכבת המהירה הראשונה בעולם, השינקָנְסֶן, נחנכה ביפן בין טוקיו לאוסקה לכבוד האולימפיאדה של שנת 1964. מאז, מדינות רבות, בעיקר באירופה, פרסו רשת רכבות מהירות.
שנגרי-לה של העולם היא הרכבת המהירה הארוכה בעולם; כ-3,668 ק"מ.
שינקנסן
שינקנסן (יפנית 新幹線) היא רשת רכבות מהירות ביפן, המופעלת על ידי חברת הרכבות של יפן. מאז שנפתחה מסילת טוקאידו שינקנסן, בשנת 1964, התפתחה הרשת והיא מחברת היום את רוב הערים הראשיות על האיים הונשו וקיושו ברכבות שמהירותן מגיעה ל-300 קמ"ש וזאת בסביבה הנתונה תמיד לסכנות של רעשי אדמה וסופות טייפון. בנסיעות מבחן הגיעה השינקנסן למהירות של 443 קמ"ש לרכבת על גלגלים ו-580 קמ"ש לרכבת ריחוף מגנטי.
פירושו המילולי של השם "שינקנסן" ביפנית הוא "קו ראשי חדש" ובמובנו הצר מתייחס למסילה בלבד, בעוד ששמן הרשמי של הרכבות ביפנית הוא "סופר מהירה", יחד עם זאת לעיתים נדירות ההבחנה הזו נעשית אפילו ביפן. בניגוד לקווי הרכבת הישנים ביפן, השינקנסן נוסעת על מסילה ברוחב סטנדרטי (1,435 מ"מ), והיא עוברת במנהרות ובגשרים כדי לחצות מכשולים, במקום להתפתל סביבם.
TGV
TGV, (מבוטא: טֶה-זֶ'ה-וֶה, בצרפתית: train à grande vitesse - רכבת במהירות גבוהה) הוא מיזם הרכבות המהיר הראשון והמפותח ביותר באירופה. במרכזו רשת מסילות, שיוצאת מפריז לכיוון דרום (לליון ומרסיי), מזרח (שטרסבורג), מערב וצפון (בריסל ולונדון). למרות שהעבודות על הרשת החלו כבר בסוף שנות השישים, קטעים ממנה עדיין לא גמורים. בעתיד, הרשת צפויה לעבור את הגבול הצרפתי לעבר ברצלונה, מדריד, פרנקפורט ובזל. רכבות ה-TGV נעות במהירות של 300 קמ"ש באופן סדיר. בניסוי שנערך ב-3 באפריל 2007 שבר ה - TGV את שיא העולם במהירות לרכבות על פסים עם מהירות של 574.8 קמ"ש.
קווים לדוגמה:
Thalys
Thalys (מבוטא טאליס - השם חסר משמעות והומצא על ידי מחשב) הוא אחד ממיזמי הרכבות המהירות הבינלאומיים הראשונים. מדובר בשירות רכבות שמרכזו בבריסל, המקשר אותה לאמסטרדם, פריז וקלן. בחורף נוסעת הטאליס גם לאתרי הסקי בצרפת. בכל מדינה נעות הרכבות האדומות של Thalys על מסילות רכבת מהירה של הרשת המקומית. לצד היורוסטאר, ה-Thalys היא בין הגורמים שהביאו להתמוטטות חברת התעופה הלאומית הבלגית סבנה, משום שתושבי בלגיה יכולים להגיע בזמן מאוד קצר לשדות התעופה הגדולים סכיפהול (ליד אמסטרדם) ושארל דה גול (ליד פריז) ומשם לטוס לכל רחבי העולם.
קווים לדוגמה:
יורוסטאר
שירות ה-יורוסטאר נוצר כדי לנצל בצורה אופטימלית את מנהרת התעלה שנחפרה מתחת לתעלת למאנש ומחברת את בריטניה ליבשת אירופה. הרכבות פועלות מתחנת סנט פנקרס בלונדון לבריסל ופריז. בעבר הרכבות היו פועלות מתחנת ווטרלו בלונדון (שבאופן אירוני נקראת על שם העיירה בבלגיה שבה התחולל הקרב בין אנגליה לצרפת בימי נפוליאון במאה ה-19).
השיפור המשמעותי ביותר לשירות יהיה מיזם ה-CTRL (ראשי תיבות של Channel Tunnel Rail Link) - מיזם תשתיתי בעלות של 7.5 מיליארד אירו לחיבור מהיר של לונדון למנהרת הרכבת שמתחת תעלת למאנש. עם השלמתו תוכלנה הרכבות לעבור את הדרך בין לונדון לפריז בשעתיים ורבע, ותדירותן תוכל לעלות משמעותית. שלב ראשון של הקו נפתח ב-2003. עם סיום המיזם, יצאו הרכבות מתחנת הרכבת המחודשת סנט פַּנְקרס בלונדון.
במנהרה מתחת לתעלת למאנש מופעל גם שירות העברת כלי רכב מצד לצד, באמצעות קרונות רכבת מיוחדים עליהם מועמסים כלי הרכב.
ICE
ICE (גרמנית: InterCity Express) הוא מותג הרכבות המהירות של הרכבת הגרמנית (DB - Deutsche Bahn). אף שבגרמניה התחילו לפתח את הרכבות המהירות רק בשנות התשעים, הם הדביקו את הפער לעומת הצרפתים וכיום רכבות ה- ICE3 הן מהמתקדמות והמהירות בעולם. כמו כן, הגרמנים משקיעים רבות בטכנולוגיית הרחיפה המגנטית (Magnetic levitation) - רכבת שמרחפת ומונעת באמצעות מגנטים.
קווים לדוגמה:
טרנס־אירופה אקספרס
רשת רכבות מהירות, אלגנטיות ונוחות שפעלו במדינות הקהילה האירופית ובשווייץ משנות ה־50 עד שנות ה־80.
קו ציריך-מילאנו
רוב תנועת הרכבות המהירות באירופה עוקפת את הרי האלפים הקשים למעבר. מסיבה זו מנותקים רשת הרכבות האיטלקית וליבה של שווייץ משאר אירופה. כדי לפתור בעיה זו נבנתה בעלות של 20 מיליארד אירו קו רכבת שחוצה את האלפים מצפון לדרום, לאורכה של שווייץ. בקו זה שלוש מנהרות גדולות בין ציריך לצוג (באורך של 20 ק"מ), מתחת למעבר ההרים בסן-גוטהארד (באורך של 57 ק"מ) וליד לוגאנו (באורך של 15 ק"מ).
המנהרה בסן-גוטהארד היא הארוכה ביותר בעולם, אפילו יותר מהמנהרה שמתחת לתעלת לה-מנש. החפירה התבצעה מחמישה כיוונים במקביל: משני הקצוות ומשלוש תעלות גישה למנהרה הראשית. מנהרה זו נמצאת 600 מטר נמוך יותר ממנהרות הרכבת והרכב הנוכחיות (מנהרת הרכב היא באורך של 16 ק"מ). הפרש גבהים זה מאפשר קיצור משמעותי של התוואי, הקטנת השיפועים והעלאת המהירות.
אחד המניעים העיקריים של השווייצרים בהקמת הקו הוא הורדת כמות המשאיות הנעה על כבישי ארצם. כבר כיום, משאיות העומדות בקריטריונים מסוימים מוטענות על קרונות רכבת כאשר הן חוצות את שווייץ. כך מפנים השווייצרים את הכבישים ממשאיות ומפחיתים משמעותית את זיהום האוויר.
בעקבות הפרויקט, הנסיעה מציריך למילאנו אורכת רק שעתיים וארבעים דקות ואילו לוצרן ולוגאנו מרוחקות רק שעה וחצי.
Acela
Acela (מבוטא אֵסֶלַה) הוא שירות הרכבות המהירות של חברת אמטראק (Amtrak) שפועל לאורך נתיב המחבר את וושינגטון די. סי., פילדלפיה, ניו יורק, ובוסטון. יעדים נוספים לאורך הנתיב: בולטימור, פרינסטון, ניוארק, ניו-הייבן ופרובידנס. זהו פרויקט הרכבות המהירות היחיד בארצות הברית שפועל כיום. זמני נסיעה לדוגמה: ניו יורק וושינגטון - שלוש שעות ועשר דקות, ניו-יורק בוסטון - שלוש שעות וחצי.
AVE
AVE (ר"ת Alta Velocidad Española) הוא מיזם הרכבות הספרדי בעלות של 41 מיליארד אירו שמטרתו העיקרית היא חיבור כל ערי המחוז (סביליה, מאלגה, גרנדה, בילבאו ועוד) למדריד כך שמכל אחת מהן יהיה אפשר להגיע למדריד בפחות מארבע שעות ולברצלונה בפחות משש שעות וחצי. הקו הראשון של AVE נפתח ב-1992 ומקשר את מדריד עם קורדובה וסביליה. הנסיעה ממדריד לסביליה (471 ק"מ) נמשכת כשעתיים וחצי.
X2000
X2000 היא רשת הרכבות המהירות השוודית. הרשת מחברת את סטוקהולם עם הערים הראשיות במדינה (גטבורג, מאלמה ועוד) ודרך גשר ארסונד היא מגיעה גם לקופנהגן, בירת דנמרק. בניגוד למיזמי רכבות מהירות אחרות, הרכבות ב- X2000 הן רכבות רוכנות שנוסעות על רשת המסילות הרגילה. מסיבה זו הן פועלות במהירות של 200 קמ"ש בלבד. (ערך באנגלית)