cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
צליל עילי
ניתן לזהות צלילים עיליים בקלות כאשר מנגנים צלילים נמוכים מאוד בפסנתר. הצלילים העיליים כל כך מרובים, עד שקשה למי שאינו מיומן לזהות את גובה התו. בכלי מיתר ניתן להפיק צלילים עיליים על ידי לחיצה עדינה אשר מגדירה נקודת שבת על המיתר. למשל, לחיצה עדינה באמצע המיתר ופריטה עליו תפיק בבירור את הצליל העילי הראשון, ולחיצה עדינה בשליש המיתר תפיק את הצליל העילי השני.
מבחינה פיזיקלית נוצרים הצלילים העיליים מכיוון שעבור כל גל שמקיים את משוואת הגלים של כלי הנגינה בתדר מסוים, כל הגלים בעלי כפולה שלמה של אותו התדר (שהוא התדר היסודי) יקיימו גם הם את משוואת הגלים, כלומר ייווצרו ויישמעו.
בונקר
בּוּנְקֶר (מאנגלית: Bunker, בעברית: מִבְצוֹר) הוא מבנה מבוצר הממוקם, כולו או בחלקו, מתחת לפני האדמה. בונקרים מיועדים להגן על יושביהם מפני תנאים מסוכנים המתקיימים על פני הקרקע, כגון לחימה או תנאי מזג אוויר קשים באופן קיצוני. עקב זאת, בנוי הבונקר כך שיוכל לספוג פגיעה מבלי לקרוס: קירותיו עבים במיוחד ובנויים בטון מזוין, חלונותיו (אם קיימים) בנויים כחרכים צרים ודלתותיו הן דלתות ברזל כבדות, הניתנות לאטימה. באזורי לחימה, משמשים בונקרים להגנה על מפקדות צבאיות, על מאגרי תחמושת והספקה ועל לוחמים המסתתרים בהם בהמתנה ליציאה להתקפה, כשישנם גם בונקרים הבנויים כך שיושביהם יכולים ללחום מתוכם. בונקר נועד לעמוד במתקפות צבאיות כגון התקפת טילים בליסטיים, התקפת ארטילריה וחלקם אף תוכננו לעמוד בהתקפות נשק להשמדה המונית. שלא בקוי החזית, משמשים בונקרים להגנה על ראשי ממשל ומקבלי החלטות אחרים, כמו גם על אוכלוסייה אזרחית שאיננה לוחמת, מפני התקפות צבאיות. במהלך מלחמת העולם הראשונה והשנייה התעצם השימוש בבונקרים כנקודות פיקוד ולמטרות אחסון כלי נשק ואספקה.
אזרחי-פרטי
בונקר אזרחי-פרטי הוא בונקר שנבנה על ידי גורמים פרטיים לשימושם ולא על ידי המדינה. בונקר שכזה משמש למעשה כמקלט משודרג, שנועד לספק הגנה לקבוצה קטנה של אזרחים, לאורך זמן. לכן, בשונה מבונקר לחימה או פיקוד, יינתן בו דגש רב יותר על איכות המחיה והנוחות בזמן השהות בבונקר ועל אחסון של צורכי מחיה ומזון רבים. בהתאם להשקעה, הבונקר יכול לכלול שירותים ומקלחות, סלון, חדר שינה, חשמל, פינוי שפכים ועוד.
מסחרי
בונקר מסחרי ישמש לרוב לאחסון חומרי פסולת, אחסון מזון ושרתי מחשב ומידע. בונקרים אלה נבנים גם לצורך ביצוע ניסויים מסוכנים, לדוגמה: בדיקת מנועי טילים, ובדיקת חומרים רדיו-אקטיביים. בשנת 2010 נחשף הבונקר המאחסן את שרתי ויקיליקס.
אחסון תחמושת
בונקר זה מתוכנן כך שיוכל לאחסן בבטחה חומרי נפץ, ויעמוד בפני פיצוץ פנימי. בונקר תחמושת ייבנה כך שכולו מתחת לפני האדמה או שהוא מוקף בסוללת עפר גבוהה ועבה, כדי להגביל את הנזק המשני העלול להיווצר עקב פיצוץ התחמושת שבו.
ארטילרי
עמדות ארטילריה נייחת בנויות לעיתים כבונקר. בונקר שכזה בנוי כך שיגן על הצוות שמפעיל את הנשק, התחמושות וכן על כלי הנשק עצמו, ומאפשר לרוב ירי של כלי הנשק הארטילרי מתוכו, אף על פי שהדבר מצמצם את שדה הירי של הנשק. ארטילריה נייחת היא לרוב תותח או מרגמה כבדים במיוחד ובעלי קוטר גדול מאוד ולכן קיים הצורך למקמה בתוך בונקר, עקב הקושי להגן עליה באמצעות תמרון ותנועה שלה. בשדה הקרב הקרקעי נעה חזית הלחימה במהלך הקרבות ואיננה קבועה ומשום כך ארטילריה נייחת משמשת בקוי לחימה שמיקומם אינו משתנה במהלך הקרבות, כגון קווי חוף או מעברים קרקעיים חיוניים (גשרים חיוניים וכדומה). לכן, ניתן למצוא בונקרים ארטילריים בעיקר בקרבת החוף.
אמצעי נגד
מאחר שהבונקר בנוי כחלל סגור בעל קירות עבים ועמידים במיוחד, הרי שלגלי ההדף והחום של פיצוץ המתרחש בתוכו אין מרחב מספיק להתפזר ולהתפוגג. עובדה זו, שהיא תוצאה של רצון להגן על יושבי הבונקר, הופכת את הבונקר עצמו ואת יושביו לפגיעים במיוחד לפיצוץ המתרחש בתוכו. לאור זאת, אמצעי חימוש תרמובארי יעילים במיוחד להשמדת בונקרים ולפגיעה בתכולתם, אם הם מצליחים לחדור לתוכם.
בונקרים אזרחיים בישראל
בשנת 2002 החלו בבניית בונקר בהרי ירושלים, הבונקר מכיל חדרי ישיבות ומשרדים, מערכות הגנה מפני לוחמה כימית וביולוגית והוא מאפשר לראשי המדינה להמשיך לנהל אותה במצב חירום. הבונקר נחנך בשנת 2011.
בשנת 2014 הכריז בנק ישראל כי יבנה בונקר בעלות של 74 מיליון ש"ח. בבונקר ימוקמו חדרי השליטה והבקרה וחדרי המחשב של הבנק, והם ייבנו מתחת לאדמה בירושלים. בשנת 2016 פורסם כי בנק ישראל קיבל היתר בנייה לבונקר מעיריית ירושלים, ובנוסף פורסמו בטעות מסמכים סודיים אודות הבונקר באתר העירייה.
דגל קריית הוותיקן
דגל קריית הוותיקן מורכב משני פסים אנכיים בצבע צהוב (צד התורן) ולבן, מוטען במפתחות פטרוס הקדוש מוצלבים והמצנפת האפיפיורית במרכז הפס הלבן. יחס ממדיו חריג, והוא עומד על 1:1 ומהווה (יחד עם דגל שווייץ) את אחד משני הדגלים הלאומיים היחידים ביחס ממדים שכזה.
דגל זה מכיל את הריכוז השני בגודלו של הצבע הצהוב (אחרי דגל ברוניי) – 51.7% ממנו צבועים בצהוב.
היסטוריה
הדגל אומץ ב-7 ביוני 1929, בשנת החתימה על ההסכמים הלטרניים בידי האפיפיור פיוס האחד עשר ואיטליה, הסכמים אשר הביאו להקמתה של מדינה עצמאית חדשה. הדגל אשר נבחר לייצוגה נבנה על בסיס דגל מדינת האפיפיור ההיסטורית.
סמל קריית הוותיקן המוטען על הפס הלבן כולל:
בדומה לסמל אנדורה, מהווה הדגל הפרה של חוק הטינקטורות. צבעי הצהוב (אור) והלבן (ארז'ן), המסמלים את שתי המתכות זהב וכסף, מונחים האחד ליד השני, בניגוד לכלל ההרלדי הבסיסי המוכר כחוק הטינקטורה, ולפיו "אין לשים מתכת על גבי מתכת, או צבע על גבי צבע".
Ғ
גֿוּ (אות גדולה: Ғ, אות קטנה: ғ) היא אות באלפבית הקירילי אשר משמשת כיום בשפות בשקירית, קזחית, אוזבקית וטג'יקית. האות מייצגת עיצור וילוני, חוכך, קולי /ɣ/. האות דומה בצורתה לאות הלטינית F, ולכן צריך לשים לב ולהבדיל בין שתיהן.
האות עושה צליל דומה לדרך בה מבטאים את האות ג' במילה מִגְדָּל בהגייה תימנית.
היינץ קוקוט
היינץ קוקוט (בגרמנית: Heinz Kokott; 14 בנובמבר 1900 – 29 במאי 1976) היה גיסו של היינריך הימלר, ומפקד בכיר בורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
קריירה מוקדמת
קוקוט נולד ב-14 בנובמבר 1900 בגרוס שטרליץ, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. ב-1 באוקטובר 1918, לקראת סוף מלחמת העולם הראשונה התגייס קוקוט לצבא הגרמני הקיסרי, הצטרף לרגימנט הרגלים ה-157 (שלזיה ה-4), ולחם עמו עד סוף המלחמה.
לאחר המלחמה הצטרף קוקוט לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1934 מונה קוקוט למפקד פלוגת הדרכה, ופיקד עליה עד אוקטובר 1939.
מלחמת העולם השנייה
לאחר תחילת מלחמת העולם השנייה מונה קוקוט למפקד הגדוד ה-2 ברגימנט הרגלים ה-196, ולחם עמו במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה בלוקסמבורג ובצרפת, כחלק מהדיוויזיה ה-68. במהלך מבצע ברברוסה לחם קוקוט עם גדודו, ואף השתתף עמו בקרבות בפולטבה ובקרב חרקוב הראשון. ב-27 בדצמבר 1941 מונה קוקוט למפקד רגימנט הרגלים ה-178 בדרום רוסיה, וב-19 ביוני 1942 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-317, אשר שמו שונה מאוחר יותר לרגימנט הגרנדירים ה-317. ב-17 במרץ 1943 קיבל קוקוט את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל, וב-1 ביוני 1943 הוא נפצע במהלך הלחימה באזור אוריול.
בסתיו 1943 הוא מונה למפקד בית הספר השישי של חיל הרגלים בבוורלו, ובקיץ 1944 הוא מונה למפקד רגימנט הגרנדירים ה-1135, עמו נלחם בצפון אוקראינה. ב-25 באוגוסט 1944 הוקמה דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-582 וקוקוט מונה למפקדה, וב-17 בספטמבר שונה שמה לדיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-26. הדיוויזיה הועמדה תחת פיקוד הארמייה השביעית, ובדצמבר 1944 הועברה הדיוויזיה תחת פיקוד ארמיית הפאנצר החמישית, ולחמה עמה במהלך הקרב על הבליטה כחלק מקורפוס הפאנצר ה-47, ומילאה תפקיד חשוב במהלך המצור על בסטון. ב-1 בינואר 1945 הועלה קוקוט לדרגת גנרל מיור, ולאחר מכן לחמה הדיוויזיה בפיקודו כחלק מארמיית הפאנצר החמישית בקרבות בגרמניה, עד להשמדתה בהרי ההארץ ב-21 באפריל 1945, ולמחרת נפל קוקוט בשבי צבא ארצות הברית.
לאחר המלחמה
בשנת 1947 השתחרר קוקוט מהשבי, ולאחר מכן הוא התגורר בטראונשטיין, עד למותו ב-29 במאי 1976.
ריקרדו סלינס פלייגו
ריקרדו בנחמין סלינס פלייגו (בספרדית: Ricardo Benjamín Salinas Pliego; נולד ב-19 באוקטובר 1955) הוא איש עסקים ומיליונר מקסיקני, הוא האדם השלישי בעושרו במקסיקו מאחורי גרמן לארה וקרלוס סלים.
הוא נולד ב-1955 במקסיקו סיטי להוגו סלינס פרייס ואסתר פליגו דה סלינס ולמד במכון מונטריי לטכנולוגיה והשכלה גבוהה ובאוניברסיטת טולן בלואיזיאנה, ארצות הברית. ב-1987 הוא תפס את המושכות של "קבוצת אלקטרה", וירש את אביו, במהלך כהונתו יצר את "טלוויזיה אצטקית" ב-1993 ,"קבוצת סלינס" ב-2001," בנק אצטקה" ב-2002, "Italika" ב-2005 ו-"טוטאלפליי" ב-2010.
עסקיו
ריקרדו סלינס פלייגו הוא הבעלים של:
כישורים חברתיים
כישורים חברתיים (באנגלית: Social skills) הוא מושג רב ממדי המתייחס ליכולת האדם ליצור קשרים בין-אישיים נאותים ויעילים עם הזולת. המושג כולל מגוון כישורים חברתיים, שהם התנהגויות נלמדות ונרכשות המיושמות על ידי הפרט במצבים בין-אישיים. אוגיליבי (1994) מבליטה את הקושי בהגדרת המושג "תפקוד חברתי", הכולל יכולות, מיומנות והתנהגויות מגוונות. לטענתה הדרך הטובה ביותר להגדרת המושג היא באמצעות הבנת הקשר בין ביצוע ההתנהגות תוך שימוש במיומנות החברתית ובין התוצאה המתקבלת בעקבות הביצוע, כמו מקובלות חברתית.
תפקוד חברתי תקין, מהווה בסיס להקמה ופיתוח של מערכות יחסים מספקות ומתמשכות החיוניות לרווחה הפיזית והנפשית של האדם. הכרה בכך שתפקוד חברתי קשור לתפקוד של מבנים מוחיים מסוימים, הובילה להתמקדות מוגברת בהבנת המורכבות של תפקוד חברתי. למשל, מחקר אמפירי שנערך בקרב ילדים בגילאים שונים, הצביע על שכיחות גבוהה של בעיות בתפקוד החברתי שמובילות להשפעות ארוכות טווח של הפרעות בתפקוד זה אשר יכולות להשפיע על הסתגלות בבית הספר, בבית ובקהילה. התפקוד החברתי כולל קוגניציה חברתית, כישורים חברתיים ואינטראקציות כמו גם התנהגויות חברתיות המוצגות על ידי הפרט. כמו כן, תפקד חברתי תלוי במגוון רחב של מיומנויות קוגניטיביות, רגשיות ולשוניות.
ליקויים בתחום הקוגניטיבי או ההתנהגותי, סביבות מוחלשות, ליקוי בתפקוד המוחי, ואישיות או מזג שמעכב אינטראקציות חברתיות, יכולים להיות גורמים בהתפתחות של בעיות חברתיות משמעותיות. בנוסף, קשיים חברתיים יכולים להוביל לדחייה חברתית, תפקוד אקדמי ירוד, וקשיים באינטראקציה עם מורים ובני משפחה.
יתרונות ומאפיינים
הכישורים החברתיים משפיעים על התנהגות האדם במצבים חברתיים. כישורים חברתיים כוללים פיתוח יכולת של תקשורת חברתית ומערבים הפעלה של אינטליגנציה רגשית. הם מאפשרים לאדם ליצור רושם ראשוני טוב, שהוא אחד המרכיבים המכריעים בקביעת המוניטין והתפיסה הכללית של הזולת אודות אותו האדם.
רכישת כישורים חברתיים
רכישת כישורים חברתיים היא חלק מתהליך החיברות וההתפתחות החברתית של האדם מילדותו. בהתאם לכך, חלק ניכר מהפעילות בגן ילדים מוקדש לנושא זה והעיסוק בו ממשיך גם במסגרת בית הספר.
אולימפיאדת השחמט 2006
אולימפיאדת השחמט ה-37 אורגנה על ידי פיד"ה וכללה תחרות פתוחה ומספר אירועים נוספים לקידום השחמט. היא התקיימה בטורינו, שאיטליה, בין 20 במאי ל-4 ביוני 2006.
כישורים חברתיים
יכולות ומיומנויות הנדרשות לרכישת כישורים חברתיים
הכישורים החברתיים נשענים על מגוון יכולות ומיומנויות מתחומים שונים. למשל, שליטה עצמית מסייעת לרכישת כישורים חברתיים, משום שהיא מאפשרת להימנע מהתנהגויות שאינן מקובלות חברתית, אשר תוצאותיהן אינן רצויות לאדם. באופן דומה, רכישת שפה היא הבסיס לכישורים החברתיים המערבים תקשורת מילולית, כמו שימוש בדיבור במהלך שיחה. פיתוח האוריינות חשוב למצבים חברתיים המערבים תקשורת כתובה; מצבים מסוג זה נפוצים במסגרת רשתות חברתיות מקוונות.
אולימפיאדת השחמט 2006
נבחרת ישראל
באולימפיאדה זו השתתפה נבחרת ישראל שכללה את:
כישורים חברתיים
פגיעה בכישורים חברתיים
פגיעה בכישורים החברתיים יכולה להשפיע על תפקודו של האדם בחיים האישיים, להקשות עליו להשתלב בחברה וליצור קשר עם קבוצת השווים שלו, ולפגוע באיכות חייו. הנמכה בכישורים חברתיים עלולה לעורר תגובות שליליות מצד הסביבה כמו לעג, כעס, עוינות ובוז. במקרים קיצוניים פגיעה חמורה בכישורים החברתיים יכולה אף להוביל לשנאה ולחרם חברתי.
אולימפיאדת השחמט 2006
נבחרת ישראל
הנבחרת זכתה במקום ה-4.
כישורים חברתיים
פגיעה בכישורים חברתיים
בתחום הבידור מוצגות לעיתים קרובות דמויות בעלות קשיים שונים בכישורים החברתיים. דוגמה פופולרית היא דמותו של שלדון קופר מתוך הסדרה "המפץ הגדול". "היפה והחנון" היא תוכנית מציאות המתארת מפגשים בין גברים בעלי אינטליגנציה גבוהה וכישורים חברתיים נמוכים, לבין נשים יפות בעלות כישורים חברתיים גבוהים שחסר להן ידע כללי בתחומים בסיסיים.
גורמים לפגיעה בכישורים חברתיים
כאמור, רכישת כישורים חברתיים מתבססת על מספר יכולות ומיומנויות בתחומים שונים. בהתאם לכך, ישנם מספר גורמים העלולים להוביל לפגיעה בכישורים חברתיים, אשר כל אחד מהם יכול לבוא לידי ביטוי בדרכים שונות ובעוצמות שונות. לעיתים הפגיעה זניחה או קלה מאוד לטיפול, אך במצבים קיצוניים יותר הפגיעה תשפיע באופן משמעותי על התפקוד החברתי של האדם.
אולימפיאדת השחמט 2006
נבחרת ישראל
להלן התוצאות הקבוצתיות:
כישורים חברתיים
גורמים לפגיעה בכישורים חברתיים
כל אחד מהגורמים צריך להיות מאובחן ומטופל על ידי איש המקצוע המתאים. בנוסף, כישוריו החברתיים של אדם מסוים עלולים להיפגע מיותר מגורם אחד בו זמנית - מצב המכונה תחלואה נלווית או תחלואה כפולה. במקרה זה יש לתת מענה מתאים עבור כל אחד מהגורמים במסגרת תוכנית רב-תחומית.
אולימפיאדת השחמט 2006
התחרות לנשים
אולימפיאדת ה-37 לנשים התקיימה במקביל לתחרות הפתוחה.
כישורים חברתיים
גורמים לפגיעה בכישורים חברתיים
דוגמאות לגורמים העלולים להוביל לפגיעה בכישורים החברתיים:
טיפול ופיתוח כישורים חברתיים
יצירת הזדמנויות למפגשים חברתיים בין אנשים ביומיום, הן במסגרת המשפחה והן בסביבה החברתית הכללית, מאפשרת התנסויות במצבים חברתיים שונים ולמידה מתוך ההתנסות. גם ניתוח עצמי או בשיחה עם אחרים לגבי המצבים אליהם נקלע האדם, משפר את הבנת המצבים הללו ולמידה על דרכי התמודדות מגוונות מולם. כלי חשוב נוסף הוא המשחק, המאפשר התנסות חברתית משמעותית התורמת רבות לתהליך החיברות.
אולימפיאדת השחמט 2006
נבחרת ישראל
הנבחרת סיימה במקום ה-29.
כישורים חברתיים
טיפול ופיתוח כישורים חברתיים
קלינאי תקשורת יכולים לפתח כישורים חברתיים במקרים שבהם הפגיעה היא על רקע שפתי או תקשורתי. גם תרגול התמודדות עם מצבים חברתיים שונים במסגרת טיפול קבוצתי המונחה על ידי אנשי מקצוע, יכולה לסייע בשיפור הכישורים החברתיים של האדם.
אולימפיאדת השחמט 2006
סיכום כולל
בסיום התחרות הוענק "פרס נונה גפרינדשווילי" לנבחרת עם הישג הכי גבוה בסיכום התחרות הפתוחה ותחרות נשים.
דגל רואנדה
דגל רואנדה אומץ ב-25 באוקטובר 2001. הדגל מורכב מהצבעים ירוק, צהוב וכחול. בדגל הקודם של המדינה בלטה האות R שהבדילה בינו לבין דגל גינאה.
הדגל עוצב על ידי אלפונס קירימובנציו.
Battle Magic
Battle Magic הוא אלבומה השלישי של להקת הבלאק מטאל הסימפוני האנגלית באל-סאגות'. האלבום יצא בשנת 1998 תחת חברת התקליטים קאקופונוס.
זהו האלבום האחרון בו ג'וני מאודלינג פועל כמתופף הלהקה, בשאר האלבומים הוא פועל כקלידן ועוזר בהלחנה. ללהקה ניתנה תקופה של חודש להקלטת האלבום וההכנות לאלבום היו מסובכות, בעיקר ההכנות התזמורתיות (להפקת הסאונד המלחמתי והאפי); דוגמה טובה לכך הוא השיר Circus Maximus, שהכנתו והקלטתו (בעיקר בחלק של הקלידים) ערכו לא פחות מ-6 ימים.
המילים נקבעים במסגרת עולמות הפנטזיה של הזמר ביירון רוברטס.
כיף מרפק
כִּיף מרפק הוא ברכת שלום לא רשמית בין שני אנשים המתבצע בקירוב המרפק אחד של השני ונגיעתם זה בזה. השימוש בכיף מרפק חודש במאה ה-21 כתוצאה מהתפרצויות של מחלות מידבקות: שפעת העופות ב-2006, שפעת החזירים ב-2009, האבולה ב-2014 והקורונה ב-2020. המניע למחווה זו במקום לחיצת יד הוא צמצום המגע לשם צמצום התפשטות הנגיפים.
היסטוריה
בשנת 2009 החלה להתפשט במקסיקו שפעת החזירים, שהפכה לאחר מכן למגפה כלל-עולמית. בשנים שלאחר שפעת העופות גדלה הפופולריות של כיף המרפק עד כדי כך שתושבי מקסיקו לקחו על עצמם את השימוש בכיף מרפק כדי לנסות למנוע את התפשטות המחלה ברחבי העולם. גם ב-2009 כמו ב-2006 תמכו אנשי בריאות רבים בשימוש בכיף מרפק ובהם ד"ר סנג'אי גופטה, כתב בכיר ב-CNN.
בשנים 2012 ו-2013 השפעת העונתית התרחבה למגפה עולמית והיה צורך באמצעי זהירות כדי להתגונן בהרחבת המגפה. מועדון הכדורגל במנהטן אישר את כיף המרפק כפתרון בטוח לשימוש על ידי שחקניו במקום לחיצות ידיים או התחככות בין השחקנים. המועדון ראה את החשיבות בדבר זה בעקבות מנהג לחיצת ידיים וחיכוך בין השחקנים של הקבוצה עם עצמה ועם הקבוצה היריבה שהיווה פוטנציאל לזיהום המוני.
בעקבות החשש הרב ממגפה בשנת 2009 והשימוש הרב בצמד המילים ״כיף מרפק״, נבחר צמד המילים "Elbow bump", שמשמעותו כיף מרפק, להיות מילת של השנה במילון אוקספורד האמריקאי. בנוסף בפתיחה של פסטיבל גרינבלט ב-2009 עודדו המתפללים הנוצרים לברך אחד את השני עם "המרפק של השלום" במקום "הנשיקה הקדושה" המסורתית במהלך טקס השלום הנוצרי. המלצה זו הייתה כתוצאה מהחשש מפני שפעת החזירים.
בשנת 2020, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה והחשש מהידבקות באמצעות מגע בין אנשים, אומץ כיף המרפק לשימוש נרחב במדינות העולם. בישראל, משרד הבריאות המליץ לכלל האזרחים שלא לחבק את קרוביהם או ללחוץ את ידיהם, ולהשתמש בכיף מרפק בשביל להביע חיבה או כבוד בין אנשים. בעקבות זאת נראו נבחרי ציבור רבים שצולמו כשהם משתמשים בכיף מרפק במקום לחיצות ידיים. למשל, בהסכמת חבר הכנסת בני גנץ וראש הממשלה בנימין נתניהו על פתיחת משא ומתן להקמת ממשלה, צולמו גנץ ונתניהו כשהם מבצעים כיף מרפק עם הנשיא רובי ריבלין.
נעה פרידמן
נועה פרידמן (נולדה ב- 29 בספטמבר 1989) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע ישראלית.
קריירה
התפקיד הראשון שלה היה בגיל 12 בהצגה "קטנטנות" בשנת 2002.
בשנת 2010 החלה לשחק בסדרת הדרמה, "פלפלים צהובים", בתפקיד נתי. באותה שנה שרה בסרט "טינקרבל והסוד הקסום", לצד לני כהן.
בשנת 2012 הצטרפה לעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "אליפים", שם שיחקה את קטי, יחד עם אינה בקלמן, אלון סנדלר ויהלי סער, סיימה לשחק בסדרה בשנת 2013, בעונתה השלישית של הסדרה "אליפים". בשנת 2012 שיחקה גם בסדרה, "משפחת כספי", ששודרה בערוץ ניקלודיאון, בתפקיד שיר, לצד אייל שכטר ורמה מסינגר.
בשנת 2013 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט הקולנוע "מעשייה אורבנית" לצד ברק פרידמן.
קתרין שפרד
קתרין שפרד (באנגלית: Catherine Shepherd; נולדה בשנת 1975) היא שחקנית, קומיקאית, תסריטאית ובמאית אנגלייה.
ביוגרפיה
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 הופיעה שפרד בקומדיות של רדיו 4 של ה-BBC, בתפקיד דייזי בסיטקום "Think the Unthinkable" לצדם של מרקוס בריגסטוק ודייוויד מיטשל, ובתוכנית המערכונים "Concrete Cow" של ג'יימס קארי יחד עם רוברט וב.
בטלוויזיה גילמה שפרד את הדמות אפריל בסיטקום "פיפ שואו". היא הופיעה בפרק אחד בעונה השנייה בשנת 2004, וחזרה לשחק ב-2015 בעונה התשיעית של הסדרה. שפרד שיחקה בתפקיד אורח בפרק "The Dinner Party" בסדרה "צוות איי טי".
ב-2018 כיכבה בתפקיד הראשי בסיטקום "סאלי לנצח" של HBO וסקיי אטלנטיק. ב-2019 הופיעה בסרט הקומדיה הקצר "Sorry" לצדה של לולי אדפופי.
בשנת 2021, כתבה שני פרקים לסדרת הקומדיה האמריקאית "הפסיכיאטר מהדלת ליד" מבית אפל TV פלוס בכיכובם של פול ראד וויל פרל.
נווה עופר
נווה עופר (מוכרת גם בשמה הקודם תל כביר) היא שכונה בדרום תל אביב / יפו ב', הגובלת בשכונת קריית שלום, בשכונת תל גיבורים שבחולון וביפו.
היסטוריה
בסוף שנות ה-60 השכונה אוכלסה בעולים מצפון אפריקה ובולגריה והיא נקראה בשם "תל כביר". בשנות ה-70 נבנו שיכונים חדשים במסגרת פרויקט שיקום שכונות, והיא אוכלסה במשפרי דיור משכונות כמו שבזי בדרום תל אביב ועולים מחבר המדינות, בעיקר מיהדות בוכרה ומגאורגיה. השיקום לא היה רק פיסי, ובמסגרת השיקום החברתי והתדמיתי בשנים 1977 -1983, הוחלף שמה מ"תל כביר" ל"נוה עופר" (כיום נכתב שם השכונה כ"נווה עופר"). בטקס שנערך בפינת הרחובות גרינבוים ובן-צבי בתאריך 26 באפריל 1983, נקראה השכונה על שמו של אברהם עופר, שר השיכון בין 1974 עד 1977. שכונה אחות בשם זהה הוקמה בבאר שבע כשנה לאחר מכן.
השכונה כיום
בעשור הראשון של המאה ה-21 עברה השכונה פרויקט שיקום שני והתחדשות עירונית, שבמסגרתה זוגות צעירים עברו לשכונה. למרות ניסיונות השיקום, שכללו הרחבה ושיפוץ בנייני המגורים כמו גם הקמת שיכונים חדשים, גודל יחידת הדיור הממוצעת בשכונה נמוך מ-60 מ"ר ורווחת הדיור עומדת על כ-20 מ"ר לנפש - ערך זה נמוך בכ-40% מהממוצע העירוני.
גבולות
גבולותיה של נווה עופר הם: בצפון דרך בן-צבי, בדרום נתיבי איילון ומשרד הרישוי, במערב רחוב היינריך היינה המתחבר בצפונו לרחוב שלבים ביפו ובדרומו למחלף וולפסון שעל נתיבי איילון ובמזרח רחוב תל גיבורים עד לדרך פנחס לבון.
תרבות וחינוך
בשכונה שני בתי ספר יסודיים, בית הספר היסודי "דקל" ובית הספר היסודי הממלכתי דתי לבנות בלבד "בנות ציפורה". בעבר נקראו בית הספר היסודי ע"ש יוסף חיים ברנר ובית הספר היסודי ע"ש זלמן שזר, בהתאמה. שני בתי ספר על-יסודיים פועלים בנווה עופר: בית ספר תיכון מקצועי של רשת אורט, והחל משנת 2019 בית הספר שבח מופת, שעבר לשכונה ושמו הוחלף לבית הספר התיכון ע"ש שמעון פרס, לשם חיזוק השכונה ואוכלוסייתה.
המרכז הקהילתי של נווה עופר הוקם מכספי תרומות של יהודים ממקסיקו. הוא נבנה בשנות התשעים והחליף את המתנ"ס השכונתי הישן, שפעל בצריפים עוד מימי ראשית השכונה. באמצעות כספי התורמים גם שופצו בריכת השחייה השכונתית ובתי הספר. במרכז פועל מרכז נוער שכונתי נווה עופר. בשכונה פועל שבט צופים של הנהגת תל אביב, "שבט כפיר" וסניף של תנועת הנוער הציונית-דתית בני עקיבא שמשמשים כמקום חינוכי ומסגרת לימודית מעבר לשעות בית הספר. במרכז השכונה קיים מרכז מסחרי, שהורחב ושופץ בשנת 2010, ובו נמצאים סניף בנק הדואר, קופות חולים, אולם אירועים, חנויות מזון, מוצרי בית וכמו כן אולם הכדורסל של הקבוצה המקומית, הנקראת "מכבי תל כביר".
בשכונה ארבעה אתרי זיכרון:
שוודיה אהובתי
שוודיה אהובתי (באנגלית: Welcome to Sweden - בתרגום חופשי: ברוכים הבאים לשוודיה) היא סדרת טלוויזיה קומית ששודרה לראשונה ברשת TV4 השוודית ב-21 במרץ 2014, ועלתה לרשת NBC האמריקאית ביולי 2014. הסדרה מגוללת את סיפורו של ברוס אוונס (גרג פולהר), רואה חשבון מצליח מניו יורק שעובר להתגורר בשוודיה עם חברתו השוודית, בה התאהב.
NBC ביטלה את הסדרה במהלך עונתה השנייה, עקב רייטינג נמוך. ב-3 ביוני 2015 תמו שידורי הסדרה עם סיום שידור כל פרקיה של עונתה השנייה.
בישראל, שודרה הסדרה בערוץ הסדרות yes Oh.
אורי אגוז
אורי אורנה אגוז היא במאית, מחזאית ותסריטאית ישראלית. ממקימי איגוד במאי התיאטרון הישראלי, וחברת הוועד המנהל. כותבת ומביימת לטלוויזיה ולתיאטרון.
קריירה מקצועית
אגוז נולדה וגדלה בחיפה. את דרכה כיוצרת החלה לאחר קריירה בתחום המשפט הפלילי והדין הבינלאומי. שימשה בין היתר כראש הסנגוריה הציבורית של זרוע היבשה ופיקוד הדרום בצה"ל, ושירתה במחלקת הדין הבין-לאומי. היתה עוזרת התובעת הצבאית הראשית וכיהנה כשופטת בבית המשפט מחוז יהודה ושומרון לשיפוט בעבירות טרור (סא"ל במיל') ודנה בין היתר במשפטם של רוצחי החיילים יוסי אברהמי וואדים נורז'יץ שנרצחו באכזריות בלינץ' ברמאללה. שירתה במשרד החוץ בתחום ההסכמים הבינלאומים בתחומי תעופה מים וייעוץ בתחום טרור.
יצירתה
מביימת וכותבת לתיאטרון וטלוויזיה.
וב 2.0
וֵבּ 2.0 (באנגלית: Web 2.0) הוא מונח המגדיר דור שני של שירותים ב-World Wide Web. לפי מונח זה, בעוד הדור הראשון של אתרי האינטרנט התמקד בתכנים שנוצרו על ידי מנהלי האתרים ואפשרו תקשורת והשתתפות מוגבלת של הגולשים, הדור השני כולל אתרים ויישומי רשת המספקים פלטפורמה טכנולוגית לתוכן גולשים - יצירה ושיתוף של תכנים המועלים לרשת על ידי הגולשים עצמם. יש לציין שתקשורת משתמשים ושיתוף תכנים היו מאושיות האינטרנט מראשיתו, בפרט באמצעות דואר אלקטרוני, והחידוש של וב 2.0 הוא בהטמעת תכונות שיתוף ותקשורת ברשת אתרי האינטרנט, ה-World Wide Web.
את עולם הווב 2.0 ניתן לאפיין כבעל רמה גבוהה של אקטיביות ושיתופיות בין בני האדם ליצירת קשרים חברתיים, לשיתוף בחוויות אנושיות, ליצירת מידע חדש והפצתו המהירה ולשיתוף פעולה. אלו מתבטאים בין היתר בהופעתן במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 של רשתות חברתיות מקוונות, בלוגים, אתרי שיתוף קבצים, אתרים מבוססי טכנולוגיית ויקי ושימוש בתגיות.
וב 2.0 פָּרַח ללא הכְוונה בקרב גולשי האינטרנט ומקושר לרעיונות כגון "חוכמת ההמונים" ו"הזנב הארוך", לפיהן בכל נושא, אזוטרי ככל שיהיה, תתהווה תנועה מפרה של חילופי-מידע, בהינתן אוכלוסייה גדולה מספיק. ארגונים יישמו את עקרונות וב 2.0 ברמה הארגונית על מנת ליצור שיח בשפה אחידה בין עובדים ולשתף מידע רלוונטי. כך הקלה השיטה החדשה על תפקוד הארגון וחסכה כסף רב על ידי תקשורת באינטרנט במקום פגישות, שיחות טלפון מרובות ומשאבים נוספים.
אורי אגוז
יצירתה
בדצמבר 2009 נבחרה על ידי מדור התרבות של עיתון גלובס לאחת מ"חמשת הבמאים המבטיחים של ישראל".
וב 2.0
היסטוריה
בתחילת שנות ה-90, עם השקת ה-WWW, התרחב השימוש ברשת האינטרנט והפך לזמין עבור חלקים גדולים יותר ויותר בציבור הרחב. באמצע שנות ה-90 הפך השימוש באינטרנט לנרחב כל-כך, שהוא יצר צמיחה כלכלית מופרזת שזכתה לכינוי בועת הדוט-קום - שהתאפיינה בצמיחה יוצאת דופן של מחירי מניות של חברות העוסקות במיזמי אינטרנט וכניסה של משקיעים רבים לתחום. מחירי המניות הגיעו לשיא במרץ 2000, ולאחר מכן החלה התרסקות מהירה של המניות שהביאה למשבר כללי גדול - ולהאטה גדולה בהשקעה ובפיתוח של חברות אינטרנט.
אורי אגוז
יצירתה
ב-2010 הוזמנה לגרמניה, לפסטיבל התיאטרון הבינלאומי בבאד הרספלד לביים עם קבוצת שחקנים בסדנה הבינלאומית של במאי איחוד התיאטראות האירופי, ה- E T.C – European Theatre Convention. שנה לאחר מכן, 2011, הוזמנה להנחות סדנת כתיבה בינלאומית ליוצרים במסגרת ה- E T.C, בה הועלה מחזה פרי עטה שעסק באונס תחת השפעת סם - "Sweet 16". המחזה עסק באונס שמטלטל קבוצת צעירים שמוצאת עצמה מתמודדת עם שבר שנפער בתוכה, שקרים והסתרות. באפריל 2013 הועלה המחזה בהונגריה, במסגרת הפסטיבל הלאומי של הונגריה ליוצרים צעירים, בבימוי הבמאית ההונגריה אגי קירטזה, וזכה לציון לשבח.
וב 2.0
היסטוריה
אתר הוויקי הראשון, ה-'WikiWikiWeb', עלה לאוויר בשנת 1995, אך אתרי ויקי הפכו פופולריים בעשור הראשון של המאה ה-21, כאשר המפורסם שבהם, ויקיפדיה, הושק ב-2 בינואר 2001. אתרים נוספים שהפכו לסמל ה"וב 2.0" עלו לרשת במהלך אמצע העשור הראשון של המאה ה-21 ואלו כללו בין היתר את פייסבוק ב-2004 ואת YouTube אשר הושק ב-2005. המושג "בלוג" הומצא בשנת 1997 והשימוש בבלוגים זכה לתאוצה ופופולריות גדולה עם השקתם של אתרים וכלים לבניית בלוגים בשנת 1999.
במהלך 2004, נערך סיעור מוחות בין אנשי חברת "O'Reilly Media" (העוסקת בהוצאה לאור, ארגון כנסים והקמת אתרי אינטרנט בנושאי מחשבים) וחברת הפרסום "MediaLive" במטרה לבחור נושאים לכנס עתידי בנושא הרשת. אנשי הקבוצה רצו לדון בנושא, מאחר שגם לאחר התפוצצות בועת הדוט-קום ב-2001 (קריסה כלכלית של חברות אינטרנט רבות), רשת האינטרנט חשובה מתמיד ויישומי ואתרי אינטרנט חדשים רבים ממשיכים להופיע בקביעות. כמו כן נראה היה כי לאותם שירותים ואתרים חדשים היה מכנה משותף. כך, דייל דוהרטי (Dale Dougherty), סגן נשיא חברת O'Reilly Media, הגה את המושג Web 2.0, כדי לסמן את הופעתו של שלב חדש בהיסטוריה של האינטרנט. בהמשך הצטרף לצוות הכנס גם ג'ון באטל (John Battelle), עיתונאי וממייסדי המגזין Wired, ובאוקטובר 2004 נערך כנס ה-Web 2.0 הראשון. בשנת 2007 התקיים הכנס השלישי במספר, שסחף סיקור תקשורתי נרחב. מקור השם נבע מכך שדוהרטי וקליין נמנעו מלהחליף את המילה "אינטרנט" במילה אחרת - ופשוט קראו לתופעה "האינטרנט החדש". או ככותרת הפתיחה בהרצאתם: הווב, בגרסתו השנייה - "וב 2".
דוהרטי וקליין טענו כי תופעה עסקית זו, שנועדה לחבר בין תת-ארגונים, להקל ולייעל את עבודתם, טפטפה אט אט אל המרחב הציבורי ונכבשה במהירות על ידו. הם חזו את התנפלות ההמון, וכאשר הכנס זכה לסיקור תקשורתי נרחב – אוריילי אף הוציאו פטנט על השם ויש לשלם להם תמלוגים בשימוש מסחרי בשם. כפי שחזו, ה"אינטרנט החדש" אכן נקלט בלשון העם והיישומים שלו, לדבריהם, עוד בחיתוליהם.
ב-2006 בחר המגזין טיים בגולשי האינטרנט, אזרחי הדמוקרטיה הדיגיטלית החדשה, כ"איש השנה של המגזין טיים", ביטוי להכרה ולהצלחה של הרעיונות המגולמים בווב 2.0.
הגדרה
בספטמבר 2005 פרסם טים או'ריילי, המנכ"ל של O'Reilly Media, מאמר שבו ניסה להגדיר את המשמעות של המושג Web 2.0, בעקבות כך שבזמן שחלף מאז נהגה לראשונה, הוא הפך בין היתר למושג לקידום מכירות של מוצרים שאינם ראויים להיחשב ככאלה וכן היה צורך לספק תשובה הולמת לביקורת שגרסה כי אכן מדובר רק במונח שיווקי.
וב 2.0 לעומת וב 1.0
תחילה היה ניסיון למצוא את המכנה המשותף בין אתרי וב 2.0 לבין אתרי וב 1.0 (כביכול, הדור הקודם של אתרי הרשת) על ידי השוואה בין אתרים ישנים לחדשים. בין הדוגמאות להשוואה ניתן למצוא אתרים אישיים לעומת בלוגים, האתר של האנציקלופדיה בריטניקה לעומת ויקיפדיה וגם האתר MP3.com (שאפשר בין היתר לבעלים של דיסקים קנויים של מוזיקה להעלותם לרשת ולהאזין להם ממחשבים אחרים), לעומת שירות שיתוף קובצי המוזיקה נאפסטר (תוכנה המאפשרת לכמות גדולה של אנשים להעתיק אחד מהשני קבצים השמורים במחשב שלהם במהירות ובקלות רבה יותר מאשר שליחת קבצים בדואר אלקטרוני או העתקתם על גבי תקליטור או דיסק און קי). הגדרה זו, אולם, לא הייתה ברורה דיה ולא אפשרה לזהות בצורה מדויקת שירותים חדשים.
למרות זאת, ניתן לזהות בהשוואה זו מספר קווי התפתחות בין אתרי וב 1.0 לבין אתרי 2.0:
האינטרנט מעניק לראשונה את דפוס התקשורת של רבים מול רבים. הטלפון אפשר תקשורת אחד לאחד, הרדיו והטלוויזיה - אחד מול רבים. אמצעי התקשורת הופכים להיות דיגיטליים והאינטרנט מאפשר העברה של כל אמצעי התקשורת. המדיה החברתית הופכת לפחות מקור לנתונים ויותר לתיאום ושיתוף פעולה. קבוצות יכולות לראות לשמוע ולהתבונן. הקהל הופך מצרכן ליצרן. המדיה החברתית מאפשרת לכל אחד לשתף לשוחח ולתאם (קבוצה שיוצרת משהו תחת מטרה כלשהי במאמץ משותף).
שבעה קריטריונים להגדרת מוצרי וב 2.0
כדי להגדיר טוב יותר את המושג, ניסו אנשי או'ריילי להגדיר קריטריונים, שבאו לידי ביטוי בצורה כלשהי בסיפורי ההצלחה של אתרי וב 1.0 ו-2.0. על פי או'ריילי, על מנת שמוצר ייחשב כמוצר וב 2.0, עליו לענות על כמה שיותר קריטריונים מתוך השבעה הנדרשים לכך שהוגדרו במאמר:
אורי אגוז
יצירתה
שימשה כמנהלת אומנותית של פסטיבל קולנוע דרום ה-5 שנערך בשדרות - קולנוע עולם דוקומנטארי, שהציג חומרים מיבשת אפריקה, מרכז היבשת סנגל ובורקינה פאסו, ויצירה נסיונית של הגל החדש בדרום-אמריקה.
כיהנה כמנהלת אומנותית של פסטיבל אשה בין השנים 2010–2012, ופעלה לקידום יוצרות מבטיחות וייחודיות מתחומי האמנות, הקולנוע והמחול.
אגוז הוזמנה ליפן כבמאית יוצרת מטעם ממשלת יפן למסע משותף של יוצרים ישראליים, פלסטינים ויפנים, במהלכו צילמה עם שותפה למסע, יוצר קולנוע פלסטיני מרמאללה, סרט תיעודי על התהליך כולו.
וב 2.0
הגדרות תמציתיות של וב 2.0
עוד על הקושי בהגדרת המושג ניתן ללמוד ממאמרו של John Cannan, ספרן משפטי שביקש מאנשי מקצוע שונים, מתחום המשפט בעיקר, לספק את ההגדרה שלהם לווב 2.0.
אורי אגוז
יצירתה
יוזמת ומנחת "מכונת כתיבה" שנוסדה ב-2019 בשיתוף הקרן לירושלים ועיריית ירושלים, חממת כתיבה ליוצרי קולנוע טלוויזיה ותיאטרון בהנחייתה ובשילוב בכירי הכותבים בארץ –יעל הדיה, ניר ברעם, נעה ידלין, הגר בן-אשר, עמרי גבעון (בשבילה גיבורים עפים), שירלי מושיוף, ועוד.
וב 2.0
ישומי וב 2.0 עיקריים
ניתן לזהות מספר סוגים של יישומי ושירותי רשת עיקריים אשר מגדירים את יסודות וב 2.0 ועושים שימוש בטכנולוגיות ובסטנדרטים שונים, שיוגדרו גם כן בהמשך.
אורי אגוז
יצירתה
ב-2021 עלה בתיאטרון הבימה המחזה "זאקפונה שלי" שכתבה בהשראת שלום עליכם בהשתתפות ליא קניג, מיקי קם ויעל לבנטל ושירן הוברמן. באותה שנה עלה המחזה 'חובת דיווח' בתיאטרון חיפה שעוסק באלימות נוער ובהתמודדות הפסיכולוגית עם המידע שנחשף בטיפול.
וב 2.0
מאפיינים טכנולוגיים
ההגדרה המעשית של המונח מתייחסת ברוב המקרים לשורה של יישומים וטכנולוגיות שבהם נעשה שימוש בתחילת המאה ה-21, שהמכנה המשותף שלהם הוא הניסיון לחרוג מן הדגם הקודם של גלישה באינטרנט, שאופיין בעיון פסיבי בעמודים שתוכנם סטטי, לדגם שבו הגולש הבודד יכול להגיב, להשתתף, לשתף וליצור בעצמו תכנים שישמשו גולשים אחרים.
אורי אגוז
השכלה מקצועית
אגוז היא בעלת תואר שני בהצטיינות בבימוי M.F.A מאוניברסיטת תל אביב, תואר ראשון במשפטים LL.B מאוניברסיטת בר אילן ותואר שני בהצטיינות במשפטים LL.M מהאוניברסיטה העברית. עוסקת בגישור וצדק מאחה בעבירות מין.
וב 2.0
מאפיינים טכנולוגיים
חלק מאותם 7 קריטריונים שהגדיר או'ריילי, כמו הרשת כפלטפורמה, חוויית משתמש עשירה, הפעלת היישום על גבי יותר ממכשיר אחד וכדומה. ברשת, והפעלת היישומים נעשית בתוך חלון הדפדפן המותקן במחשב, כאשר היישום עצמו מתקשר דרך רשת האינטרנט עם השרתים של אותו מפעיל שירות, באים לידי ביטוי בטכנולוגיות המאפשרות יצירת יישומים הדומים בדרך פעולתם להפעלת תוכנה על גבי המחשב מכונים Rich Internet Application (RIA).
אורי אגוז
השכלה מקצועית
למדה בבית הספר למשחק של יורם לוינשטיין, סדנאות אימפרוביזציה בבית הספר למשחק ניסן נתיב, סדנאות תנועה וקונטקט אצל ליאת דרור וניר בן גל, התיאטרון הפיזי בתיאטרון הגוף בשיטת לקוק, ובוגרת הסטודיו למחול של קאי לוטמן, והקונסרבטוריון למוזיקה ע"ש דוניה ויצמן.
וב 2.0
ספרייה 2
ספרייה 2.0 (באנגלית: Library 2.0) מהווה דגם חדשני לקידום ושיפור שירותי הספרייה, בשאיפה להביא למהפך את השקפת העולם בה נתפסו ספריות עד היום, כשמרניות, מיושנות וחסרות דינמיות. המונח בבסיסו התהווה משילוב של Web 2.0 ו- Business 2.0 והפך לשירות יעיל במידה רבה הודות ל-(OPAC (Online Public Access Catalog בעזרת הטכנולוגיות של וב 2.0 תינתן גישה נוחה לאוספים של הספריות, בנוסף היא תעניק אפשרויות רחבות לקהל המשתמש באוספים כגון: בלוגים, אתרי ויקי, תיוג, רשתות שיווקיות, מסרים מיידיים, ועירוב טכנולוגיות. יישום הטכנולוגיה מדגיש ארבעה כללי יסוד הכרחיים: העמדת המשתמש במרכז, נוכחותם של המשתמשים ברשת, התחדשות בפאן הקהילתי, מולטימדיה אשר מעשירה את חוויית ההתנסות. אם כל התנאים נשמרים ניתן להעביר את השרות בצורה השימושית, הנוחה והאטרקטיבית במיוחד לקהל היעד של הספרייה כלומר, הטכנולוגיה החדישה תחולל תפיסה מודרנית לפיה:
Office 2.0
המושג נהגה ב-2005 על ידי Ismael Chang Ghalimi, יזם אינטרנט מארצות הברית, והוא מגדיר את הרעיון של יישומים יצרניים המשמשים את המשתמש הפרטי או עובד המשרד, כמו עיבוד תמלילים, גיליון אלקטרוני, דואר אלקטרוני, שמירת רשימת אנשי קשר או אתרי אינטרנט וכדומה, אשר פועלים כאפליקציה ברשת. וזאת לעומת התוכנות המותקנות על גבי המחשב האישי. המונח, השיווקי במהותו, נוצר על ידי Ghalimi כדי לבחון את ההשערה כי ניתן לבצע את כל הפעולות הדורשות תוכנה המותקנת על המחשב באמצעות שירותים הנגישים באינטרנט דרך הדפדפן (Ghalimi, 2005).
אך למרות המקור של מושג זה, הוא מיישם בתוכו מספר רב של מאפייני וב 2.0, כפי שנהגו על ידי או'ריילי:
פוליטיקה 2.0
פוליטיקה 2.0 הוא מונח המתייחס לשינויים שחלו בשדה הפוליטי בעקבות השימוש בפלטפורמת וב 2.0.
עקרון "הזנב הארוך"
לצורך הדגמה ניקח את אתר העסקים "אמזון" אשר מאפשר קנייה ממוחשבת של מיליוני מוצרים במחירים סבירים, ללא חשיבות לדרישה בשוק. זוהי גישה חדשה שכן, במקום עשרה להיטים למיליוני אנשים באים כעת מיליוני שירים לעשרה אנשים. בעבר ההיצע היה מוגבל בגלל הביקוש. על פי עיקרון זה בדיוק מונהג וב 2: היצע מגוון של נושאים ותחומי עניין ללא חשיבות לביקוש. כך שלמעשה, לא משנה מהו הערך שמשתמש מחפש, ימצא מבוקשו (נדיר ככל שיהיה) ואף משתמשים נוספים יתגלו לעיניו ועימם, אתרים בעלי תוכן דומה שלא הכיר בעבר.
ביקורת על מושג הווב 2.0
במסגרת ראיון שנתנו שניים ממייסדי אתר אינטרנט שאפשר בניית אתרים אישיים וקיום צ'אט בין גולשים הם ציינו כי מנקודת מבט מסחרית ופרסומית, יש צורך בשביית המשתמש כך שישתמש באתר במשך פרק זמן ארוך ככל האפשר, ובכך למעשה להפוך את המשתמש לצרכן (Silver, 2008). באתר המדובר, שנוסד ב-1994 ונסגר ב-2001, הרבה לפני שמושג הווב 2.0 נהגה, הוצע למשתמשים חוויית שימוש הדומה למה שמציעים היום אתרי וב 2.0, ומכאן ניתן להסיק שמעבר לחזון של קהילת גולשים ושיתוף מידע, מדובר גם כאן במטרה מסחרית לשמה – לרתק את הגולש לאתר לאורך זמן על מנת שיהיה אפשר לחשוף אותו לעוד פרסומות ושירותים שעבורם הוא יסכים לשלם (Silver, 2008).
ב-2005, כתב Tim Bray, מפתח תוכנה שתרם לפיתוח סטנדרטיים כמו XML ו-Atom (הפורמט המתחרה ל-RSS), בבלוג שלו כי הווב 2.0 הוא "faux-meme" (Meme מזויף – Meme הוא מעין יחידה של אבולוציה תרבותית המשכפלת את עצמה. היא יכולה לבטא חלקי רעיונות, שפות, דגמים, ערכים מוסריים או אסתטיים וכדומה, והיא מועברת בין אנשים כיחידה אחת) וכי אין הצדקה לשימוש במושג וב 2.0, מכיוון שמבחינת איכות חוויית השימוש באינטרנט, השינוי הראשון התרחש כאשר גוגל סיפקה שירות חיפוש שימושי, בו כולם משתמשים, והשלב השני התרחש עם התרחבות תופעת הבלוגים והסינדיקציה של המידע אשר הפכו את האינטרנט מספרייה לזרם של אירועים. על פי בריי, אנו עדיין נמצאים במהלך שלב זה, כך שאנו למעשה כבר נמצאים בווב 3.0. בריי גם כן טען כי מדובר בז'רגון פרסומי ריק מתוכן (Bray, 2005a).
דוגמה שונה לביקורת על כך שהמושג וב 2.0 הוא מושג שיווקי באה לידי ביטוי במסגרת הניסיון של אחת מהחברות שהיו שותפות להטבעת המושג וקיום הכנס הראשון יחד עם החברה של טים או'ריילי לאסור על השימוש בשם Web 2.0 לכנס של ארגון ללא מטרת רווח במאי 2006. הסיבה לכך, כפי שטענו אנשי החברה של או'ריילי (שהטענות הופנו כלפיהם שלא בצדק, ולא כלפי החברה שאסרה על השימוש בשם) הוא הרישום של המושג כשם מסחרי בכל הנוגע לשימוש בו בשם של אירועים "חיים" כמו כנסים, בלבד. אירוע זה גרם לכעס רב שבא לידי ביטוי בהתבטאויות נזעמות ברחבי הבלוגספירה ואף לפרסום המכתב שהתקבל מעורכי הדין ואשר דרש לא להשתמש במושג וב 2.0 כשם הכנס כתמונה באתר שיתוף התמונות Flickr. בסופו של דבר הותר השימוש בשם לאותו כנס, אך המושג עצמו, בכל הקשור לקיום אירועים דומים עדיין מוגדר כ-Service Mark בארצות הברית ובאיחוד האירופי (Forrest, 2006; Ivry, 2006; Torkington, 2006; O'Reilly, 2006b).
נתוני שימוש
על נתוני השימוש של בני נוער בשירותי וב 2.0 השונים וגם על הגידול בנתונים לעומת שנים קודמות, ניתן ללמוד מסקר מייצג שנערך בקרב בני נוער בארצות הברית בני 12 עד 17 בסוף 2006 במסגרת פרויקט Pew Internet & American Life
55% מבני הנוער בגילאים אלו יצרו פרופיל במסגרת רשתות חברתיות כמו Facebook או Myspace, ומקרב 28% מבני הנוער שכותבים בלוגים בסוף 2006 (לעומת 19% ב-2004), מרביתם הם בנות. מבין המשתתפים ברשתות חברתיות, 76% מתוכם מגיבים לרשומות המתפרסמות בבלוגים שכותבים גולשים אחרים.
57% מבני הנוער צופים או משתפים סרטוני וידאו באתרים כמו YouTube, כאשר מרבית בני הנוער אשר שיתפו סרטונים באתרים הם בנים.
יש לציין כי נכון לנובמבר 2006, 90% מבני הנוער האמריקאים בגילאים 12 עד 17 משתמשים ברשת האינטרנט, ו-61% מהם עושים בה שימוש יום יומי.
עתיד הרשת
במסגרת מאמר שפרסם טים ברנרס-לי ב-2001 תוארו היכולות של סוכנים אינטליגנטים ואוטונומיים שיעבדו מידע ויבצעו עבורנו פעולות באינטרנט. כל הפעולות יתבצעו באופן אוטומטי וללא כל הנחיה אנושית, פרט להגדרת המשימה ואישור התוצאה (Berners-Lee, Hendler, & Lassila, 2001). תמצית הרעיון הוא רשת סמנטית שבה יעברו ממסמכים למידע, מאוסף של מסמכים שרק האדם יכול לקרוא, לאוסף של נתונים ומידע שהמחשב יוכל להבין ולעבד בעצמו. הרשת הסמנטית תסייע גם בפיתוח מאגר הידע האנושי בכך שהיא תגשר ותיצור שפה משותפת בין מוקדי הידע הפזורים בעולם אשר נוצרים לרוב על ידי קבוצות קטנות של אנשים, אשר יוצרים ביניהם תת-תרבות המובנת רק להם (Berners-Lee et al., 2001).
מאפיין עתידי נוסף לוב 3.0 יכול להיות השימוש בגרפיקה עשירה יותר ואף תלת־ממדית כדי לייצג את המידע המצוי באינטרנט ואת הקשרים הסמנטיים הקיימים בין פריטי המידע השונים.
ב-2005 תיאר יזם האינטרנט נובה ספיבק (Nova Spivack), השותף למספר חברות העוסקות בתחום הרשת הסמנטית, את הדור רביעי של הרשת שיופיע לאחר הווב 3.0 (Spivack, 2005). דור זה, אותו הוא מכנה ה-World Wide Database (או WWDB), הוא אוסף של מרכזי נתונים הפזורים ברחבי רשת האינטרנט המתנהגים יחדיו כמסד נתונים אחד. אבל כדי שחזון זה יתממש, הוא מתבסס על היכולות והנתונים שנבנו בשלושת הדורות שקדמו לו. במסגרת ה-WWDB, סוכנים וירטואליים ינועו בין מרכזי המידע ויוכלו להוסיף ולאחזר מידע אליהם ומהם ואף לקשר בין מרכזי מידע המתמחים בין נושאים שונים על ידי ניתוח האונטולוגיות המוגדרות בכל אחד מהם (Spivack, 2005).
בפברואר 2007, תיאר ספיבק את לוח הזמנים המשוער להופעת הדורות הבאים של רשת האינטרנט, וכן את רשימה הטכנולוגיות והטרנדים שיכללו בהם. על פי לוח זמנים זה, כל דור נמשך 10 שנים ולכן עידן הוב 2.0 יסתיים ב-2010. תום עידן הווב 3.0 יהיה ב-2020, ורק אז יופיע הדור הרביעי של הרשת (Spivack, 2007).
על פי ברנס לי, וב סמנטי יטפל בשני נושאים עיקריים:
רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים (סרט)
רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים (באנגלית: Rosencrantz & Guildenstern Are Dead) הוא סרט דרמה קומית משנת 1990 שכתב וביים טום סטופארד על פי מחזה באותו שם פרי עטו מ-1966. הסרט, כמו המחזה, מתאר שתי דמויות משניות במחזה "המלט" מאת ויליאם שייקספיר, את רוזנקרנץ וגילדנשטרן, שנמצאים בדרך לטירת אלסינור בהזמנת מלך דנמרק. הם פוגשים בדרכם להקת תיאטרון נודד. כשהם מגיעים לארמון מתברר להם שהם נדרשים לגלות מה מטריד את הנסיך המלט. בינתיים הם מהרהרים על משמעות הקיום שלהם. הסרט זכה בפרס אריה הזהב בפסטיבל הסרטים של ונציה ה-47.
בסרט מככבים גארי אולדמן בתפקיד רוזנקרנץ וטים רות' בתפקיד גילדנשטרן, אם כי לאורך כל הסרט הדמויות שהם פוגשים ואפילו הם עצמם אינם בטוחים מי מהם הוא רוזנקרנץ ומי גילדנשטרן. עוד משתתפים בסרט ריצ'רד דרייפוס בתפקיד השחקן הראשי בלהקה, איאן גלן בתפקיד המלט, איאן ריצ'רדסון בתפקיד פולוניוס, ג'ואנה מילס בתפקיד גרטרוד, ודונלד סאמפטר בתפקיד המלך קלאודיוס.
תקציר העלילה
הסרט מתמקד ברוזנקרנץ וגילדנשטרן ובמעשיהם (או היעדרם) בתוך המחזה "המלט". בתחילת הסרט הם רוכבים על גבי סוסים לאלינסור ומהרהרים על נושאים כגון גורל, זיכרון ושפה. רוזנקרנץ מטיל מטבע שמצא, שנופל תמיד על אותו צד, עץ. גילדרשטרן מסיק מכך שמשהו לא בסדר עם המציאות. הם פוגשים בדרכם להקת שחקנים נודדים, ותוך כדי שיחה עם השחקן הראשי הם מועברים באופן מסתורי לתוך עלילת המחזה "המלט" באלסינור. הם משוטטים ברחבי הטירה, ומנסים להבין מה קורה כשהם מאזינים לחלקים מהמחזה. הזוג המלכותי הדני מבקש בהם להישאר בסביבה, ולעזור במציאת הסיבה למצב רוחו הקודר של המלט, ובתקווה למצוא לו מרפא. הם מבלים את הזמן מאחורי הקלעים של "המלט" בניסיון להבין מה הבעיה של הנסיך ומה נדרש מהם.
בסופו של דבר, רוזנקרנץ וגילדנשטרן נשלחים לאנגליה מחוץ לעלילה של המחזה. החלק האחרון של הסרט מתרחש באונייה המפליגה לאנגליה, שם הם קוראים את המכתב שהם אמורים למסור למלך יחד עם המלט, ומגלים שבמכתב יש צו המורה על מותו של המלט. השניים מחליטים להעמיד פנים שהם לא ראו את המכתב. המלט מחליף את המכתב (כמתואר במחזה השייקספירי) ונמלט בספינה של פיראטים. רוזנקרנץ וגילדנשטרן מודאגים ואינם יודעים מה לעשות עכשיו שהמלט איננו. הם אינם מודעים להחלפה של המכתב, ושמצווה שם על מותם שלהם במקום מותו של המלט. השחקן מסיים את הסיפור כשהוא קורא את המכתב שדן אותם למוות, ושניהם נתלים. הסרט מסתיים כששחקני התיאטרון הנודד אורזים את חפציהם בעגלה וממשיכים בדרכם.
קבלה וביקורת
הסרט קיבל לרוב ביקורות חיוביות, ודירוג של 64% באתר Rotten Tomatoes המבוסס על 28 סקירות. ביקורת שלילית נפוצה הייתה על כך שהעלילה מתאימה יותר לבמת התיאטרון מאשר למסך הקולנוע. כך בביקורת וינסנט קאנבי שבה הוא אומר "[סטופארד] מתענג על צלילים ומשמעויות, משחקי מילים, שממריאות ומתעופפות. על הבמה זה יכול להיות מהנה מאוד... במדיום ריאליסטי כמו הקולנוע כל כך הרבה מילים יכולות להקהות את עור התוף ולהכביד על העפעפיים." כמו כן רוג'ר איברט קובע ש"הבעיה היא שהחומר הזה מעולם לא נועד לקולנוע, ואינו יכול לעבוד כסרט".
הסרט זכה בפרס אריה הזהב בפסטיבל הסרטים של ונציה, ובפרס Fantasporto. גארי אולדמן היה מועמד על תפקידו לפרס אינדפנדנט ספיריט לשחקן הראשי הטוב ביותר בשנת 1991.
ב-2011 בחר המגזין "Total Film" את הופעתו של אולדמן בתפקיד רוזנקרנץ כאחד הטובים ביותר שלו.
מדיה ביתית
הסרט יצא על גבי DVD בממלכה המאוחדת ב-2003, ובארצות הברית ב-2005. ה-DVD כולל ראיונות עם אולדמן, רות', דרייפוס וסטופארד.
דניאל דיי-לואיס
סר דניאל מייקל בלייק דיי-לואיס (באנגלית: Daniel Michael Blake Day-Lewis; נולד ב-29 באפריל 1957) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון יהודי-בריטי לשעבר. זוכה שלושה פרסי אוסקר (מה שהופך אותו לשחקן שזכה במספר הרב ביותר של פרסי אוסקר, יחד עם ג'ק ניקולסון ו-וולטר ברנן), ובעל תואר האצולה "סר" (Sir) אותו קיבל מידי אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת.
זכה בשני פרסי גלובוס הזהב ושני פרסי גילדת שחקני המסך.
קורות חיים
דיי-לואיס נולד בלונדון שבאנגליה. אביו, ססיל דיי-לואיס, משורר וסופר ממוצא אנגלי-אירי פרוטסטנטי, מונה ב-1968 למשורר החצר של הממלכה. אמו, ג'יל בלקון, שחקנית יהודיה ובתו של סר מייקל בלקון שעמד בראש אולפני אילינג.
האצטדיון העירוני הרצליה
האצטדיון העירוני הרצליה המכונה מ-2015 "אצטדיון טוטו הרצליה" הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר הרצליה, ברחוב יוסף נבו, בסמוך לקניון שבעת הכוכבים והספורטק העירוני וכן סמוך למטווח האולימפי.
דניאל דיי-לואיס
קריירה
את תחילת דרכו כשחקן עשה על בימות התיאטרון בעיר בריסטול.
האצטדיון העירוני הרצליה
היסטוריה
האצטדיון נחנך בשנת 1985, ותואר אז כאצטדיון "מפואר", תחילה בתכולה של 2,400 מקומות ישיבה ביציע בצדו המערבי של המגרש. בהמשך הורחב האצטדיון והוקמו יציעים ביתר חלקי המגרש, וכן הורחב וקורה היציע המערבי. כיום מכיל האצטדיון כ-8,100 מקומות ישיבה והוא משמש כמגרשן הביתי של קבוצות מכבי הרצליה והפועל הרצליה. היציע המרכזי הוא היציע המערבי, בו יושבים אוהדי הקבוצות המקומיות, והיציע המזרחי מיועד לאוהדי הקבוצה האורחת. גג האצטדיון שהיה מעל היציע המערבי ניזוק ופורק בחלקו בשנת 2012 והיתר פורק בתחילת 2017. בסוף 2017, שופצו היציע המערבי וחדרי ההלבשה.
בין האירועים החשובים בתולדות האצטדיון ניתן למנות את ניצחונה של נבחרת ישראל הצעירה בשנת 2006 על נבחרת צרפת בתוצאה 1:0 אשר הבטיח את העפלתה של הנבחרת לאליפות אירופה לראשונה בתולדותיה. אירוע חשוב נוסף הוא משחקה של שמשון תל אביב נגד בית"ר ירושלים במחזור שלפני האחרון בעונת 1991/2 בליגה הארצית, שהסתיים בתיקו אפס אל מול יציעים מלאים. תוצאה זו עזרה רבות לבית"ר במשימתה להעפיל בחזרה אל הליגה הלאומית, אז הליגה הראשונה, דבר שהובטח במחזור האחרון של אותה העונה.
שבע גבעות איסטנבול
שבע גבעות איסטנבול הן הגבעות שהשתרעו בשטחה המקורי של העיר איסטנבול (אז ביזנטיון ולאחר מכן קונסטנטינופול) עת נבנתה בשנת 330 בידי הקיסר הביזנטי קונסטנטינוס. לא ברור אם קונסטנטינוס אכן היה מודע לעובדה שעירו החדשה ישבה על שבע גבעות, אך עובדה זו יצרה דמיון בין העיר שכונתה "רומא החדשה" (Nova Roma) לבין רומא ושבע גבעותיה.
גבעותיה של איסטנבול משתרעות במרכזה ההיסטורי של העיר המתוחם על ידי ים השיש מדרום, מצר הבוספורוס ממזרח, קרן הזהב מצפון וחומת היבשה ממערב. בתקופה הביזנטית ובתקופת האימפריה העות'מאנית הוקמו מבני דת מונומנטליים על ראשי הגבעות ורובם ניצבים עד היום. בניגוד לגבעות רומא, לגבעותיה של איסטנבול אין שמות מוגדרים והן ממוספרות מאחת עד שבע (הגבעה הראשונה, השנייה וכו'). שבע הגבעות הונצחו בסמלה של העיר והן מופיעות בצורת שבעה משולשים במרכזו.
דניאל דיי-לואיס
קריירה
הופעת הבכורה שלו בקולנוע הייתה בסרט "Sunday Bloody Sunday" בשנת 1971. אחר כך המשיך להופיע בתיאטראות בלונדון ובבריסטול. הסרט הבא בו השתתף היה "גנדי" ב-1982. ב-1984 הופיע בתפקיד משנה בסרט "הבאונטי".
התבלט לראשונה בסרטים "מכבסה יפהפייה שלי" וב"זיכרונות אהבה מפירנצה". ב-1987 גילם את התפקיד הראשי בסרטו של פיליפ קופמן "הקלות הבלתי נסבלת של הקיום". ב-1989 גילם את כריסטי בראון, צייר הסובל משיתוק מוחין, בסרט "כף רגלי השמאלית"; הסרט זיכה אותו בפרסים רבים, בהם פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר. דיי-לואיס, הידוע בהתמסרותו הרבה לתפקיד אותו הוא מגלם, התעקש להישאר בכיסא גלגלים גם בין הצילומים בסרט זה.
לאחר מכן חזר לתיאטרון בתפקיד המלט בתיאטרון הלאומי, אך נאלץ לעזוב את ההפקה כיוון שבאחת מן ההצגות, בקטע בו הרוח של אביו של המלט מדברת אליו, הוא טען כי ראה את רוחו של אביו שלו והתקשה להמשיך בהצגה; מאז לא הופיע על במת התיאטרון.
ב-2005 שיחק בסרט "הבלדה על ג'ק ורוז". ב-2007 זכה בפעם השנייה באוסקר כשחקן הטוב ביותר, על תפקידו בסרט "זה יגמר בדם". התפקיד זיכה אותו גם בפרס גלובוס הזהב בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בסרט דרמטי. ב-2012 גילם את אברהם לינקולן בסרט על חודשי חייו האחרונים של נשיא ארצות הברית, "לינקולן". על תפקיד זה זכה פעם נוספת בפרס אוסקר, בפרס גלובוס הזהב, וכן זכה בפרס גילדת שחקני המסך.
ב-2017, לאחר הפסקה של חמש שנים, עבד בשנית עם הבמאי פול תומאס אנדרסון ב״חוטים נסתרים״ בו גילם מעצב אופנה מזדקן ואובססיבי שמתאהב במלצרית. על תפקידו היה מועמד לפרס האוסקר לשחקן הטוב ביותר.
ב-21 ביוני 2017, לפני יציאת הסרט לאקרנים, הודיע דיי-לואיס כי הוא פורש מעולם המשחק.
מוטיב חוזר בבחירת תפקידיו של דיי-לואיס הוא נושא יחסי אב ובן, כגון בסרטיו "בשם האב", "כנופיות ניו יורק", "זה ייגמר בדם" ובתפקידו ב"המלט". היחסים בין דיי-לואיס לבין אביו המנוח היו מתוחים והשפיעו עליו רבות לאורך חייו ובחירת תפקידיו.
חיים אישיים
בנו הבכור נולד מזוגיות בתחילת שנות ה-90 עם השחקנית הצרפתייה, איזבל אג'אני.
ב-1996 נישא לשחקנית והבמאית האמריקאית ממוצא יהודי רבקה מילר, בתו של ארתור מילר, אשר ביימה אותו בסרט "הבלדה על ג'ק ורוז". הם מתגוררים באירלנד ולהם שני בנים משותפים.
ב-1993 קיבל אזרחות אירית, בנוסף לאזרחותו הבריטית מלידה.
הרמן גונקל
הרמן גונקל (בגרמנית: Hermann Gunkel; 23 במאי 1862 – 11 במרץ 1932) היה תאולוג גרמני-פרוטסטנטי. מחשובי אסכולת ביקורת המקרא ואבי שיטת חקר הסוגים.
ביוגרפיה
גונקל, בנו של כומר, נולד ב-23 במאי 1862, למד תאולוגיה באוניברסיטת גטינגן (Göttingen) ובהנובר. בשנת 1895, הפך גונקל לפרופסור למקרא בברלין. באותה שנה, יצא לאור ספרו "בריאה וכאוס". בשנת 1901 יצאה לאור המהדורה הראשונה של פירושו לספר בראשית ובשנת 1926 פרסם את פירושו לתהילים.
גונקל נחשב לאחד מחשובי חוקרי המקרא בראשית המאה ה-20 ואבי שיטת חקר הסוגים. שיטה זו שפיתח ולאחריו שוכללה והורחבה על ידי תלמידיו מבקשת להתחקות אחר מוצאם של יצירות שונות במקרא מתוך הספרות העממית שבעל פה. זאת מתוך הנחה מקדמית כי חלקים שונים שבמקרא נתהוו מתוך מסורת עממית שבעל פה שמקורם בסיטואציות חוזרות ונשנות בקהילה ("מושבם בחיים"), הן תרבויות חברתיות והן פולחניות. דוגמאות לכך הם זיהויים של אגדות אטיולוגיות במקרא כמו סיפור הבריאה וסיפור בבל, הבחנה בין סוגי מזמורים שונים במקרא על פי תפקידם בחיי הקהילה ועוד. ההבחנה העיקרית בסוגי המזמורים הם בין שירי קודש אשר נושאיים דתיים ושימושם בעיקר פולחני לבין שירי חול אשר נושאם בעיקרו אינו דתי.
את שירת הקודש חילקו לכמה סוגים: המנון, קינות לאומיות, קינות היחיד בספר תהילים, מזמור מלך, ומזמור תודה של היחיד.
את שירת החול חילקו ל: שירי עבודה, שירי יין, שירי שומרים, שירי אהבה וחתונה, שירי מלחמה וקינות.
המתודולוגיה אותה יצר והמסקנות אליהן הגיע, הנחו רבים מחוקרי המקרא (לרבות איבן אנגנל) שבאו בעקבותיו ועוררו התייחסויות רבות לחיוב ולשלילה. גונקל פרש מהוראה מסיבות בריאות בשנת 1927. עבודתו הגדולה האחרונה הייתה מבוא לספר תהילים.
גונקל נפטר ב-11 במרץ 1932 בהַאלֶּה.
מאפייה
מאפייה או בית מאפה הם מקום הכנה וממכר למאפים. זהו מקום העבודה של האופה כיום. אפייה היא פעילות עתיקת יומין. המצרים הקדמונים היו הראשונים שאפו לחם, בערך בשנת 8000 לפנה"ס.
בזמנים מודרניים נעשית פעולת האפייה על ידי מכונות במאפיות גדולות, ללא מגע יד אדם. מאפיות קטנות הן פעמים רבות עסקים משפחתיים, בהם מתמחים בדרך כלל ביצור סוג מאפה מסוים. בשנים האחרונות נעשו נפוצות רשתות לאפיית לחם, בעסקים עצמאיים או במסגרת רשתות השיווק. מרבית אלו משמשים כחנות לממכר המאפים, בה ניתן לשבת ולהנות משירותים בדומה לבית קפה.
עמוס ארבל
עמוס ארבל (נולד ב-24 באפריל 1945) הוא כתב, עורך ומגיש חדשות, מנחה טלוויזיה, ופנטומימאי. פורסם בעיקר בהיותו מגיש חדשות, ומנחה התוכנית "בין הכיסאות" ששודרה במהלך שנות ה-80 וה-90 בערוץ הראשון.
ביוגרפיה
התחנך בחיפה ב"ריאלי" ובתיכון חוגים. היה רשג"ד בשבט כרמל של הצופים, וממקימי שבט צופית. את שירותו בצה"ל עשה ארבל בשנות ה-60 בלהקת הנח"ל. בהיותו בחיפה הוא נכח בהופעה של מרסל מרסו, התפעל מהאומן וקשר עימו קשר. מרסו הציע לארבל לבוא לפריז וללמוד פנטומימה ותיאטרון אצלו ואצל ז'אק לקוק. לאחר שהשתחרר מהצבא נסע ארבל לפריז, והחל בלימודי תקשורת וטלוויזיה בפריז, ופנטומימה אצל ז'אק לקוק ומרסל מרסו. בשנת 1968 פנה אליו יורם רונן, מנהל מערכת החדשות של הטלוויזיה הישראלית שהוקמה באותה התקופה, וחיפשו אנשי מקצוע ישראלים בעולם, בהצעה שישמש ככתב בפריז של הטלוויזיה, לצידו של ירון לונדון שהיה שליח רשות השידור בבירת צרפת, וזאת בשל היכרותו עם המדיום הטלוויזיוני מלימודיו. ארבל סיקר כסקופ עולמי את "גניבת" חמשת ספינות שרבורג של חיל הים שנקנו מהצרפתים ועוכבו בשל האמברגו הצרפתי. הכתבה של ארבל שודרה ברחבי העולם. הוא סיקר גם את מתקפת הטרור בנמל התעופה של מינכן על נוסעי אל על. עם חזרתו לארץ ב-1970, הצטרף ארבל למערכת החדשות של הטלוויזיה בירושלים.
בתחילה היה כתב כללי וסיקר נושאים שונים, בהם עליית המתיישבים הראשונים לפתחת רפיח. הבמאי יוסי צמח הציע לארבל להנחות את תוכנית האירוח והבידור הראשונה "במקצב השבעים". ב-1972 יצא ארבל בעקבות רעייתו לשנה בניו יורק, שם השתלם בצילומי סרטים דוקומנטריים אצל הפרופ' ארתור ברון בברוקלין קולג', ובחדשות ב-CBS ו-NBC, וכן בשידורי תחנת הכבלים TelePrompTer cable TV. כשחזר לישראל ב-1973, בשותפות הטלוויזיה הישראלית הפיק ושידר את חגיגות יום העצמאות ה-25 למדינה ל-147 תחנות כבלים ברחבי ארה"ב, לראשונה בשידור חי מישראל לארה"ב, ל-3.5 מיליון צופים.