cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אל תסתכלו למעלה
ליהוק
ב־19 בפברואר 2020 לוהקה ג'ניפר לורנס לסרט. ב־12 במאי 2020 הוכרז כי קייט בלאנשט הצטרפה לסרט. בספטמבר 2020 הצטרף רוב מורגן לצוות השחקנים. באוקטובר 2020 התווספו לאונרדו דיקפריו, מריל סטריפ, ג'ונה היל, טימותי שאלאמה, אריאנה גרנדה, קיד קאדי, מת'יו פרי, הימש פאטל ותומר סיסלי. בנובמבר 2020 טיילר פרי, מלאני לינסקי ורון פרלמן הצטרפו לצוות השחקנים. בחודש פברואר 2021 נודע כי מארק ריילנס ומייקל צ'יקליס הצטרפו לצוות השחקנים.
צילומים
ב-19 בפברואר 2020 הוכרז כי שלב הצילומים יחל באפריל 2020. עם זאת, הוא התעכב עקב מגפת הקורונה. הצילומים החלו ב-18 בנובמבר 2020 בבוסטון ובניובוריפורט, מסצ'וסטס.
במהלך צילומי אפקטים מיוחדים שהתקיימו בליל יום שישי, 5 בפברואר 2021, נפצעה השחקנית ג'ניפר לורנס מפגיעת רסיסי זכוכית סמוך לאחת מעיניה, ונזקקה לטיפול רפואי. לפי דיווחים מאתר הצילומים בברוקטון, מסצ'וסטס, כתוצאה מפיצוץ יזום באתר, התעופף פח אשפה וניפץ זגוגית חלון, והרסיסים הותזו לעברה של לורנס בטרם היה סיפק בידה להתפנות מהמקום. כתוצאה מהתאונה, נדחו הצילומים שתוכננו לאותו סוף שבוע, לשבוע שלאחריו.
מקורות השראה
מבקרי קולנוע אחדים מצאו זיקה בין דמויות הסרט ובין דמויות מציאותיות ששימשו השראה לעיצובן. כך נשיאת ארצות הברית בסרט, ג'ני אורליאן, זוהתה כבת דמותו הנשיא דונלד טראמפ, יזם הטכנולוגיה פיטר אישרוול זוהה כמשקף שילוב של ריצ'רד ברנסון, ג'ף בזוס ואילון מאסק או כשילוב של סטיב ג'ובס, ג'ף בזוס ואילון מאסק, האסטרונומית קייט דיביאסקי זוהתה כבת דמותה של גרטה טונברי, והאסטרונום רנדל מינדי זוהה כבן דמותו של אנתוני פאוצ'י.
עלילת הסרט, העוסקת בהתרעה של מדענים על סכנה לקיום האנושות והזלזול של הפוליטיקאים ואנשי העסקים בסכנה זו, מתפרשת על ידי מבקרים רבים כאלגוריה על היחס למשבר האקלים. מדען האקלים פיטר קלמוס כתב כי "זהו הסרט הכי מדויק שראיתי על האדישות המבעיתה של החברה למשבר האקלים".
עליית הסרט לנטפליקס תוזמנה ליום השיגור של הגשושית DART שתבחן יכולת להסיט אסטרואידים ממסלולם.
הפצה
הסרט יצא לשירות הסטרימינג נטפליקס ב-24 בדצמבר 2021.
שאיין (שפה)
שאיין, או בשמה הילידי צֵהֶסֶנֵסְצֶסְטוֹצֶה (Tsėhésenėstsestȯtse), היא השפה הילידית המדוברת בפי בני אומת שאיין, בשטחי המדינות מונטנה ואוקלהומה בארצות הברית. שאיין ממוינת למשפחת-השפות האלגונקוויות. כמו בכל השפות האלגונקוויות האחרות, יש לה מורפולוגיה מדבקית (אגלוטינטיבית) מורכבת. שפה זו נמצאת בסכנת הכחדה, ברמות שונות, בשתי המדינות בה היא מדוברת.
מיון
שאיין היא אחת השפות האלגונקוויות, שהן ענף במשפחת-השפות האלגיות. שאיין מקובצת בקבוצת "השפות האלגונקוויות של השפלה", יחד עם אחיותיה אָרָפָּאהוֹ ובלקפוט, המדוברות בפי אומות אלגונקוויות החיות באזורי השפלה, ויחד הן יוצרות שפראכבונד.
תפוצה גאוגרפית
שאיין מדוברת בעיקר ב"שמורה האינדיאנית שאיין הצפונית" בצפון-מזרח מדינת מונטנה ומעט במדינת אוקלהומה. על פי דיווח של אומת שאיין בשמורה הצפונית במונטנה ממרץ 2013, היו רשומים כ-10,050 חברי שבט שאיין; מתוכם, מעט יותר מרבע מאוכלוסיית שאיין בגיל 5 ומעלה דיברו שפה שאינה אנגלית.
פונולוגיה
בשאיין יש 3 תנועות שיכולות להופיע באלופון בלתי-קולי או לָחוּש (ועל כן 6 וריאנטים), 11 עיצורים ו-2 טונים. כל הברה נושאת טון, שלרוב אינו מיוצג בכתיבה, אך ניתן לסימון באמצעות קו מעל אות-התנועה.
תנועות
בשאיין יש 3 תנועות בסיסיות /e a o/. הפונמה מבוטאת בדרך כלל כאלופון  ולעיתים משתנה ל-.
כל אחת מהתנועות האלה לוקחת ארבעה טונים: טון גבוה (כמו á [á]); טון נמוך (כמו a [à]); טון אמצעי (כמו ā [ā]); וטון עולה (כמו ô [ǒ]). כשתנועה מבוטאת בלתי-קולית היא יכולה לקבל נקודה מעל האות (למשל ė [e̥]). הטונים הגבוה והנמוך הם פונמיים, ואילו תנועות בלתי-קוליות אלופוניות על פי ההקשר הפונטי.
אורתוגרפיה
מערכת הכתב של שאיין מבוססת על האלפבית הלטיני, עם התאמות מיוחדות לשפה, ויש בה 14 אותיות בלבד. היא לא מערכת פונמית טהורה ולא תעתיק פונטי; הבלשן וֵּיין לימן תיאר אותה כ"כתיב הגייה" – כלומר מערכת איות מעשית, שנועדה להקל על הגייה נכונה. קיימות כמה וריאציות אלופוניות שאינן מיוצגות בכתב, דוגמת תנועות בלתי-קוליות.
אותיות המייצגות תנועות
[הצליל המיוצג] – האות
אותיות המייצגות עיצורים
[הצליל המיוצג] – האות
טונים
הטון הנמוך לרוב אינו מסומן.
ג'ודי רייס
ג'ודי רייס (באנגלית: Judy Reyes; נולדה ב-5 בנובמבר 1967) היא שחקנית, דוגמנית ומפיקה אמריקאית, הידועה בעיקר בזכות תפקידיה כקרלה אספינוזה בסדרת הקומדיה הרפואית של NBC ו-ABC "סקראבס", וכזוילה דיאז בדרמת הפשע של לייפטיים "עוזרות בית נחושות". בנוסף כיכבה בתור אנליז זיאס בקומדיה "Claws" של TNT.
ביוגרפיה
רייס נולדה בברונקס, ניו יורק, למהגרים דומיניקנים, ויש לה שלוש אחיות, כולל אחות תאומה בשם ג'וסלין רייס, ששיחקה פרמדיקית בסדרה "חוק וסדר: מדור מיוחד". רייס גדלה בשדרות ביינברידג', מגיל 13 ועד גיל 25. היא למדה במכללת האנטר במנהטן, שם החלה את קריירת המשחק שלה.
קריירה
בתחילת שנות ה-90, רייס החלה את קריירת המשחק שלה עם תפקידי אורח במספר תוכניות, כולל "חוק וסדר", "NYPD Blue" ו"הסופרנוס". היה לה גם תפקיד חוזר ב"אוז" בתור טינה ריברה. היא ידועה בעיקר בזכות דמותה של האחות קרלה אספינוזה בקומדיה "סקראבס" של NBC שם שיחקה מ-2001 עד 2009. היא שיחקה במספר סרטי טלוויזיה שנעשו לטלוויזיה, בעיקר עבור רשת לייפטיים, כולל "ילדה קטנה אבודה: The Delimar Vera Story", ו-"The Pregnancy Project".
לאחר שעזבה את סקראבס, רייס כיכבה בתפקיד אורח בכמה תוכניות, כולל "קאסל", "מדיום", "Off the Map" ו"חוק וסדר: מדור מיוחד". ב-2011 היא כיכבה כאם המתמודדת עם חזרתו של בעלה המנוכר לחייה לאחר תקופתו בכלא בדרמה העצמאית "Gun Hill Road". הסרט מתרחש בברונקס מולדתה של רייס, וכותרתו מתייחסת לרחוב אמיתי שחוצה את שדרת ביינברידג' שבה גדלה רייס עצמה. הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס. לרייס היו גם תפקידי משנה קטנים במספר סרטים, כולל נסעתי לקוני איילנד בשליחות מאלוהים. "תחזור עד חמש" (1998), "Bringing Out the Dead" (1999), "וושינגטון הייטס" (2002) ו-"Dirty" (2005).
בשנת 2012, רייס לוהקה לסדרה "עוזרות בית נחושות" בתפקיד זוילה דיאז, המשרתת הבכירה. הסדרה שודרה מ-2013 ועד 2016. שבועיים לאחר ביטול התוכנית, רייס לוהקה לצד ניסי נאש בקומדיה "Claws". הסדרה שודרה מ-2017 ועד 2022.
בסדרה "יורשים", שהוקרנה בבכורה ב-3 ביוני 2018 ב-HBO, רייס מגלמת את אווה, המפיקה בפועל של ערוץ החדשות ATN של קונצרן התקשורת Waystar Royco.
בשנת 2022, רייס כיכבה בתפקיד אורחת בעונה השלישית של "באטוומן", שם גילמה את קיקי רולטה שהייתה אחראית על בניית זמזם השמחה של הג'וקר.
חיים אישיים
רייס הייתה נשואה לסופר והבמאי אדווין מ. פיגרואה במשך 11 שנים לפני שהתגרשו. לרייס ולבן זוגה ג'ורג' ולנסיה יש בת, ליילה ריי ולנסיה, שנולדה ב-27 בנובמבר 2009.
נאותות
נאותות (באנגלית: Soundness) הוא מונח המציין שתי תכונות לוגיות. בתור תכונה של טיעון לוגי, הנאותות היא התכונה של טיעון תקף שבו כל ההנחות אמיתיות, בניגוד לטיעון תקף שכמה מהנחותיו שקריות. בתור תכונה של מערכת לוגית אקסיומטית, נאותות היא התכונה לפיה אם נוסחה מסוימת ניתנת להוכחה מן האקסיומות על פי כללי המערכת, אזי נוסחה זו אמיתית.
נאותות של טיעון
נוכל להבין את הרעיון של הנאותות הלוגית של טיעון תקף אם נחשוב על מאפיין חשוב של טיעון תקף - האמיתות של טענותיו. טיעון תקף, באופן כללי, הוא טיעון שבו אין אפשרות שבה ההנחות אמיתיות אבל המסקנה שקרית, דהיינו אין דוגמה נגדית לכך שהמסקנה נובעת מן ההנחות. לפי הגדרה זו של תקפות, טיעון הוא תקף גם אם חלק מהנחותיו שקריות, שכן מצב כזה אינו מהווה דוגמה נגדית לתקפותו. לדוגמה: נתונות שתי הנחות:
התקפות של טיעון זה כמעט ברורה מאליה. ברור גם שאם שתי ההנחות אמיתיות, גם המסקנה, בהכרח, אמיתית. אין באפשרותנו להעלות על דעתנו מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה אינה אמיתית. אבל מה אם אחת ההנחות שקרית? גם אז הטיעון עודנו תקף, אף שבמקרה כזה ייתכן שהמסקנה שקרית. אריסטו גילה כי הטיעון תקף בזכות צורתו, ללא קשר לשאלה האם חלק מהטענות שקריות מבחינת התכן שלהן: צורתו הכללית של הטיעון הזה היא כזו:
כעת נניח שאנו מפרשים את אמיתותן של הטענות בטיעון הנ"ל בעולם שבו לא כל היוונים הם בני אדם - למשל, עולם שבו האלים היווניים גם הם נכללים בקבוצת היוונים. במצב כזה, ההנחה הראשונה והמסקנה הן שקריות. אף על פי כן הטיעון הוא תקף, שכן אין בכך משום דוגמה נגדית, שבה כל ההנחות אמיתיות אבל המסקנה שקרית. ההבחנה בין טיעון תקף שבו ההנחות אמיתיות לטיעון תקף שבו ההנחות אינן אמיתיות היא ההבחנה בין נאותות (soundness) לאי-נאותות של הטיעון, אבל היא אינה משפיעה על תקפות הטיעון עצמה. הטיעון שאנו דנים בו הוא תקף, אולם בפירושים מסוימים, למשל זה שבו דנו זה עתה, הוא אינו נאות.
נאותות של מערכת לוגית
הלוגיקה המודרנית בוחנת את תכונותיה הצורניות של מערכת לוגית, דהיינו של תחשיב (calculus) בו ניתן לבצע הוכחות. התחשיב הוא מערכת פורמלית שיש בה נוסחאות בנויות כהלכה מבחינה תחבירית, שחלקן מקבלות מעמד מיוחד של אקסיומות, וכן מערך של כללי היסק באמצעותם ניתן לבצע גזירות של נוסחאות אחדות מתוך נוסחאות אחרות, דהיינו להוכיח אותן. למחקר של התכונות של מערכות מסוג זה קוראים גם מטא-תאוריה או מטאלוגיקה. הנאותות היא אחת התכונות החשובות ביותר של מערכות לוגיות. ייקל להבין אותה בהשוואה לשתי תכונות נוספות, עקביות ושלמות:
הוכחות לשלמות ולנאותות מעידות על הזיקה שבין התחביר (סינטקס) והסמנטיקה של המערכת. התחביר קובע איזו נוסחה היא תיאורמה (או משפט), דהיינו איזו נוסחה ניתנת לגזירה מן האקסיומות, באמצעות כללי ההיסק. הסמנטיקה קובעת איזו נוסחה היא טאוטולוגיה, דהיינו איזו נוסחה היא אמיתית בהכרח מכוח משמעותם של המונחים המקושרים בה והאופן בו הם מקושרים. לפי הגדרות אלו, למערכת יש שלמות, כאשר כל טאוטולוגיה היא גם תאורמה. למערכת יש נאותות, כאשר כל תאורמה היא טאטוטלוגיה.
ניתן לראות כי התכונות נאותות ושלמות קשורות זו לזו, אף שלא כל מערכת נאותה היא גם שלמה. קורט גדל הוכיח ב-1931 שבמערכות לוגיות שהן חזקות מספיק (כאלו שכוללות את האריתמטיקה בתוכן, כמו המערכת שהציע ברטראנד ראסל בפרינקיפיה מתמטיקה), יש נוסחאות אמיתיות שלא ניתן להוכיח אותן או את שלילתן. חוק זה נקרא משפט אי השלמות של גדל.
טורים
טורים היה שבועון ספרותי עברי שיצא לאור בתל אביב בידי חבורת סופרים, משוררים, מתרגמים ועורכים. גיליונו הראשון נדפס בשנת תרצ"ג 1933, והאחרון, מס' 53, נדפס בשנת תרצ"ה 1935.
השבועון יצא לאור ללא ציון שם העורך. היוצרים המרכזיים שכתבו בו היו המשוררים אברהם שלונסקי, נתן אלתרמן, לאה גולדברג, רפאל אליעז, אברהם חלפי, אבות ישורון, יחיאל פרלמוטר ואליהו מייטוס. מבין הסופרים היו בחבורה יעקב הורוביץ, ישראל זמורה, א"ד שפירא-שפיר, מנשה לוין, מיכל יצחק רבינוביץ' יצחק נורמן, יוסף סערוני ואחרים.
השבועון "טורים" הוקם כדי לנגח את חבורת ביאליק ששלטה בעולם הספרות העברית, ואת כתב העת "מאזנים" הוותיק, כלי הביטוי העיקרי של הסופרים מדורו של ביאליק. כמו כתבי עת אחרים, פרסם "טורים" מספר לא קטן של מניפסטים ותרגומים מספרות העולם בת הזמן.
בשנת תרצ"ח (1938) חודשה הופעתו של השבועון "טורים" לזמן קצר עד סוף שנת תרצ"ט (1939). אברהם שלונסקי היה העורך של הגרסה המחודשת. לחבורת היוצרים נוספו המשוררת יוכבד בת מרים, המשורר יונתן רטוש, המשורר משה ליפשיץ והפובליציסט יצחק גרינבוים, לימים שר הפנים של מדינת ישראל. לאחר כשנה התפזרה החבורה, הופעת השבועון פסקה, והיוצרים התארגנו בחבורות אחרות וסביב כתבי עת חדשים.
המשבר בעולמות האינסופיים
המשבר בעולמות האינסופיים (באנגלית: Crisis on Infinite Earths) היא מיני סדרת קומיקס ואירוע קרוסאובר נרחב שפורסמה על ידי חברת DC קומיקס ב-1985 למשך 12 חוברות. הסדרה נכתבה בידי מארב וולפמן ואוירה על ידי ג'ורג' פרז.
סדרת חוברות זו היוותה נקודת מפנה ביקום DC הבדיוני שתואר בחוברות הקומיקס של חברת DC, אשר עד אז היה סבוך וקווי עלילה רבים סתרו זה את זה. בסיפור זה בוטל רעיון היקומים המקבילים בחוברות הקומיקס של DC, שהיה מקובל עד אותה העת לפישור סתירות בקומיקס, וכל קווי העלילה השונים אוחדו ליקום אחיד אחד. נוסף על כך, מספר גיבורי על מצאו את מותם, כמו סופרגירל ובארי אלן.
"המשבר בעולמות האינסופיים" נחשב אחד האירועים המכוננים המרכזיים בעולם הקומיקס של DC וחובבי קומיקס מחלקים את ההיסטוריה של הקומיקס כ"טרום המשבר" ו"לאחר המשבר". שם הכותר נלקח מאירועי מיני סדרות ישנות יותר כמו "המשבר בארץ-2" ו"המשבר בארץ-3", ובהמשך היווה השראה לאירועי משבר נוספים כ"שעת אפס: משבר בזמן", "המשבר האינסופי", "המשבר האחרון", "פלאשפוינט" ו"התכנסות".
האירוע מתפרש על פני מספר כותרים של גיבורי על שונים כמו סופרמן, באטמן, וונדר וומן, פלאש, גרין לנטרן, ליגת הצדק, לגיון גיבורי-העל והטיטאנים הצעירים.
סקירה
לפני המשבר בעולמות האינסופיים, יקום DC היה מלא בטעויות המשכיות. סיפור הרקע של כל דמות ודמות לא היה עקבי ואמין. כך למשל, סופרמן לא יכול היה לעוף אלא רק לקפוץ למרחקים עצומים, וזאת אף על פי שהוא נולד על כוכב לכת שכוח הכבידה בו גדול מזה של כדור הארץ. עם הזמן הוא עף, הוסבר כי כוחותיו מגיעים משמש צהובה, והומצא לו סיפור רקע מורכב יותר. מאוחר יותר השתנה הסיפור כדי להסביר את הרפתקאותיו כסופרבוי וכן השתנה כדי להכליל את סופרגירל, את העיר קנדור ואת ניצולי קריפטון, ובכך להשקיט את המחשבה כי סופרמן הוא הניצול היחיד מהשמדת עולמו.
נוסף על כך, הייתה בעיית גילאים. לדוגמה, בשנות ה-80 באטמן (בן אדם ללא כוחות על) נראה טוב לגילו, שכן הוא לחם במלחמת העולם השנייה. אותה בעיה נפוצה גם בעוזרו, רובין, שבמשך שנים רבות שמר על מראה צעיר של מתבגר. בנוסף, נוצרו גרסאות חדשות לגיבורי על מוכרים כפלאש, גרין לנטרן ואטום, כולל סיפורי מקור וכוחות שונים משל אלה שקדמו להם.
הייתה התייחסות לנושאים אלה במיני סדרה "הפלאשים משני העולמות" משנת 1961, אשר בה בארי אלן פגש את ג'יי גאריק, קודמו. הפגישה נוצרה תודות הרעיון של שני יקומים מקבילים: ארץ-1, מקום ההתרחשות המרכזי של גיבורי העל מאז תור הכסף, וארץ-2, יקום מקביל שבו התרחשו הרפתקאות גיבורי תור הזהב, ואשר בו הגיבורים הזדקנו בצורה ריאליסטית מאז זמנם. הרעיון גם הורחב להכליל את ה"מולטי-יקום", בו קיימים בין היתר ארץ-3, שבו הכל מתרחש הפוך: גיבורי-על הם נבלי-על ואירועים היסטוריים התרחשו בסדר הפוך.
אירוע המשבר נוצר כדי לחגוג את חגיגות ה-50 שנה להיווסדות DC קומיקס. אולם, הכותבים מארב וולפמן ולן ויין ראו בכך הזדמנות לנקות את ההיסטוריה המעוותת של החברה (שגרמה בעקיפין לירידה במכירות עקב חוסר ההגיון). עבודת השטח לקראת המשבר נמשכה מעל לשנה, והוצגה דמותו של "מוניטור", אחת מדמויות המפתח, בכותרים השונים של גיבורי העל. בהופעתו המקורית, מוניטור היה דמות הפועלת בצללים ואשר לא הראה את פניו, והואמן כי הוא נבל בהתהוות.
הסדרה הפכה להצלחה מסחרית וחידשה את ההתעניינות בכותרי הדמויות. יחד עם "השומרים" של אלן מור ו"האביר האפל חוזר" של פרנק מילר, היא הפכה להצלחה ותרמה לריענון היצירתי של DC קומיקס, אשר הייתה בפיגור מזה שנים אחר מתחרתה, מארוול קומיקס. המשבר גם עזר להטביע את המושג "קרוסאובר". וכך, מאז 1985 יוצרי שתי החברות מפרסמים אירועי קרוסאובר שנתיים המבקשים לחבר בין עלילות כותרי הקומיקס.
עלילה
הסיפור מציג לקוראים שתי ישויות חוצניות כמעט כל-יכולות: מוניטור הטוב ואנטי-מוניטור הרע. שניהם נוצרו באותו ניסוי אשר יצר את ה"מולטי-יקום". לאחר שפעל מאחורי הקלעים במשך יותר משנה בחוברות הקומיקס של החברה, מוניטור מתגלה כמי שעובד על תוכנית נואשת להציל את ה"מולטי-יקום" מהשמדה של אנטי-מוניטור. סדרת המשבר מביאה את מאמציהם של גיבורי העל לסכל את מזימותיו של אנטי-מוניטור. תחת השגחתו של מוניטור, קבוצה נבחרת של גיבורים שומרת על מכשירים מאסיביים אשר נועדו למזג בין שני כדורי הארץ לאחד, אשר יהיה מוגן מהאנטי-חומר שכבר השמיד עולמות שלמים. עד מהרה גדל הקונפליקט, וכל גיבורי העל נעשים מעורבים בו.
המוניטור נרצח בידי העוזרת שלו, הרבינגר, אשר השתלטו עליה שדי צללים של אנטי-מוניטור. אולם, הוא צפה את ההתקפה ומאפשר לה להתרחש. בכך, מותו ישחרר מספיק אנרגיה שתגן על חמשת העולמות האחרונים מספיק זמן כדי שגיבורי העל יובילו מתקפה נגד אנטי-מוניטור תחת השגחתם של עוזריו - הרבינגר, אלכסנדר לות'ר הבן ומנודה. הנבל אנטי-מוניטור נאלץ לסגת, במחיר מותה של סופרגירל.
שינוי זה במלחמה מביא למרווח נשימה בקרב הגיבורים, אך לא להרבה זמן. לקס לות'ר וברייניאק מאגדים קבוצת נבלי-על שמתכננים להשתלט על כדורי הארץ בשעה שאנטי-מוניטור מעורר כאוס בהם. הפלאש מארץ-1 מת לאחר שהוא מונע ממנו להשתמש בתוכנית הגיבוי לירות בתותח אנטי-חומר ולחדור את השדה המגן של הכוכב. או אז, הספקטר עוצר את הקונפליקט ומיידע את שאר הגיבורים כי אנטי-מוניטור נוסע בזמן על מנת לעצור את יצירת ה"מולטי-יקום". גיבורים ונבלים מאחדים כוחות, כאשר הגיבורים עורכים את המסע במטרה לעצור את אנטי-מוניטור והנבלים מגיעים לכוכב הלכת "אואה" כדי למנוע מהמדען קרונה לבצע ניסוי היסטורי שיעזור לאנטי-מוניטור במאמציו.
הנבלים נכשלים במשימתם, ואילו הגיבורים עוזרים לספקטר במלחמתו נגד אנטי-מוניטור. סוף הקרב ביניהם יוצר עומס אנרגיה שגורם לקריסת החלל והזמן. יקום אחד נוצר יש מאין וכל הגיבורים חוזרים למציאות הזמן העכשווי שבו אלמנטים מחמשת העולמות מתמזגים לאחד. אף אחד חוץ מאלה אשר נכחו במלחמה הזו אינו זוכר את שאירע. בסוף הסיפור, וולי וסט הופך לפלאש החדש.
הצעה לסוף אלטרנטיבי
לפי ראיון שנערך עם ג'ורג' פרז ב-1994, כריס קלרמונט הציע כי סופרמן מארץ-1 ימות בקרב נגד אנטי-מוניטור בחוברת 12. לאחר שהנבל הושמד, קאל-אל מארץ-2 מבין שהוא כעת לבד, ללא עולם משלו, ללא אהובתו לויס ליין, וכי עכשיו הארץ היחידה ללא סופרמן. או אז, להפתעת הגיבורים, הוא מבריש מעליו את קצוות השיבה משיערו ומסיר איפור שכביכול הקנה לו מראה מבוגר יותר. הוא מסביר שהוא הפסיק להתבגר כאשר הגיע לשיא כוחותיו. הוא חוזר עם האחרים לארץ של אחרי המשבר ולוקח את מקומו של סופרמן מארץ-1.
אם הצעה זו הייתה מתממשת, אזי הכותר Man of Steel יסמן את חזרתו של סופרמן המקורי, אשר מתחיל את חייו בארץ שלאחר המשבר בצורה דומה לחייו הישנים, אם כי בהבדלים שונים. למרות ההלם התרבותי, קאל-אל משתלב ומקבל הזדמנות שנייה לחיים בעידן המודרני שבארץ שלאחר המשבר.
לאחר המשבר
דמויות ואלמנטים שנקבעו לפני אירועי המשבר בעולמות אינסופיים נחשבים "לפני-משבר" ("Pre-Crisis"), ואלה ששוחזרו נחשבים "לאחר-משבר" ("Post-Crisis"). אולם, עם הוספתה של המיני סדרה המשבר האינסופי משנים 2005–2006 - סיפור משנה המשכיות נוסף - "לפני" ו"אחרי" כבר אינם גורם מכריע, וכעת יש צורך לקבוע לאיזה משבר מתייחסים. המושג שנקבע בעקבות הבעיה נקרא "עידן-המשבר", שמתייחס לכל האירועים שהתרחשו בין המשברים.
המשבר נוצר כהזדמנות של חברת DC קומיקס להתחיל דף חדש ככל שניתן ולעשות שינויים מהותיים לכמה מהכותרים המרכזיים שלה. בעקבות המשבר בעולמות האינסופיים, מספר אלמנטים מהותיים שונו בסיפורי המקור של כמה מהחוברות, כדוגמת "באטמן: שנה ראשונה" של פרנק מילר, "אלים ובני תמותה" - ההרצה המחודשת של ג'ורג' פרז לוונדר וומן, האתחול מחדש של ג'ון ביירן ל"סופרמן: איש הברזל" ושינוי הכותר Green Lantern ל-Green Lantern Corps.
שינויים ודמויות חדשות
כותרים אחרים שלא הומצאו מחדש פנו לכיוונים שונים לגמרי לאחר המשבר בעולמות האינסופיים, אם כי נדחו כשנה כדי לגשר בין המשבר הקודם לבא, במיני סדרה Legends. הכותר Justice League of America בוטל ובמקומו החלה הסדרה Justice League, שכללה מגוון רחב יותר של דמויות, וקפטן מארוול קיבל מיני סדרה משלו שנועדה לספר את סיפור מקורו מחדש.
כמו כן, מספר דמויות חדשות הוצגו במשבר. עוזרתו של מוניטור - הרבינגר, המדען מנודה, ליידי קווארק (ניצולת אחד העולמות המושמדים), דוקטור לייט חדשה הוצגה, וכן דמויות קומיקס מחברת צ'רלטון קומיקס - בעיקר החיפושית הכחולה השנייה. לאחר המשבר, קיד-פלאש לשעבר וולי וסט החליף את קודמו, בארי אלן, בתפקיד הפלאש החדש. ג'ונה הקס הועבר לעתיד פוסט-אפוקליפטי, אולם מעבר זה לא צלח והוא חזר למערב הפרוע. הדמות ויילדקאט מחברת הצדק של אמריקה הוחלפה באופן זמני על ידי בתו, יולנדה מונטז. שומרי היקום עזבו לממד אינו ידוע וחיל הפקחים הירוקים אורגנו מחדש, כאשר האל ג'ורדן החל להוביל קבוצה של פקחים ירוקים מכדור הארץ.
בעיות בהמשכיות בעקבות המשבר
השינויים שנעשו לאחר המשבר לא נקלטו בצורה עקבית. המיני סדרה פורסמה למשך שנה, כאשר מספר סדרות המשיכו בסדר רץ במקביל. בנוסף, מספר סיפורים שהתבססו על ההמשכיות הקודמת פורסמו לאחר הגיליון האחרון של המשבר הנוכחי. במקור, דמויות אשר נכחו בקרב האחרון בשחר הזמן זכרו את ההיסטוריה המקורית שלהם בנוסף להיסטוריה שלאחר המשבר. זאת ועוד, גרסאות חדשות או מומצאות מחדש של כותרים החלו בזמנים שונים, כאשר DC המשיכו להציג את הגרסאות הישנות של הגיבורים עד אשר החדשות פורסמו, לעיתים כשנה לאחר מכן. כתוצאה מכך, סדרה אשר ניסתה לפשט את רצף הזמן של יקום DC רק הציגה יותר סיבוכים.
הדוגמה השנויה במחלוקת הנפוצה ביותר לכך היא ההתעסקות עם הוקמן מתור הכסף, במיני סדרה Hawkworld, שהתרחשה שנה לאחר מכן. DC החליטה להעתיק את האתחול המחודש שנעשה לוונדר וומן לדמותו של הוקמן, בשעה שהמיני סדרה הובילה ליציאת סדרה נפרדת. דבר זה יצר בעיה לכותבי החברה, כשבינתיים הוקמן המשיך להופיע ללא הרף. בכך הדמות הפכה לא שמישה בעיני רבים מהכותבים, ולמשך שארית שנות ה-90 די נשכחה עד אשר "יצאה לגמלאות" ופינתה את מקומה להוקמן מתור הזהב, הגרסה האולטימטיבית של הדמות. בעיות דומות צצו גם בלגיון גיבורי העל, אשר הושפעו מהסרתו של סופרבוי מההמשכיות.
המיני סדרה "שעת אפס: משבר בזמן" משנת 1994 ניסתה לפתור את הסוגיות האלו בכך שאתחלה שוב את יקום DC, הפעם ללא הרבה הוצאות מחודשות.
סוגיית מחיקתה של סופרגירל מההמשכיות טופלה אט אט בשנים שלאחר המשבר: מספר דמויות בשם סופרגירל הוצגו. לא היה זה אלא ב-2004, שהוצגה סופרגירל קריפטונית חדשה באופן רשמי.
ויליס אוברלנד ג'יפסטר
ויליס אוברלנד ג'יפסטר (באנגלית: Willys-Overland Jeepster) הוא רכב קבריולה בסגנון גוף "Phaeton body" המוגדר כקרוסאובר, מתוצרת יצרנית הג'יפים והרכבים הצבאים והאזרחים האמריקאית Willys  אשר יוצר בין השנים 1948–1950 בארצות הברית.
המכונית הוצעה רק עם הנעה אחורית, וכך הגבילה את מכירותיה עם לקוחות ג'יפ אחרים. "ויליס אוברלנד ג'יפסטר" לא הצליח להתמודד עם פלח השוק המיועד. המכירות הוגבלו גם על ידי פרסום דליל ורשת סוחרים לא מספקת.
קיה סונט
קיה סונט (באנגלית: Kia Sonet) היא מכונית קומפקטית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי קיה משנת 2020. היא הוצגה באוגוסט 2020. הסונט מיועדת לשוק ההודי בלבד ומיוצרת בהודו. בפברואר 2020 הציגה קיה את דגם הקונספט המקדים.
מפרט טכני
היא משווקת עם שלושה מנועי בנזין ושתי מנועי דיזל.
מנועי הבנזין בנפח 1.0 ליטר טורבו ו-1.2 ליטר ו-1.5 ליטר המספקים 120 כ"ס (מנוע 1.0 ליטר טורבו), 83 כ"ס (מנוע 1.2 ליטר), 115 כ"ס (מנוע 1.5 ליטר). המנועים משווקים עם תיבת הילוכים ידנית בעלת חמישה הילוכים או תיבת הילוכים רציפה בעלת שישה או שבעה הילוכים.
מנועי הדיזל בנפחי 1.5 ליטר טורבו המספקים 100 כ"ס (מנוע 1.5 ליטר), 115 כ"ס (מנוע 1.5 ליטר). מנועי הדיזל משווקים עם תיבת הילוכים ידנית בעלת שישה הילוכים או תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים.
מכירות
להלן נתוני המכירות בהודו.
מעבר מנצ'ו
מעבר מנצ'ו  (באנגלית: Muncho Pass) המכונה גם מעבר אגם מנצ'ו (Muncho Lake Pass) וכן מעבר אגם דרוהדה (Drogheda Lake Pass) או מעבר מנצ'ו-טואוד (Muncho-Toad Pass) הוא הצפוני מבין מעברי ההרים בהרי הרוקי (ובהרי הרוקי הקנדיים בפרט) בו עובר כביש - הכביש המהיר של אלסקה.
גובהו של המעבר 1,095 מטרים, והוא ממוקם בשטח הפארק הפרובינציאלי אגם מונצ'ו, בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה. המעבר מקשר בין מוצא נהר טואוד לבין מוצא נהר טראוט.
גראג'אנסקי זאגרב
גראג'אנסקי זאגרב (Građanski Zagreb) היה מועדון כדורגל בממלכת יוגוסלביה של תחילת המאה ה-20 בשטחי קרואטיה של ימינו.
קבוצת גראג'אנסקי זאגרב, או בשמה המלא Prvi hrvatski građanski športski klub, "פרבי הרבטסקי גראג'אנסקי שפורטסקי קלוב" (בתרגום מקרואטית: מועדון הספורט הקרואטי הראשון של האזרחים), הוקמה בשנת 1911 בעיר זאגרב, בירת קרואטיה. הקבוצה הצליחה במיוחד בתקופה שבין מלחמת העולם הראשונה למלחמת העולם השנייה. היא זכתה באליפות הכדורגל של הממלכה היוגוסלבית חמש פעמים (בשנים 1923, 1926, 1928, 1937 ו-1940).
אחרי שנת 1945, כאשר קרואטיה חזרה לריבונותה של יוגוסלביה המועדון ננטש ושחקניו התפלגו בעיקר לקבוצות פרטיזן בלגרד ודינמו זאגרב. המועדון החדש שהוקם בעיר בשנת 1945 ושעם השנים הפך לממשיך דרכו של גראג'אנסקי זאגרב בכך שצבעי המדים והסמל הפכו לזהים כמעט לגמרי לשל גראג'אנסקי.
מחול האבירים
מחול האבירים (ברוסית Монтекки и Капулетти \ מונטגיו וקפולט) היא יצירה קלאסית שנכתבה על ידי המלחין הרוסי סרגיי פרוקופיב עבור הבלט רומיאו ויוליה משנת 1935. הגרסאות המאוחרות של היצירה נכתבו הן עבור פסנתר והן עבור תזמורת.
ניתוח מוזיקלי
היצירה מורכבת משני חלקים כך שהחלק הראשון חוזר על עצמו פעמיים (בצורה של ABAׂ). החלק הראשון (A) של היצירה מתחיל מאוד חזק עם כלי נשיפה ממתכת, שיוצרת אווירה אפלה. בבלט, בחלק זה נכנסים הקפולטים ורוקדים ריקוד איטי בדרך מסוימת וקבועה, כאשר מוזיקה זו מייצגת אותם ביצירה. בחלק השני (B), פרוקופייב הכניס נגיעות קטנות של צ'לסטה, שהייתה מאוד נדירה בתזמורות בתקופתו. באמצע קטע זה מופיע סולו של האבוב המלווה בפיציקטו של מיתרים. חלק זה אומר לייצג את כניסתה של יוליה לתוך המחול. כאשר יש חזרה על החלק הראשון (A), אז מתבצע איחוד בין רומיאו ויוליה. חלק זה קצר מעט מהראשון, ומכיל סולו של סקסופון, אשר היה מאוד יוצא דופן בתקופתו.
סיארה (זמרת)
סיארה פרינסס וילסון (באנגלית: Ciara Princess Wilson; נולדה ב-25 באוקטובר 1985) הידועה באופן מקצועי כסיארה (באנגלית: Ciara), היא זמרת, כותבת, רקדנית ושחקנית אמריקאית.
סיארה פרצה לתודעה עם הסינגל המצליח "Goodies", אשר הצליח להגיע למקום הראשון במצעד ה"בילבורד" האמריקאי. אלבומה הראשון, "Goodies", יצא ב-28 בספטמבר 2004, והביא שלושה להיטים אשר הצליחו להגיע למקומות הראשונים במצעדי המכירות בארצות הברית, ומכר 2.6 מיליון עותקים בארצות הברית ויותר משלושה מיליון עותקים ברחבי העולם.
אלבומה השני, "Ciara: The Evolution", יצא ב-5 בדצמבר 2006. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד המכירות האמריקאי, כאשר מכר יותר מ-338,000 עותקים, והצליח לעבור את מכירות אלבומה הקודם. גם האלבום הזה הצליח להפיק להיטים מצליחים.
ילדותה וצעירותה
סיארה נולדה באוסטין, טקסס. היא גדלה כילדה יחידה להורים קרלטון וג'קי הריס. היא גדלה במחנות צבא בגרמניה, קליפורניה, אריזונה ונבדה, מכיוון שאביה היה בצבא האמריקאי. בצעירותה, סיארה ומשפחתה התיישבו באטלנטה. סיארה אמרה, שכאשר צפתה בלהקה "דסטיניז צ'יילד" בטלוויזיה, זה גרם לה לרצות לפתח קריירת מוזיקה. לאחר שסיימה את לימודיה, גילה אותה המפיק ג'אזי פה, וסיארה הוחתמה לחברת התקליטים "LaFace", והחלה לעבוד על אלבום הבכורה שלה.
2004–2005: Goodies
אלבומה הראשון, "Goodies", יצא ב-28 בספטמבר 2004, ומכר 2.63 מיליון עותקים בארצות הברית. בשנה הבאה, האלבום הופץ בכל העולם, אך ההצלחה הייתה מוגבלת, למרות שהסינגלים שוחררו בתפוצה עולמית. הסינגל הראשון מתוך האלבום, "Goodies" הגיע למקום הראשון בארצות הברית ובממלכה המאוחדת. הסינגלים הבאים, "1, 2 Step" (שיתוף פעולה עם מיסי אליוט) ו-"Oh" (שיתוף פעולה עם זמר הראפ לודאקריס), הגיעו גם הם לחמשת המובילים בשתי הארצות. "And I", הסינגל הרביעי, היה מצליח פחות מהסינגלים הקודמים, והגיע רק למקום 96 במצעד הבילבורד האמריקאי. ביולי 2005, סיארה שחררה DVD עם קליפים ומסע תעודי ונקרא: "Goodies: The Videos & More". בקיץ 2005, לאור הצלחת האלבום, סיארה שיתפה פעולה בסינגלים מצליחים עם אמני היפ הופ. היא הופיעה בלהיט של מיסי אליוט, "Lose Control", ובלהיט של באו וואו "Like You". שני הסינגלים הגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד האמריקאי.
בדצמבר 2005, סיארה הופיעה כמופע החימום של הזמרת גוון סטפני בקונצרט שלה, "Harajuku Lovers". בנוסף, קיבלה סיארה מועמדות לפרס גראמי כ"אמנית החדשה הטובה ביותר" ובקטגוריה "ביצוע הראפ/שירה הטוב ביותר" עבור הסינגל "1, 2 Step", ובקטגוריות נוספות, "שיר הראפ הטוב ביותר" ו"הקליפ הטוב ביותר" עבור הסינגל של מיסי אליוט, "Lose Control". היא זכתה בפרס גראמי הראשון שלה על השיר Lose Control יחד עם מיסי אליוט בקטגוריית הקליפ הטוב ביותר.
2007–2006: האבולוציה של סיארה
באפריל 2006, סיארה השתתפה בסינגל "So What" עם פילד מובס. הסינגל הגיע לעשרת המובילים במצעד האמריקאי. בחודש הבא, סיארה השתתפה בסרט הטלוויזיוני "All You've Got". בקיץ של אותה שנה, הוציאה לאור סיארה סינגל חדש, "Get Up" והוא היה שיתוף פעולה עם הראפר קאמיליונר. הסינגל נכנס לפסקול הסרט סטפ אפ.
2009–הווה: Fantasy Ride
בשנת 2023 תשחק סיארה בדרמת ההתבגרות המוזיקלית "הצבע ארגמן" אשר מבוסס על הרומן המצליח באותו שם מאת הסופרת האמריקאית אליס ווקר.
חיים אישיים
בשנת 2005 התחילה סיארה לצאת עם הראפר באו וואו אך הזוג נפרד באפריל 2006. סיארה ניהלה בעבר מערכת יחסים עם שחקן הכדורסל אמארה סטודמאייר.
בתחילת 2013 היו דיווחים רבים ושמועות רבות כל כך שסיארה נמצאת במערכת יחסים עם הראפר פיוצ'ר (Future), ובהמשך הראפר אישר בראיון שהם אכן נמצאים במערכת יחסים. ב-28 באוקטובר 2013 הודיעה סיארה על אירוסיה לראפר. באוגוסט 2014 הודיעה סיארה על ביטול האירוסין עם הראפר. לזוג נולד ילד אחד במהלך הקשר.
בתחילת 2015 החלה לצאת עם קוורטרבק סיאטל סיהוקס ראסל וילסון, וב-11 במרץ 2016 הודיעה על אירוסיהם. הם נישאו ב-6 ביולי באותה שנה. לזוג נולדה בת ב-28 באפריל 2017, ובן שנולד ב-23 ביולי 2020.
נאום הר הצופים
נאום הר הצופים הוא נאום שנשא יצחק רבין, רמטכ"ל מלחמת ששת הימים, ב-28 ביוני 1967 (עם סיום המלחמה) בטקס קבלת תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים. את הנאום חיבר קצין חינוך ראשי, מרדכי בר-און ורבין הקריא את הנאום מכתב ידו של מרדכי בר-און.
בשבוע שלאחר סיום הקרבות העניקה האוניברסיטה תוארי דוקטור לשם כבוד לנשיא המדינה זלמן שזר, לרמטכ"ל רבין ולמכובדים נוספים. הטקס נערך בתיאטרון המעלות שבקמפוס האוניברסיטה בהר הצופים, שלא היה נגיש לציבור בין השנים 1948-1967, ולאחר נסיגת הצבא הירדני במלחמת ששת הימים מההר התאפשרה הגישה אליו מחדש. בהענקת התואר, ביקש סנאט האוניברסיטה העברית להביע
הענקת התואר נחשבה לשיאו של ערב ההוקרה, ונאומו, שביטא את רוח צה"ל, עורר הד נרחב בציבור.
מעמד הר הצופים
לפי ראייתו של תום שגב, מדובר במעמד בעל משמעות עמוקה. רבין כינה את הטקס "מעמד הר הצופים" בהקבלה ל"מעמד הר סיני", שגב נותן בפרשנותו, למעמד מספר משמעויות:
הקשר למלחמת העצמאות
בראיון עם לוי יצחק הירושלמי, ב-1977, התייחס רבין להקשר של הנאום עם המאורעות במבצע יבוסי במלחמת העצמאות, בעת שכמפקד חטיבת הראל קיבל אולטימטום בריטי לפנות את שייח' ג'ראח, וכיוון שיעץ לבן-גוריון, ליצחק שדה ולדוד שאלתיאל לסרב לאולטימטום, פקד על פלוגת פלמ"ח בפיקוד  לעמוד מול גדוד בריטי שהיה מצויד בטנקים ובתותחים. בעקבות האש הבריטית הכבדה שנפתחה עם תום האולטימטום, נסוג חלק מכוח הפלמ"ח אל הר הצופים וחלק אחר נשבה. בתיווכו של קצין הקישור חיים הרצוג, הסכימו הבריטים שרבין יעלה לפגוש את אנשיו בהר הצופים על גבי סיפון טנק קרומוול בריטי. רבין אמר בראיון:
פר (פירושונים)
{{פירושונים| אישים:
פרנק
{{פירושונים| אישים:
ראו גם
}}
פסגת שארפ (איי שטלנד הדרומיים)
פסגת שארפ (באנגלית: Sharp Peak) היא פסגה סלעית חדה בצפון מזרח רמת וידין, בחצי האי וארנה, באי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
גובהה של הפסגה 500 מטרים מעל פני הים.
פסגת שארפ מתנשאת מעל קרחון רוז ואלי שמצפון - מערב לפסגה;
פסגת שארפ מתנשאת מעל קרחון דבלט שמדרום לפסגת שארפ.
הפסגה ממוקמת 2.38 קילומטרים מדרום - מערב לנקודת קאראבלובה;
3.28 קילומטרים מערבית לנקודת אינוט;
3.28 קילומטרים צפונית-מערבית מגבעת אדינבורו;
1.9 קילומטרים צפונית - מזרחית מנונאטאק הליס;
3.73 קילומטרים מפסגת סמואל;
ו-5.08 קילומטרים מפסגת מיזייה.
היסטוריה
הפסגה נסקרה לראשונה במסגרת סקר בריטי שנערך בשנים 1957 -1959;
הפסגה מופתה לראשונה בשנת 1968, בהתבסס על הסקר הבריטי האמור;
מיפוי נוסף בוצע על ידי סוקרים ספרדיים בשנת 1991 ועל ידי סוקרים בולגריים בשנים 2005 ו-2009.
שם הפסגה הוא שם תיאורי. באנגלית "sharp" משמעו "חד". השם מופיע בטבלה בריטית משנת 1935.
יחסי בולגריה–הממלכה המאוחדת
יחסי בולגריה–הממלכה המאוחדת הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הבולגרית לבין הממלכה המאוחדת.
היסטוריה
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ביולי 1879 כאשר בולגריה השיגה את עצמאותה מהאימפריה העות'מאנית. שני העמים היו אויבים במלחמת העולם הראשונה, רוב מלחמת העולם השנייה ובמהלך המלחמה הקרה. היחסים מאז 1989 הם מאוד ידידותיים בין שני העמים. לבולגריה יש שגרירות בלונדון, ואילו לבריטניה יש שגרירות בסופיה.
כוכב ברנרד
כוכב ברנרד (באנגלית: Barnard's Star) הוא ננס אדום בקבוצת הכוכבים "נושא הנחש", שהתגלה ב-1916 על ידי האסטרונום האמריקאי אדוארד ברנרד וקרוי על שמו. התנועה העצמית המהירה של הכוכב, כ-10.3 שניות קשת לשנה, היא הגבוהה ביותר שנמדדה עבור כוכב כלשהו, והיא גם הסיבה לכך ששמו הנוסף הוא Velox Barnardi, "הנמלט של ברנרד" בלטינית. מרחקו של כוכב ברנרד מהשמש הוא 5.9 שנות אור (כ-1.8 פרסק), כך שהוא הקרוב ביותר לשמש בקבוצת הכוכבים שלו, ולכוכב השני במרחקו מהשמש, אחרי מערכת אלפא קנטאורי. למרות קרבתו, הכוכב אינו נראה לעין הבלתי מזוינת.
כוכב ברנרד היה מושא למחקרים רבים הודות לקרבתו ומיקומו הנוח לתצפית – סמוך לקו המשווה השמימי. מחקרים התמקדו במאפייני הכוכב, מדידות אסטרומטריות וחיפוש אחר כוכבי לכת אפשריים. למרות גילו המתקדם, תצפיות מהתקופה האחרונה הראו כי הכוכב עדיין עובר אירועי התפרצות, הדומים להתפרצויות שמש. כמו כן, הכוכב הוזכר כיעד אפשרי במחקרים בתחום מסע בין-כוכבי לא-מאויש.
הכוכב היה גם מוקד למחלוקת: במהלך שנות ה-60, הערכותיו של האסטרונום פיטר ואן-קאמפ בדבר קיום כוכב לכת גזי יחיד או יותר במסלול סביב הכוכב היו מקובלות בקרב אסטרונומים. כיום, אף על פי שקיום כוכבי לכת קטנים עדיין אפשרי, קיומם של ענקי גז נפסל ותצפיותיו של ואן קאמפ הופרכו. בנובמבר 2018 התגלה כוכב לכת דמוי ארץ אשר מקיף את כוכב ברנרד.
מאפייני הכוכב
גילו של כוכב ברנרד מוערך ב-7 עד 12 מיליארד שנה, לעומת גיל היקום שהוא 13.819 מיליארד שנים. הוא איבד את מרבית האנרגיה הסיבובית שלו ומחזור הסיבוב שלו מוערך בכ-130 יום (לעומת כ-25 ימים של השמש). בהתחשב בגילו, כוכב ברנרד נחשב במשך זמן רב ככוכב שסיים את פעילותו. עם זאת, ב-1998 תיעדו אסטרונומים אירוע התפרצות על פני הכוכב, וסיווגו שונה לכוכב הבזק.
ניתן לתרגם את התנועה העצמית של הכוכב למהירות משיקה של 90 ק"מ לשנייה. מהירותו הרדיאלית של הכוכב כלפי השמש נמדדה באמצעות היסט לכחול והערכים הם בתחום של 106–111 ק"מ לשנייה. משילוב שני הרכיבים, ניתן לקבל כי כוכב ברנרד נע במהירות של כ-140 ק"מ לשנייה ביחס לשמש. מהירות גבוהה זו תביא לכך שבשנת 11,700 לספירה, כוכב ברנרד יהיה הכוכב הכי קרוב לשמש, במרחק של 3.8 שנות אור. עם זאת, אפילו אז, בגלל עמימותו, הוא עדיין לא יראה בעין בלבד, עם בהירות נראית מדרגה 8.5. לאחר מכן הוא ישוב ויתרחק מהשמש.
הפלנטות של ואן-קאמפ
החל משנת 1963 ובמשך כעשור, מספר לא מבוטל של אסטרונומים קיבלו את טענתו של פיטר ואן-קאמפ (אסטרונום הולנדי שפעל בארצות הברית) בדבר גילוי תנודות בתנועה העצמית של כוכב ברנרד, שאותן הוא הסביר על ידי קיום כוכב לכת, אחד או יותר, בעל מסה דומה למסת צדק. ואן-קאמפ, אשר צפה בכוכב משנת 1938, ניסה, יחד עם עמיתים נוספים, למצוא תזוזות זעירות של הכוכב על גבי לוחות הצילום, שיעידו על כוכב לכת במערכת. ההשערה המקורית הייתה כי קיים כוכב לכת של 1.6 מסות צדק, במרחק של 4.4 יחידות אסטרונומיות מהכוכב. בשנת 1969, הערכה זו שונתה לשני כוכבי לכת, במסות של 1.1 ו-0.8 מסות צדק.
אסטרונומים אחרים חזרו על מדידותיו של ואן-קאמפ, אך ללא תוצאות חיוביות. שתי עבודות שפורסמו ב-1973 ערערו על הטענה לקיום פלנטות. גם מדידות ממצפה נוסף ובעזרת טכניקות מדידה חדשות יותר לא הצליחו לאשר את קיומן. מחקר נוסף שפורסם מס' חודשים מאוחר יותר באותה שנה מצא כי השינויים במדידות האסטרומטריות תואמות בזמן לשינויים וכוונונים שנעשו בעדשות הטלסקופ: מציאת כוכבי הלכת התבררה כתוצאה מלאכותית, שנבעה מתחזוקת ציוד המדידה. למרות זאת, ואן קאמפ מעולם לא הודה בטעות ופרסם אישור לקיום פלנטות אף ב-1982. וולף היינץ, ממשיכו של ואן קאמפ במצפה בו פעל, ומומחה בכוכבים כפולים, הטיל ספק בממצאיו והחל לפרסם ביקורת כלפיו משנת 1976 ואילך, דבר שיצר ניכור בין שני החוקרים.
למרות שקיום כוכבי לכת לא נפסל לחלוטין, מחקרים ששללו פלנטות בעלות מאפיינים מסוימים המשיכו להתפרסם במהלך שנות ה-80 וה-90 של המאה ה-20, כאשר האחרונים שבהן מבוססות על מדידות אינטרפרומטריות מ-1999 באמצעות טלסקופ החלל האבל.
בעוד שלמחלוקת הייתה עלולה להיות השפעה שלילית על חיפוש פלנטות מחוץ למערכת השמש, היא הגבירה את ההתעניינות בכוכב ברנרד. בתקופה בה האמינו כי הוא בעל כוכבי לכת, תהילתו בקרב קהילת המדע הבדיוני גדלה וכן הוא אומץ כיעד לפרויקט דדלוס.
פרויקט דדלוס
מלבד המחלוקת בנושא כוכבי לכת, המחקר הכי מוכר שנגע לכוכב ברנרד הוא פרויקט דדלוס, אשר נערך בשנים 1973–1978 וחקר את האפשרות למסע מהיר אך בלתי מאויש לכוכב אחר באמצעות טכנולוגיות קיימות או שהוערך כי יפותחו בעתיד הקרוב. כוכב ברנרד נבחר כיעד למשימה כזו בגלל הסברה באותה תקופה כי קיימים סביבו כוכבי לכת.
המחקר הציע כי מנוע היתוך גרעיני (מונע על ידי דאוטריום והליום-3) יאיץ את החללית ל-12% ממהירות האור תוך ארבע שנים ויאפשר לה להגיע ליעדה בפרק זמן כולל של 50 שנה, פחות מאורך חיי אדם. בנוסף לחקר הכוכב והפלנטות שלו, יבוצעו תצפיות ומדידות אסטרומטריות נוספות, וכן ייחקר התווך הבין-כוכבי עצמו. מספר שנים מאוחר יותר, פורסמה עבודה נוספת, שהתבססה על העבודה שנעשתה בפרויקט דדלוס והציעה כי החללית גם תישא איתה תת-מערכת של מפעל רובוטי, שימוקם במערכת כוכב היעד, ירחיב את עצמו ויתחיל בייצור כלי רכב נוספים לחקר מערכות כוכבים אחרות, יכולת אליה יגיע תוך 1,000 שנים.
מחקר
בעוד שמחקרו של ואן קאמפ התמקד בחיפוש כוכבי לכת והוא כנראה הפופולרי ביותר, כוכב ברנרד הוא עצם נחקר ומתועד גם בתחומים אחרים.
מאפייני כוכב ואסטרומטריה
בסקר מתכתיות של כוכבים ננסים מטיפוס M, מידת המתכתיות של כוכב ברנרד היא בתחום (0.5-)-(1.0-) בסקלה, כלומר 10% עד 32% לעומת זו של השמש. מתכתיות, מדד לכמות היסודות הכבדים המרכיבים את הכוכב, משמשת לסיווג כוכבים יחסית לאוכלוסייה הגלקטית. לכאורה, כוכב ברנרד הוא ננס אדום זקן וטיפוסי לאוכלוסייה II. עם זאת, כוכבי אוכלוסייה II הם בדרך כלל כוכבים הנמצאים בשולי הגלקסיה ועניים ביסודות כבדים ובעוד שמידת המתכתיות של כוכב ברנרד נמוכה מזו של השמש, היא גבוהה מזו של כוכב שוליים ואף גובלת בתחום הערכים של כוכבי הדיסקה הראשית של הגלקסיה. ערך גבולי זה, בנוסף למהירותו הגבוהה, הובילו לסיווגו ככוכב "אוכלוסייה II בינונית", בין כוכב שוליים לכוכב הדיסקה הראשית.
חיפוש אחר כוכבי לכת
מחקר משנת 1995 הראה כי כוכב לכת בעל עשר מסות צדק (הגבול התחתון עבור ננס חום) לא יכול להתקיים סביב כוכב ברנרד. תצפיות מ-1999 באמצעות טלסקופ האבל, אפשרו לפסול קיום כוכבי לכת בעלי מסה של 0.8 מסות צדק (ומעלה) ומחזור הקפה של פחות מ-1,000 יום. ב-2003 נקבע כי במרחק מהכוכב בו יכולים להתקיים חיים לא קיימים כוכבי לכת בעלי ערך M*sin(I) של 7.5 מסות כדור הארץ ו-3.1 מסות נפטון (כאשר M היא מסת כוכב הלכת ו-I היא הזווית בין מישור הסיבוב של כוכב הלכת לבין קו הראייה שלנו). ערכים אלה קטנים בהרבה מהערכים שפורסמו על ידי ואן-קאמפ. בעוד שמחקרים אלה הפחיתו משמעותית את הסיכוי למצוא פלנטות מסביב לכוכב ברנרד, הם לא פסלו אפשרות זו לחלוטין, ובמיוחד מכיוון שפלנטות דמויות ארץ קשות לגילוי בטכניקות הקיימות.
בנובמבר 2018 התגלה כי במערכת זו נמצא כוכב לכת דמוי ארץ. השם שניתן לו הוא 'כוכב ברנרד b' ומסתו היא כ-3.2 מסות כדור הארץ. הוא מקיף את כוכב ברנרד בכל 233 ימים, ונמצא סמוך ל"קו השלג" - המרחק מהכוכב שבו הטמפרטורה מגיעה לנקודת הקיפאון של המים. חוקרים סבורים כי לכוכב הלכת אין אטמוספירה, ולכן הטמפרטורה על פני שטחו מגיעה ככל הנראה למינוס 170 מעלות צלזיוס, מה שלא יאפשר למים נוזליים, תנאי חשוב לקיום חיים, להתקיים על פני השטח.
ההתפרצות של 1998
תצפית על אירוע של התפרצות כוכב ברנרד רק הוסיפה עניין למחקר שלו. על פי ניתוחים מסוימים, הטמפרטורה בהתפרצות הייתה כ-8,000 מעלות קלווין, יותר מכפול מהטמפרטורה הרגילה של הכוכב (אם כי אין הסכמה מלאה שניתן לדעת את עוצמתה המלאה של ההתפרצות רק על ידי ניתוח הספקטרום).
עצם ההתפרצות היה מפתיע מאוד מכיוון שחוקרים לא מצפים לפעילות מכוכבים בגיל מתקדם כמו של כוכב ברנרד. התהליך המוביל להתפרצויות אינו מובן לגמרי, אך מאמינים כי הן נגרמות על ידי שדות מגנטיים חזקים אשר מדכאים את הולכת הפלזמה בכוכב, מה שמסתיים בהתפרצות פתאומית ואלימה. שדות מגנטיים חזקים מופיעים בכוכבים שמסתובבים מהר, בעוד שכוכבים זקנים נוטים להסתובב לאט. לכן, אירוע בסדר גודל כזה על פני כוכב ברנרד הוא נדיר מאוד, ויצר סביבו התעניינות רבה וגם תקווה לחקור את התהליך בכוכב ברנרד וללמוד ממנו על כוכבים דומים. מדענים מקווים כי תצפיות עליו בתחום קרינת רנטגן ועל-סגול ישפכו אור על אוכלוסיית הננסים הזקנים מטיפוס M ברחבי הגלקסיה. למחקר כזה יש השלכות לתחום האסטרוביולוגיה: בהתחשב בכך שאזור המחיה סביב ננסים מטיפוס M הוא קרוב מאוד לכוכב עצמו, פלנטות בסביבה זו יהיו מושפעות מאוד בהתפרצויות הכוכב, רוח כוכב ואירועים של פליטת פלזמה.
תצפית ושכנים
הודות למיקומו, קרוב לקו המשווה השמימי, ניתן לצפות בכוכב ברנרד כמעט מכל אזור בכדור הארץ (אף על פי שהפרעות אטמוספיריות מקשות על התצפית מאזורי הקטבים).
מלבד השמש, שכניו של כוכב ברנרד הם בעיקר ננסים אדומים, סוג הכוכבים הקטן והנפוץ. שכנו הקרוב ביותר כרגע הוא הננס האדום רוס 154, במרחק 5.4 שנות אור. השמש ואלפא קנטאורי, בהתאמה, הן מערכות הכוכבים הקרובות הבאות בתור. בתצפית מכוכב ברנרד, השמש תיראה ככוכב בהיר למדי עם בהירות נראית של 1.15.
שאנון ווקר
שאנון ווקר (באנגלית: Shannon Walker; נולדה ב-4 ביוני 1965) היא טייסת חלל ומדענית אמריקאית.
ביוגרפיה
נולדה ביוסטון, טקסס ביוני 1965. למדה תואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת רייס, אותו סיימה ב-1987. התחילה לעבוד בחברת רוקוול במרכז החלל ג'ונסון כבקרית טיסה של תפעול רובוטי עבור תוכנית המעבורות. הייתה בקרית טיסה במהלך משימות המעבורת, כולל STS-27, STS-32, STS-51, STS-56, STS-60 וSTS-61. בין השנים 1990–1993 לקחה חופשה ללא תשלום על מנת ללמוד תואר שני במדעים ותואר שלישי באסטרופיזיקה באוניברסיטת רייס, אותם סיימה ב-1992 ו-1993 בהתאמה. נושא המחקר שלה היה השפעת הרוח הסולרית על אטמוספירת כוכב הלכת נוגה.
פריפטאה
בתורת הספרות, פריפטאה (ביוונית: περιπέτεια; נקרא גם פריפטי) הוא רגע היפוך הנסיבות, או נקודת מפנה. המונח משמש בעיקר בהתייחסות ליצירות ספרותיות. על פי הפואטיקה לאריסטו, היא רגע המפנה בטרגדיה. לדברי אריסטו, הטרגדיה מתאפיינת, בין השאר, במעבר מאושר לאומללות. הפריפטאה היא הרגע העלילתי בו מעבר זה מתרחש. עם זאת, רגע המפנה אינו צריך להיות שרירותי, טוען אריסטו, אלא נובע מהשרשרת הסיבתית של הפעולות בעולם המיוצג.
שאנון ווקר
ביוגרפיה
ב-1995 הצטרפה לנאס"א, והייתה חלק מתוכנית תחנת החלל הבינלאומית. ד"ר ווקר עבדה בתחום הרובוטיקה, בתכנון ובניית החומרה הרובוטית לסיוע בניית התחנה. במסגרת עבודתה עבדה בצמוד עם השותפים הבינלאומיים לבניית התחנה. ב-1998 הצטרפה לצוות הערכת משימת תחנת החלל (ISS Mission Evaluation Room (MER)  כאחראית על תיאום פתרון בעיות הקורות בתחנת החלל הבינלאומית במהלך טיסה בחלל. ב-1999 עברה למוסקבה לעבוד עם סוכנות החלל הרוסית וקבלניה לפתרון בתחום שילובי האוויוניקה ופתרון בעיות התיאום בין הגופים השונים. היא חזרה לארצות הברית ב-2000 והייתה המובילה הטכנית לתוכנית ISS MER וגם סגנית מנהל של צוות ההנדסה במסלול (on orbit engineering office).
נשואה לאסטרונאוט אנדי תומאס וחברה באיגוד הטייסים ובארגון הבינ"ל לנשים טייסות.
כאסטרונאוטית
ווקר נבחרה לכיתת האסטרונאוטים של נאס"א ב-2004, וסיימה את האימונים ב-200. במסגרת האימונים למדה לטוס על T-38 טאלון, ועברה אימונים נרחבים אודות מבנה המעבורת ותחנת החלל הבינלאומית. ווקר מוסמכת לטיסה במעבורת ובתחנת החלל, וכן מוסמכת לביצוע פעילות חוץ רכבית והפעלת הזרוע הרובוטית Canada Arm.
מספטמבר 2006 ועד אפריל 2007 ווקר שימשה כאסטרונאוט התומך בצוות תחנת החלל (crew support astronaut) עבור משלחת 14 לתחנת החלל. בתור האסטרונאוט התומך היא הייתה אשת הקשר העיקרית לכל התיאומים ותכנונים של המשימה מול צוות המשלחת בזמן השהות בחלל, ונציגם על פני הקרקע במהלך שהותם בחלל שנמשכה 215 ימים.
בקיץ 2007 החלה להתאמן למשימת שהות ארוכה בתחנת החלל הבינלאומית. הייתה צוות הגיבוי למשלחת 19, וגיבוי למפקד משלחת 21/22 לתחנת החלל, ועד שנבחרה כצוות משלחת 24/25. בנוסף שימשה כ-CAPCOM, האסטרונאוט המקשר בין תחנת הקרקע במרכז החלל ג'ונסון ביוסטון ובין הצוות בתחנת החלל. הייתה האחראית על ניהול התקשורת בזמן משימת STS-118, ובעיקר תמיכה בזמן עגינת המעבורת בתחנת החלל ותקשורת בזמן ארבעת הEVA.
ב-15 ביוני 2010, שוגרה לחלל על סויוז TMA-19 כחלק ממשלחת 24/25.. שהתה 161 יום בתחנת החלל. במהלך השהות הצוות ביצע ארבעה פעילויות חוץ ריכביות, בינן שתיים בלתי צפויות מראש לפתרון דליפת אמוניה האחראית על קירור התחנה. בזמן פעילויות אלו ווקר הייתה אחראית על תפעול הזרוע הרובוטית ותמיכה בצוות מתוך התחנה. ווקר חזרה לכדור הארץ על סויוז TMA-19 ב-25 בנובמבר 2010. סך הכל שהתה בחלל 163 יום, 7 שעות ו-11 דקות.
NEEMO
בספטמבר 2011, נאס"א הכריזה כי ווקר תפקד על משימת NEEMO-15 למעבדת המחקר התת-ימית אקוואריוס ותהיה אחראית על צוות האקוונאוטים במעבדה התת-מימית אקוואריוס. עקב בעיות מזג אוויר המשימה התחילה ב-20 באוקטובר 2011.  בצהריי ה-21 באוקטובר, ווקר ואנשי הצוות שלה הפכו רשמית לאקוואנאוטים, לאחר שבילו יותר מ-24 שעות מתחת למים. המשימה NEEMO 15 הסתיימה מוקדם מהצפוי, ב-26 באוקטובר עקב הגעתו של הוריקן רינה. NEEMO-15
ביקור בישראל
בפברואר 2016 ביקרה ווקר בישראל במסגרת אירועי שבוע החלל הישראלי שנערך במלאת 13 שנה למותו של אילן רמון באסון הקולומביה. בין השאר היא השתתפה בכנס החלל הבינלאומי על שם אילן רמון במכון פישר שבהרצליה, במרכז החלל הדרוזי ע"ש אילן רמון בירכא ובכנס החלל ע"ש אילן רמון באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
פרסים ואותות כבוד
ווקר זכתה בפרסים רבים, בהם שבעה פרסים על הפעלת תחנת החלל הבינלאומית ותשעה פרסים נוספים על ביצועים שונים.
Bridges (שיר של אליקה מילובה)
על השיר
בריאיון לאתר "ESCUnited" סיפרה מילובה כי את רעיון כתיבת השיר הגתה במהלך פגישת הקלטות עם ווטר הרדי. לטענתה, במהלכן הרגישה התקף חרדה, והלכה לבית השימוש הסמוך שם פרצה בבכי. הרדי הציעה לה ללכת אתו לאכול ארוחה במסעדה סמוכה, על מנת להפיגש את עצבותה. בעודה היא משוטטת בביתו, החליטה להלחין קטע קצר באמצעות הפסנתר שלו, שלימים הפך לפזמון של "Bridges". בעיני מילובה, "Bridges" מייצג את תחושותיה במהלך אותו היום.
לפני האירוויזיון
על פי הימורי הקדם, "Bridges" היה המועמד המוביל לזכייה בתחרות. בגמר נקבעה זהות הזוכה באמצעות שתי מערכות הצבעה. בסיבוב הראשון, חבר השופטים והקהל (50/50) קבעו את שלושת המועמדים המובילים שיעלו לשלב הגמר השני. "Bridges" הוכרז כזוכה בזכות הצבעות הקהל בלבד.
באירוויזיון
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר ; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-31 בינואר 2023 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. אסטוניה שובצה למחצית הראשונה של חצי הגמר השני, שהתקיים ב-11 במאי 2023.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2023 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. אסטוניה שובצה שנייה, אחרי רומניה ולפני בלגיה. ב-11 במאי 2023 ביצעה מילובה את "Bridges" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2023. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-12 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. אסטוניה הופיעה כמדינה ה-12, לפני פינלנד ואחרי איטליה.
במופע הגמר, בתום הקראת הניקוד שהעניקו צוותי השופטים, דורג השיר במקום החמישי, עם 146 נקודות. בהצבעת הקהל הוא דורג במקום ה-19, עם 22 נקודות. כך, בתום הקראת הניקוד מהצבעות הקהל בבית, שהתווסף לניקוד מהשופטים, סיים השיר במקום השמיני, כשבסך הכל זכה ב-168נקודות.
שדרנית
שִדְרנית (שם מדעי: Spondylus) היא הסוג היחיד במשפחה שדרניתיים (Spondylidae) במחלקת הצדפות במערכת הרכיכות. באנגלית מכונים המינים מסוג זה "צדפות קוצניות" (spiny oysters).
תיאור
הסוג שדרנית כולל מינים רבים ויש שונות גדולה בצורה. הם אינם קשורים קשר הדוק לצדפות אמיתיות (משפחת Ostreidae); עם זאת, הם אכן חולקים מאפיינים מסוימים, כגון הצמדות לסלעים במילוט במקום לצרף את עצמם על ידי. שתי הקשוות שלהם מחוברים עם סוג של ציר המכונה כדור ושקע, ולא עם ציר של שיניים משתלבות כפי שמקובל בסוגי הצדפות האחרים. הם עדיין שומרים על שרידי ה"אוזניים" (auricles, דשי קונכייה משולשים) הקדמיות והאחוריות לאורך קו הציר, מאפיין אופייני של צדפות ממשפחת המסרקיים (Pectinidae), אך לא של צדפות ממשפחת האוסטריאיים (Ostreidae).
כפי שקורה בכל מיני הצדפות ממשפחת המסרקיים יש למיני השדרנית עיניים רבות סביב קצות הגלימה שלהם, ויש להם מערכות עצבים מפותחות יחסית. הגנגליונים העצביים שלהם מרוכזים באזור הקרביים, עם אונות אופטיות ברות זיהוי המחוברות לעיניים.
היסטוריה אבולוציונית
הסוג שדרנית הופיע עידן המזוזואיקון, וידוע מהמאובנים משכבות קסיאן (Cassian beds) שבאיטליה מתור הטריאס (לפני 235–232 מיליון שנה) ואילך. ידועים כ-40 מינים שנכחדו.
ניתן למצוא מאובנים של רכיכות אלה בשכבות ימיות מאובנות בכל רחבי העולם. לדוגמה, הם נמצאים בסלעי הקרטיקון בתצורת פורט וורת' (Fort Worth Formation) בטקסס, ובתצורת נהר טרנט (Trent River Formation) בוונקובר, כמו גם באזורים אחרים באמריקה הצפונית.
אקולוגיה
השדרניות חיות בכל רחבי העולם באזורים ממוזגים וחמים. שדרניות הן מסננות מזון. הבוגרים חיים כשהם מודבקים למצעים קשים, מאפיין שהם חולקים, באבולוציה מתכנסת, עם צדפות ממשפחת האוסטריאיים וצדפות ממשפחת Chamidae. כמו האחרונות, הם מוגנים על ידי קוצים ושכבת (בעלי חיים החיים על אחר בלי להזיק לו), וכמו הראשונות הם יכולים לייצר פנינים. סוג המצע בו הם משתמשים תלוי במין: רבים נקשרים רק לאלמוגים, והמגוון הגדול ביותר של המינים נמצא בשוניות האלמוגים הטרופיות; אחרים, (במיוחד S. Spinosus), לעומת זאת, מסתגלים בקלות למבנים מעשה ידי אדם והפכו למינים פולשים חשובים. אחרים עדיין נמצאים לעיתים קרובות מחוברים לקונכיות אחרות, השכיחות ביותר שייכות לסוג פטישון (Malleus).
לחופי ישראל אפשר למצוא את המין שדרנית מצויה (Spondylus gaederopus).
שימושים
עדויות ארכאולוגיות מצביעות על כך שאנשים באירופה הנאוליתית סחרו בקונכיות של שדרנית מצויה (S. Gaederopus) כדי לייצר צמידים וקישוטים אחרים לאורך כל התקופה הנאוליתית. נראה כי תקופת השימוש העיקרית הייתה בסביבות 5350 עד 4200 לפני הספירה. הקונכיות נלקטו מהים האגאי, אך הועברו הרחק למרכז היבשת. בתרבויות ו, קונכיות שדרניות מהים האגאי עובדו לצמידים ואבזמי חגורות. עם הזמן השתנו סגנונות כאשר בתקופה הנאוליתית התיכונה העדיפו חרוזים גדולים בדרך כלל בצורת חבית ובתקופה הנאוליתית העליונה העדיפו חרוזים קטנים יותר ושטוחים בצורת דיסק. ממצאים משמעותיים של תכשיטים העשויים מקונכיות של שדרניות התגלו ב בווארנה בבולגריה. נראה כי השימוש בשדרניות כחפצי ערך בקברים במהלך תקופה הנאוליתית העליונה היה מוגבל לנשים וילדים.
המין S. Crassisquama שבית הגידול שלו נמצא מול חופי קולומביה ואקוודור היה חשוב לעמים בהרי האנדים עוד מהתקופה הפרה-קולומביאנית, והקונכייה שלו שימשה גם כמנחה לאלת האדמה פצ'אמאמה וגם כמטבע. למעשה, בדומה לאירופה, גם קונכיות השדרנית הגיעו למרחוק, שכן עמים אקוודוריים טרום השלטון הספרדי סחרו בהן עם עמים צפונה עד מקסיקו של ימינו ועד דרום האנדים המרכזיים. אנשי התרבות מוצ'ה בפרו העתיקה התייחסו לים ולבעלי החיים כקדושים; הם השתמשו בקונכיות של שדרניות בדתם ותיארו את השדרנית בדמויות המכוירות על סירי החרס שלהם. שדרניות נלקטו גם ממפרץ קליפורניה ושימשו בסחר חליפין עם שבטים דרך מקסיקו ודרום-מערב ארצות הברית של ימינו.
גם כיום ישנם אספנים של קונכית שדרניות, וקיים עבורן שוק מסחרי. בנוסף, לעיתים מוסיפים מינים מסוימים (במיוחד S. Americanus) באקווריומים של מים מלוחים.
כמה מינים ים תיכוניים אכילים, ובמיוחד S. Gaederopus, נאכלים בדרך כלל בסרדיניה. מינים טרופיים, לעומת זאת, נוטים לצבור רעלנים ביולוגים מהסוג סקסיטוקסין (Decarbamoylsaxitoxin). הרומאים אכלו אותם. בסאטורנליה מתאר מקרוביוס ארוחת ערב בשנת 63 לפנה"ס בה היו שתי מנות של שדרניות.