cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
פרס ישראל
התפלגות הזוכים
תגובת משרד החינוך הייתה ש"בחלק גדול מהמקרים אין נשים ובני מיעוטים בכלל בקרב המועמדים ולכן אין אפשרות להעניק להן את הפרס. בשנת תש"ע מונו נשים במרבית הוועדות, כך שבוודאי ניתנה תשומת לב לנושא זה. אשה שעמדה בראשות אחת מועדת השיפוט הסבירה שהקיפוח לכאורה איננו בעת דיוני הוועדה על מתן הפרס, המחסור במועמדות מבטא את הקושי שהיה לנשים במהלך השנים להגיע לעמדות בכירות ולהישגים אקדמיים, שיבשילו לכדי מתן פרס ישראל כיום".
פערים בהתפלגות הזכיות בין גברים לנשים, ובין יהודים לאינם יהודים בכלל ולערבים בפרט, אינם ייחודיים לפרס ישראל, אלא קיימים גם בהתפלגות זוכים בפרסים בינלאומיים. לשם השוואה, מתוך 876 פרסי נובל שהוענקו (עד 2014, לא כולל פרסים לארגונים) רק 47 פרסים חולקו לנשים (5.4%), ואחוזי היהודים בקרב זוכי פרס נובל גבוהים בהרבה מחלקם באוכלוסיית העולם, ומספרם גבוה בהרבה ממספר הערבים שזכו בו.
בחירת השופטים
בפברואר 2015 נמנע ראש הממשלה ושר החינוך, בנימין נתניהו, מלאשר את חברותם בוועדות השיפוט לפרס של חיים שריר, אריאל הירשפלד ואבנר הולצמן. נתניהו הציג את המניע להחלטתו: "במשך השנים מונו לוועדה הבוחרת יותר ויותר גורמים קיצוניים בעמדותיהם, ובהם גורמים אנטי ציוניים - למשל כאלה התומכים בסרבנות לשרת בצה״ל - ופחות מדי נציגים אותנטיים של חלקים נרחבים אחרים בעם". במחאה על כך החל גל התפטרויות של שופטים ובהם גיל הראבן, ניסים קלדרון, נורית גרץ, יונה אליאן, זיוה בן-פורת, אפרים חזן, אורי הולנדר ורם לוי. מועמדים לפרס ישראל ובהם רות דיין, יצחק בן נר, יגאל שוורץ, חיים באר, סמי מיכאל ודויד גרוסמן הסירו מועמדותם. מועצת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים הביעה מחאה על פסילת השופטים שפגעה במעמדו של הפרס, והציעה להעביר את הכפפתו לגורם ממלכתי כגון לשכת נשיא המדינה. בעקבות הנחייתו של היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, לפיה עקב תקופת הבחירות אין לקבל החלטות בנושא, חזר בו נתניהו מהחלטתו. אף על פי כן, רוב השופטים שהתפטרו והמועמדים שהסירו את מועמדותם הודיעו שלא יחזרו בהם. אל המסירים את מועמדותם לפרס הצטרף העיתונאי דן מרגלית. בעקבות עתירה לבג"ץ של קבוצת אנשי רוח, נקבע כי הפרס בתחום חקר הספרות לא יוענק.
חברי כנסת זוכי פרס ישראל
כאמור, מרבית תחומי הפרס הם על מחקר מדעי ולפיכך רוב זוכי פרס ישראל הם חוקרים באוניברסיטאות. אולם במהלך השנים (נכון לשנת 2021) זכו ארבעים ואחד חברי הכנסת בפרס ישראל. בשנת 2013 נחנך בכנסת "קיר ההוקרה לחברי הכנסת זוכי פרס ישראל" ביוזמת השר אורי אורבך. רוב חברי הכנסת שזכו בפרס זכו בו בתחום מפעל חיים או בתחום מדעי היהדות, הרוח והחברה. במהלך השנים שלושה חברי כנסת בלבד זכו בפרס ישראל בתחום המדעים המדויקים: פרופ' יובל נאמן (מדעים מדויקים, 1969), פרופ' יוסף רום (טכנולוגיה והנדסה, 1976) ופרופ' אלכס לובוצקי (מתמטיקה, 2018).
בקולנוע
פרס ישראל נמצא במרכז סרטו של יוסי סידר "הערת שוליים". הסרט עוסק בשני חוקרי תלמוד, אב ובנו. ועדת הפרס מחליטה על הענקתו לבן, אך בטעות שרת החינוך מבשרת לאב שהוא הזוכה. מנקודה זו נמשך הסרט בחיפוש מוצא מהתסבוכת שנוצרה. סידר הוא בנו של חתן פרס ישראל חיים סידר.
הערמה
הערמה היא תחבולה שמטרתה "לעקוף" איסור הלכתי. כלומר, עשיית דבר שאסור, באופן כזה שלפי כללי ההלכה הפורמליים אין בדבר איסור. בחלק מהמקרים חכמים אסרו להערים.
בעלי חיים שנפלו לבור
מחלוקת דומה היא בין רבי אליעזר ורבי יהושע בהלכות שני בעלי חיים שנפלו לבור בחג, האחת עם השנייה. הבעיה היא, שלא ניתן להעלות את שניהם מהבור לכאורה, כי בניגוד לכל בעל חיים שמותר להעלותו מהבור לצורך שחיטה שמותרת בחג לצורך אוכל נפש, הרי במקרה זה ברור שלא ישחטו את שני בעלי החיים בחג על פי האיסור אותו ואת בנו האוסר לשחוט אב ובנו ביום אחד. רבי יהושע מתיר להערים ולהעלות את הראשון כדי לשוחטו, ולבסוף, ל"התחרט", ולהעלות את השני לפי שחיטה. רבי אליעזר אוסר זאת, והוא מורה שמותר להעלות רק אחד מהם, ומפני איסור צער בעלי חיים יש לפרנס את השני שנשאר בבור בעודו בבור.
התלמוד רצה להשוות בין שתי המחלוקות ולומר שייתכן ששני הזוגות חלוקים באותה מחלוקת עצמה, אך דחה זאת באומרו כי ייתכן שאין קשר בין שתי המחלוקות. ייתכן שגם רבי אליעזר האוסר להעלות שני בעלי חיים שהם אב ובן מכיוון שיש ברירה אחרת, אבל היה מתיר זאת בהלכות שרפה בשבת כאשר אין ברירה אחרת, ולעומת זאת ישנה גם סברא הפוכה האומרת כי גם תנא קמא האוסר להציל עבור האורחים בהערמה יתיר הערמה במקרה השני מפני צער בעלי חיים.
כבוד המת
על פי ההלכה, לא התירו איסור בניית אוהל לצורך המת אלא רק לצורך החי. מכיוון שכך, העצה היחידה הקיימת כדי לכבד את המת ולכסותו כשמוטל בחמה כדי שלא יסריח היא לעשות הערמה. באים שני בני אדם ויושבים בצידו. חם להם מלמטה - מביא כל אחד את כסאו ויושב עליו. חם להם מלמעלה - מביא כל אחד מחצלת ופורס על גביו לצל. לאחר זמן קצר, הם יכולים כמובן ללכת משם, ואז המחצלות נופלות על המת אוטומטית. כך נמצא, שלא התירו את איסור זה מפני כבוד המת למרות שמדובר באיסור מדברי חכמים, והתירוהו לצורך מניעת צער החי בלבד, ורק אם אכן נראה וניכר שזה לצורך החי, שלכן יש להביא גם את הכיסא לשבת עליו, להוכיח שפעולה זו נעשית לצורך החי ולא לצורך המת.
מעשר
רב אושעיא פסק כי אדם הרוצה ליפטר ממצוות חיוב הפרשת תרומות ומעשרות, שחלה כאשר הפירות נכנסים לבית, יכניס אותה לבית לפני מירוח התבואה בכרי, שאז גם אם הוכנסה לבית לא חייבת במעשר, ובאופן שאוכל ממנה אכילת עראי הוא פטור ממעשר.
הערמה אחרת בעניין מעשר, הייתה נפוצה בזמן חז"ל, ועליה נמתחה ביקורת מפי רבה בר בר חנה תלמידו של רבי יוחנן שמסר משם רבי יהודה בר אלעאי:
שמיטה
על פי מצוות התורה בשנת השמיטה שהיא כל שנה שביעית לפי חשבון הלוח העברי יש לשבות בכל עבודות הקרקע, לא לחרוש לא לזרוע ולא לקצור. אודות כך התקיימו במהלך הדורות מחלוקות הלכתיות רבות האם מותר להערים ולמכור את הקרקע לגוי. אודות כך התקיים פולמוס השמיטה בין רבנים המצדדים במכירה לבין רבנים המתנגדים לה.
השתלשלות שיטת ההערמה
פולמוס אחר היה אודות דין מכירת חמץ, שבו נחלקו הפוסקים האם מותר להערים ולמכור את החמץ לגוי במשך שבעת ימי הפסח שבו נאסר על יהודי להחזיק בבעלותו המשפטית חמץ.
את תחילת השיטה למכור חמץ ולקנותו לאחר הפסח באורח קבע, ניתן לזהות אצל ר' ישראל איסרלין, בן המאה החמש עשרה, בעל שו"ת תרומת הדשן, שכתב: . ה"תרומת הדשן" לא ציין שאין לעשות את המכירה באופן קבוע, וכן התיר מכירה גמורה "בדבר מועט", היינו במחיר סמלי.
מאוחר יותר תמה ר' יוסף קארו על רבנו ירוחם, שאסר מכירה בהערמה: . ברור מדברי ר' יוסף קארו שמותר למכור בהערמה, ורק שלא תהיה המכירה על תנאי. אך עם כל זאת הדגיש, גם בחיבורו שולחן ערוך, שיש להוציא את החמץ מן הבית בפועל, כדי שהמכירה תהיה גמורה.
עם הזמן, כאשר לא היה אפשרי להוציא את החמץ מן הבית, התירו (ה'בית חדש' וה'מגן אברהם') למכור או להשכיר את החדר בו נמצא החמץ ביחד עם החמץ. ובקשר לתשלום, היות שלעיתים היה מדובר בכמויות אדירות (מפעלי תעשייה), התירו (ה'נודע ביהודה' ועוד) שישלם סכום קטן בהתחלה, ואת השאר יטיל המוכר על הגוי כהלוואה (שישלם לו לאחר הפסח).
היתרים נוספים נוספו עם הזמן בספרות האחרונים: התירו להבטיח לגוי שיקנה ממנו אחר הפסח (ולא רק "שמא אקח ממך"). כן התירו למכור באופן כללי את כל החמץ שבבית היהודי, גם בלי לדעת בדיוק מה מוכרים. עוד בוטל הצורך שתהיה אפשרות לגוי להיכנס באופן חופשי למקום שבו נמצא החמץ. ר' ישראל מאיר הכהן מראדין בספרו משנה ברורה, הוסיף וכתב:
היתר עסקה
קיים פולמוס בנוגע להערמה בהיתר עסקה, אמצעי הלכתי המאפשר מתן הלוואה בריבית בדרך הערמה במסגרת ההלכה. רוב הפוסקים סומכים על התר עסקה, אולם המבקרים טוענים שהאופן בו הוא מפורש בבתי המשפט ובבתי הדין מרוקן אותו מתוכן ומותיר את ההלוואות הנערכות לפיו כהלוואות בריבית.
ראו גם
פורמליזם משפטי
חגיגות הקורבי
חגיגות הַקְּוּרְבִּי (בשפת דיולה: Kourbi) הן חגיגות ריקודים ומוזיקה, המתקיימות בחוף השנהב, ובהן נוטלות חלק, נערות מוסלמיות שטרם נישאו. החגיגות מתחילות בערב לילת אל-קדר, ומסתיימות בצהרי היום שלמחרת. החל משנת 2007, מתקיימות החגיגות, שנערכו בעבר בכל רחבי חוף השנהב, במחוז זנזאן בלבד. צמצום החגיגות למחוז זנזאן, נבע מאיסור מפורש של האימאמים לקיימו, וזאת בעקבות סכנת הנפילה הנשקפת לרוקדות, במקרה של התמוטטות הבימות, עליהן רוקדות הבנות.
בוקר אחד לפני לילת אל-קדר, מתחילים הורי הבנות, בעזרת בעלי מקצוע מיוחדים, להקים את הבימות. לשם כך הם משתמשים בקורות עץ לא מהוקצעות, המאוחסנות במהלך השנה, במחסנים מיוחדים, ומשמשות לבניית הבימות מדי שנה בשנה. העמודים הם קורות עבות בגובה שלושה מטרים, המתפצלות בקצה העליון שלהן, לשני ענפים, ביניהם, מונחת הקורה העליונה (ראו תמונה להמחשה).
לקראת שקיעת השמש, מופעלים רמקולים המשמיעים מוזיקה אתנית מקומית, בשפות דיולה וקולאנגו, (השפות המדוברות בפי האוכלוסייה המוסלמית בזנזאן), והנערות עם משפחותיהם, מתאספים ליד הבימות.
בשנת 2020, בעקבות מגפת הקורונה העולמית, לא התקיימו חגיגות הקורבי בחוף השנהב.
סמל יוטה
החותם הגדול של מדינת יוטה נקבע בחוק ב-3 באפריל 1896, במהלך המושב הראשון של בית המחוקקים המדינתי. החותם המקורי עוצב על ידי הארי אדוארדס ועלה 65 דולרים. החוק מתאר את העיצוב כך:
הסמל משמש כמוטיב המרכזי בדגל המדינה.
חותם המושל
בנוסף לחותם המדינה, למושל יש חותם אישי. חותם המושל זהה לסמל המדינה, אלא שנוספות לו ספרות רומיות המציינות את מספר המושל המכהן בתפקיד ומתחלפות בכל עת שנכנס לתפקידו מושל חדש. נכון לשנת 2011 החותם נושא את המספר XVII, ומייצג את גארי הרברט, המושל ה-17 במספר מאז צירופה של יוטה לארצות הברית.
בית העלמין הדרום
בית העלמין הדרום, הידוע גם בשמות בית העלמין חולון ובית העלמין בת ים, הוא בית עלמין בדרום-מזרח העיר בת ים, בגבול עם חולון וראשון לציון.
מיקום
בית העלמין הדרום שוכן סמוך למחלף קוממיות בנתיבי איילון בדרום העיר בת ים ובגבול עם חולון וצפונית-מזרחית לשכונת נווה חוף בראשון לציון. ליד בית העלמין שוכן האצטדיון העירוני של בת ים ומסוף אוטובוסים.
תחילה השתרע בית העלמין על שטח של 500 דונם, ומאוחר יותר הורחב בעוד 300 דונם. בבית העלמין פועל גם בית קברות צבאי.
היסטוריה
בית העלמין הוקם בשנת תשכ"ד (1964), לאחר שהשטח בבית הקברות נחלת יצחק ובית עלמין טרומפלדור החל לאזול. ראש עיריית בת ים, דוד בן ארי, התנגד להקמתו, משום שהעדיף שימושים אחרים לשטח שנלקח למטרה זו. בית העלמין יועד להיות בית עלמין האזורי הראשי של תל אביב, וכך היה במשך 15 שנים, עד לפתיחתו של בית העלמין ירקון. הוא תוכנן על ידי האדריכל ר"מ מאיר. את טקס הפתיחה ערך הרב הראשי של תל אביב איסר יהודה אונטרמן, בז' באדר תשכ"ד. בחודש אייר של אותה שנה נטמן בבית העלמין הנפטר הראשון. למרות היותו בתחום שיפוטה של בת ים, רבים מכנים אותו "בית העלמין חולון", וזאת מפני שעם פתיחתו הכניסה היחידה אליו הייתה מהשער המזרחי, מכיווּן חולון. רק לאחר מספר שנים נבנה השער הצפוני מכיווּן בת ים, שעם בנייתם של נתיבי איילון הפך לשער המרכזי.
כמו ברוב בתי העלמין הגדולים בישראל, גם בבית העלמין הדרום ישנן מצבות רבות לזכרן של קהילות שנספו בשואה, ומתחת לחלקן אפר של הנספים.
בבית העלמין קבורים כ-200,000 נפטרים, והוא מוגדר על ידי המוסד לביטוח לאומי כ"בית עלמין סגור".
בבית העלמין מצויה חלקה להורים שכולים, חלקה לילדים וחלקות לקבוצות אוכלוסייה ייחודיות נוספות.
אגרוף הזעם
ברוס לי איש הזעם (באנגלית: Fist of Fury, בעבר נודע בארצות הברית בשם The Chinese Connection; בסינית מסורתית: 精武門; בסינית מופשטת: 精武门; בפין-יין: Jīng Wǔ Mén; אין לבלבל עם Fists of Fury, "אגרופי הזעם" ברבים, שהוא שמו הקודם בארצות הברית של הבוס הגדול) הוא סרט הונג קונגי שביים לו ויי ב-1972. בסרט מככב אמן הלחימה ברוס לי שזהו סרטו השני לאחר 'הבוס הגדול'. הסרט מספר על בית ספר לאמנויות לחימה סיניות באזור הבינלאומי בשאנגחאי שנלחם נגד בית ספר לקרטה יפני.
רקע
הסרט הוא עיבוד חופשי של דברי הימים של 'התאחדות האתלטים של צ'ינג וו', בית הספר שעליו שמו נקרא הכותר הסיני של הסרט. העלילה מציגה את סיפורו של צ'ן זן (陳真; בקנטונזית צ'ן ג'ן, אותו מגלם ברוס לי), דמות בדויה שיצר הבמאי לו וי עבור הסרט. צ'ן זן נודע כתלמידו הטוב ביותר של המאסטר שחי במציאות הו יואנג צ'ה (霍元甲; Cantonese: פוק יון גאפ) אשר, לאחר מותו המסתורי של הו, נלחם נגד דוג'ו הון קיו דל סוזוקי טארו. כינויו של צ'ן זן הוא 'אגרוף הזעם', על שום איכות לחימתו.
עלילת הסרט מתרחשת בראשית המאה העשרים לאחר מותו של הו יואנג צ'ה, ובמהלך כיבושה של שאנגחאי שבסין, על ידי מספר ארצות זרות, בכללן יפן. הוא נסב על בית ספר סיני לאמנויות לחימה שהמאסטר שלו (הו) נהרג זה מכבר על ידי אנשים שחברו אל בית ספר יפני מתחרה לאמנויות לחימה, בית ספר שממשיך להטריד אותם. צ'ן יוצא לחשוף את הסיבה שבגינה נהרג המורה ולנקום את דמו.
הסרט נודע בשל סצנה שבה נאסרת על צ'ן זן כניסה לפארק שבכניסה אליו שלט בו כתוב: "אין כניסה לכלבים ולסינים" (Traditional Chinese: 「狗與華人不得入內」). לאחר ששומר סיקי חובש טורבן בפתח הפארק מתיר לכלב של אישה זרה להיכנס לפארק, איש יפני שמגיע למקום בלווית חבריו מתקרב לצ'ן ואומר לו שאם הוא יעמיד פנים שהוא כלב, הוא ייקח אותו עמו לפארק. צ'ן זועם ותוקף את היפני וחבורתו בבעיטות ובאגרופים. לאחר מכן הוא מזנק לאוויר, בועט בשלט ושובר אותו. הסרט סייע בהנצחת האגדה לפיה אכן הוצבו שלטים כאלו בפארקים בסין. בפועל, היה פארק שיועד לתושבים זרים, שאליו אכן נאסרה כניסת מקומיים ובנוסף נקבעו כללי התנהגות שונים, ובהם איסור על הכנסת כלבים ואופניים.
הכותרת היפנית שניתנה לסרט בעבר 'הקשר הסיני' (The Chinese Connection) נקראה בפרפרזה על סרט המתח שנעשה באותה עת, הקשר הצרפתי, בכיכובו של ג'ין הקמן, התכוונו להשתמש בו במקור לציון שם סרטו הקודם של ברוס לי, 'הבוס הגדול' (The Big Boss), היות שסרט זה עסק בסחר בסמים. בכל אופן, הכותרת שניתנה לסרט בארצות הברית הוחלפה במקרה בשל סיבה שאינה ידועה והסרט נשא את הכותרת 'הקשר הסיני' שנים רבות, אף שברור שהשם לא היה קשור כלל וכלל לתוכנו של הסרט. 'הבוס הגדול' נשא בארצות הברית את הכותרת 'אגרוף הזעם', מה שהביא לבלבול רב. כותרות שהושמו בטלוויזיה ובגרסאות ה-DVD של הסרט מהשנים האחרונות השיבו את שמותיו המקוריים של הסרט והסרט מכונה כיום 'אגרוף הזעם' בארצות הברית.
הסרט הוא אחת מיצירותיו רבות ההשפעה ביותר של ברוס לי, והוא אחת מהסיבות העיקריות למפנה שחל בתעשיית הקולנוע ההונג קונגית שעברה מהצגת סרטי מחול חרבות לסרטים המפגינים לחימה בידיים ריקות, והיה מהחלוצים שהביאו לתור הזהב של קולנוע הקונג פו בשנות השבעים.
מכבי תל אביב במפעלים הבין-לאומיים
מכבי תל אביב, המועדון המעוטר ביותר בכדורגל הישראלי, הוא המועדון בעל דירוג אופ"א הגבוה ביותר לקבוצה ישראלית (נכון לדירוג אופ"א הרלוונטי לעונת 2022/23). לאורך ההיסטוריה רשמה מכבי תל אביב שמונה הופעות בשלבי הבתים של המפעלים האירופאים, בהן שתי הופעות בשלב הבתים של ליגת האלופות, חמש הופעות בשלב הבתים של הליגה האירופית שכולל שתי העפלות לשלב 32 האחרונות (שיא ישראלי משותף) והופעה אחת בשלב הבתים של הקונפרנס ליג שכולל העפלה לשלב הנוקאאוט הראשוני (שיא ישראלי).
גביע אסיה לאלופות (1969-1971)
מכבי תל אביב החלה לייצג את ישראל במפעלים הבין-לאומיים בעונת, בעת השתייכותה של ישראל לקונפדרציית הכדורגל של אסיה, כאשר זכתה בגביע אסיה לאלופות לאחר ניצחון בהארכה על ינגזיי, נציגת קוריאה הדרומית, משער של דרור בר-נור בדקה ה-112. בעונת, בהשתתפותה השנייה במפעל, השלימה מכבי זכייה שנייה בתואר. בר-נור ושלמה ג'רבי הובילו את מכבי לניצחון 0–2 בחצי הגמר מול קבוצת צבא דרום קוריאה, ובמשחק הגמר זכתה מכבי בניצחון טכני 0–3 על קבוצת אל-שורטה העיראקית, ששחקניה עלו למגרש מנופפים בדגלי עיראק ופלסטין וסירבו לשחק מול אלופת ישראל מסיבות פוליטיות.
גביע האינטרטוטו (1977-1980)
החל מעונת, עוד בטרם הצטרפות ישראל לאופ"א, החלו הקבוצות הישראליות להשתתף בגביע האינטרטוטו. מכבי תל אביב, שזכתה באליפות המדינה באותה העונה, רשמה את הופעתה הראשונה במפעל בעונת , כשהוגרלה לבית ב' לצדן של דויסבורג מהבונדסליגה, סטנדרד לייז' מליגת העל הבלגית וטוונטה מליגת העל ההולנדית. מכבי, תחת המאמן יעקב גרונדמן סיימה בתחתית הבית עם ניצחון בודד.
עונה לאחר מכן שוב העפילה מכבי לטורניר, והוגרלה לבית ה' מול מאלמה מליגת העל השוודית, פ.צ. ציריך מליגת העל השווייצרית ואדמירה ואקר מהבונדסליגה האוסטרית. המאמן ניסים בכר הוביל את מכבי לשני ניצחונות בששת משחקי הבית, ולמקום השלישי. השתתפותה השלישית של הקבוצה במפעל הייתה בעונת, תחת המאמן צביקה רוזן, בה שוב סיימה כנועלת הבית בו שיחקה מול מכבי נתניה, רויאל אנטוורפן הבלגית ו-KB הדנית.
כובשיה הבולטים של מכבי במפעל היו בני טבק, עם 12 שערים, ואחריו ויקי פרץ שכבש שמונה שערים במפעל.
השנים הראשונות (1992-2004)
החל מעונת, החלה ישראל לשלוח נציגות למפעליה השונים של אופ"א. אלופת המדינה לעונת 1991/1992, מכבי תל אביב, הייתה נציגת ישראל הראשונה אי פעם במוקדמות ליגת האלופות. בשלב המוקדמות, במשחקה הראשון אי פעם של נציגה ישראלית במפעל, גברה מכבי 1–2 בחוץ על ולטה המלטזית. המארחת עלתה ליתרון בדקה ה-75, אך אבי כהן (הירושלמי) איזן בדקה ה-83 וחמש דקות לאחר מכן בישל את שער הניצחון לאבי נמני. שער של מאיר מליקה הכריע את משחק הגומלין באצטדיון רמת גן, והעלה את מכבי לסיבוב השני, שם נוצחה פעמיים על ידי קלאב ברוז' הבלגית. באותה העונה בליגה סיימה מכבי במקום השני בטבלה והעפילה לגביע האינטרטוטו.
את עונת פתחה מכבי באינטרטוטו שם סיימה בתחתית הבית שכלל את סלביה פראג, לוקומוטיב לייפציג, אולבורג בולדספילקלאב והאקן, לאחר שהשיגה רק נקודה בארבעת משחקיה בטורניר. באותה העונה סיימה כסגנית האלופה וזכתה בגביע המדינה, לאחר ניצחון 0–2 במשחק הגמר בדרבי על הפועל תל אביב, והעפילה בפעם היחידה בתולדותיה לגביע אירופה למחזיקות גביע, שחדל להתקיים מספר שנים לאחר מכן.
בעונת התבסס המאמן אברהם גרנט על שחקני הבית המובילים ובהם אבי נמני, האחים גדי ואלון ברומר, אמיר שלח, נועם שוהם ואלי דריקס, וכן על שחקני רכש ישראלים וזרים בולטים ובהם ניר קלינגר ואלכסנדר אובארוב. מכבי עברה את הסיבוב הראשון עם צמד ניצחונות (6-2 בסיכום) על קפלוויק מאיסלנד, אך נעצרה על ידי ורדר ברמן הגרמנית בסיבוב השני. באותה העונה זכתה מכבי באליפות המדינה והעפילה בפעם השנייה בתולדותיה למוקדמות ליגת האלופות.
לקראת עונת העמיד המאמן דרור קשטן את אחת הקבוצות הטובות בתולדות המועדון, כאשר אל הבסיס המוצלח מהעונה הקודמת חזרו איציק זוהר ומאיר מליקה והצטרפו זרים איכותיים כמו ויקטור מורוז ויבגני קשנצב. במשחק הראשון במוקדמות ליגת האלופות התארחה מכבי אצל גראסהופרס ציריך השווייצרית, והשיגה שוויון 1-1 לאחר שער שוויון של קשנצב. מעודדת משער החוץ היקר, אירחה מכבי את גראסהופרס באצטדיון בלומפילד, אך ספגה כבר בדקה החמישית ולא הצליחה להגיב, וכך הודחה עם הפסד 1–2 בסיכום המפגשים.
זכייתה של מכבי בדאבל המקומי באותה העונה, זיכתה אותה בהופעה שנייה ברציפות במוקדמות ליגת האלופות. מכבי הוגרלה למפגש קשה מול פנרבחצ'ה הטורקית, ונכנעה במפגש הראשון באצטדיון רמת גן 0–1, על אף הרחקתו של אמיל קוסטדינוב במהלך המחצית השנייה. בגומלין נקלעה מכבי לפיגור משער של ג'יי ג'יי אוקוצ'ה, אך דריקס השיג את השוויון כרבע שעה לסיום והשאיר את מכבי מרחק שער מהעפלה לשלב הבא. לצערם של הצהובים, המשחק הסתיים בשוויון 1-1, ושוב מכבי הודחה על חודו של שער, עם 1–2 בסיכום. מכבי המשיכה את העונה האירופית בסיבוב הראשון של גביע אופ"א מול טנריפה הספרדית. במשחק הראשון בחוץ גברה קבוצתו של המאמן יופ היינקס 3-2 על מכבי, שנהנתה משערים של עופר מזרחי ושל נמני בפנדל. את השער השני לזכות הספרדים כבש מהו קודרו, לימים שחקנה של מכבי. הצהובים נקלעו לפיגור במחצית המשחק הביתי ברמת גן, אך שער של גדי ברומר החזיר אותה לתמונת ההעפלה. מכבי לא הצליחה להמשיך ולכבוש, ובסיום שוויון 1-1 שהביא להדחתם של הצהובים עם 3–4 בסיכום המפגשים.
לאחר שנתיים בהן סיימה פעמיים רצופות במקום השישי וכשלה להעפיל למפעלים האירופיים, סיימה מכבי כסגנית האלופה בעונת 1998/1999, והעפילה למוקדמות גביע אופ"א לעונת . הייתה זו פתיחת עונתו האחרונה של המאמן אברהם גרנט בקדנציה השנייה שלו במועדון, והקבוצה נאלצה להסתדר ללא אבי נמני שעזב לדרבי קאונטי. לצד הוותיקים אובארוב וגדי ברומר, שיחקו באותה העונה במכבי מלך השערים המכהן של הליגה, אנדז'יי קוביקה, ולצדו שחקני בית כמו דוד רביבו, גיא צרפתי, אלי ביטון, דדי בן דיין ואבי סטרול, וכן שחקני רכש ובהם הישראלים לירון בסיס, פליקס חלפון ומרקו בלבול, והזרים מייקל אמנלו וגז'גוז' ונדזינסקי. צמד של קוביקה ושער של בסיס העניקו למכבי 1–3 ביתי על פ.ב.ק. קובנה מליטא. הצהובים היו בעמדת הדחה מהמפעל כאשר פיגרו 0–2 בגומלין, אך שער של בסיס שלוש דקות לסיום העניק למכבי את הכרטיס לסיבוב הראשון. בשלב זה פגשה מכבי את לאנס הצרפתית, ובמשחק הראשון בבית נקלעה פעמיים לפיגור, אך השיגה פעמיים את השוויון משערים של קוביקה ובן דיין. בגומלין העלה בסיס את מכבי ליתרון, אך הצרפתים השלימו מהפך בדרך לניצחון 1–2 במשחק ו-3–4 בסיכום המפגשים.
לאחר עונה נוספת של היעדרות, חזרה מכבי למוקדמות גביע אופ"א לעונת, לאחר שזכתה בגביע המדינה עם ניצחון 0–3 במשחק הגמר על מכבי פתח תקווה. הזכייה הבטיחה למכבי, שסיימה רביעית בליגה, את הכרטיס למפעל האירופי. במשחק הראשון מול ז'לגיריס וילנה, הוביל המאמן ניר לוין את מכבי לניצחון הגבוה בתולדותיה במפעלים האירופיים, 6-0 באצטדיון בלומפילד עם שלושער לברוך דגו ושלושה בישולים לטל בנין. שער בודד של רודריגו גולדברג בגומלין העלה את מכבי לסיבוב הראשון, שם פגשה את דינמו זאגרב הקרואטית. במשחק הראשון בחוץ העניקו דגו וגולדברג 0–2 לצהובים בהפסקה, אך הקרואטים איזנו במחצית השנייה, 2-2 בסיום. ההכרעה עברה לבלומפילד, שם איזן אבי נמני בפנדל לאחר יתרון של האורחת וקבע 1-1, בסיום, שהעלה את מכבי בזכות חוק שערי חוץ לסיבוב השני. רודה ההולנדית של המאמן ג'ורג' לייקנס הביסה את מכבי 1–4 במשחק הראשון, כאשר פרנץ הורבאט כובש את השער היחיד לזכות מכבי. בגומלין הביתי חזרה מכבי מפיגור לניצחון 1–2 עם צמד לאלי ביטון, אך לא הצליחה להעפיל לשלב הבא.
לאחר שזכתה פעם נוספת בגביע המדינה, עם ניצחון בדו-קרב פנדלים במשחק הגמר על מכבי חיפה, העפילה מכבי פעם נוספת למוקדמות גביע אופ"א לעונת . מכבי פתחה את העונה תחת שחקן העבר והמאמן החדש ניר קלינגר, והמצטרפים הזרים החדשים ג'ון פנטסיל, ברונו רייס ואנדראס פרוחורנקובס, ונאלצה לארח את משחקיה באירופה באותה העונה מחוץ לישראל בעקבות החלטת אופ"א עקב האינתיפאדה השנייה. בסיבוב המוקדמות הדיחה מכבי את לבדיה טאלין האסטונית, לאחר שגברה עליה 0–2 בחוץ (פרוחורנקובס וראובן עובד), ושחזרה את התוצאה גם במשחק הבית אותו קיימה באצטדיון גאורגי אספרוחוב בסופיה, עם שער נוסף של פרוחורנקובס בנוסף לשער עצמי. בסיבוב הראשון המשיכה מכבי לארח בסופיה, כאשר הפעם נדדה לאצטדיון בולגרסקה ארמייה שם גברה 0–1 על בואבישטה הפורטוגלית משער של דגו. במשחק הגומלין הודחה מכבי עם הפסד 1–4, כאשר סטרול כובש שער עצמי לזכות הפורטוגלים ועמיר תורג'מן רק מצמק לזכות הצהובים.
חוסר הצלחה בגביע אופ"א (2005-2011)
הקמפיין האירופי הארוך והסגל חסר הכוכבים הביא את מכבי לעונה חלשה מאוד בליגת העל. הקבוצה סיימה במקום השמיני, הרחק מהחלק העליון של הטבלה, אך הצליחה להשיג כרטיס לאירופה בזכות זכייה בגביע המדינה עם ניצחון בדו-קרב פנדלים על מכבי הרצליה במשחק הגמר. לקראת חגיגות מאה השנים למועדון, הביאה הקבוצה שחקני רכש רבים ובראשם הקפטן אבי נמני שחזר למועדון, לצדם של אייל ברקוביץ' וג'ובאני רוסו, מה שהדביק לקבוצה את הכינוי "גלאקטיקוס", על שם הפרויקט השאפתני ומלא הכוכבים של המועדון הספרדי ריאל מדריד. איתם הצטרפו גם שחקני רכש נוספים ובהם בלסינג קאקו, ז'וזה דוארטה ואבי יחיאל. עד מהרה התגלה כי הסגל אינו מאוזן, ונחל כישלון כבר בשלבים המוקדמים באירופה. מכבי פגשה בסיבוב המוקדמות הראשון של עונת בגביע אופ"א את אפואל ניקוסיה הקפריסאית, ובמשחק הראשון באצטדיון GSP נוצחה 0–1. אבי נמני העניק לה ניצחון 0–1 בבלומפילד, ששלח את המשחק להארכה. אפואל כבשה פעמיים כבר בשש הדקות הראשונות של ההארכה ועלתה ליתרון 1–2. מכבי נזקקה לשלושה שערים כדי לעלות, השיגה את השוויון בדקה ה-117 (מסיקה), ועם שוויון 2-2 בסיום הודחה מאירופה כבר בסיבוב הראשון. העונה החלשה של מכבי נמשכה גם בליגת העל, שם סיימה שישית בטבלה, ונאלצה להיעדר מהמפעלים האירופיים בעונה הבאה.
בעונת 2006/2007, בה לא שיחקה הקבוצה באירופה, השיגה מכבי את המקום השלישי בליגה ואת הכרטיס למוקדמות גביע אופ"א לעונת . את העונה פתחה מכבי תחת המאמן אלי כהן (השריף), עם אבי נמני כמנהל מקצועי במקביל לעונתו האחרונה כשחקן פעיל, ועם "המושבה הצרפתית" בסגל (יאניק קאמנן, רודי חדד וג'ונתן אסוס, אליהם הצטרף בהמשך העונה גם אלן מסודי). העונה האירופית נפתחה במבוכה גדולה, כאשר מכבי הפסידה בחוץ 0–1 לסנטה קולומה, שכבשה את השער הרביעי בלבד והשיגה את הניצחון הראשון אי פעם של קבוצה אנדורית במפעלים האירופיים. את ההפסד חסר התקדים מחקה מכבי בגומלין הביתי, עם ניצחון 0–4, משערים של קאמנן (צמד), מסיקה ויוסי שבחון. גם בסיבוב השני רשמה מכבי תוצאות מביכות מול ארג'ייספור, הקבוצה הטורקית שהעפילה למפעל בזכות הופעתה בגמר הגביע הטורקי בעונה בה נשרה מהליגה הבכירה, ולכן הופיעה במפעל האירופי כקבוצת ליגת המשנה. בבית כשלה מכבי לנצח וסיימה בשוויון 1-1 בלבד (קאמנן למכבי), ובגומלין הפסידה 1–3 (חדד למכבי) והודחה מהמפעל כבר בסיבוב המוקדמות השני.
בעקבות הישגיה הדלים בליגה, נעדרה מכבי במשך שתי עונות מהמפעלים האירופיים. בעונת 2009/2010, הראשונה של מיטשל גולדהאר כבעלים של המועדון, השיגה הקבוצה תחת המנג'ר נמני והמאמן יוסי מזרחי את הכרטיס למוקדמות הליגה האירופית, המתכונת החדשה של גביע אופ"א, כאשר סיימה במקום השלישי בליגה.
לקראת עונת התחזקה מכבי של גולדהאר משמעותית. רוברטו קולאוטי, גל אלברמן, אלירן עטר, יואב זיו וברק יצחקי היו ההחתמות הבולטות בגזרה הישראלית, והאריס מדוניאנין, ניבאלדו וסאבו פאביצ'ביץ' היו בין הזרים שהגיעו לקבוצה. בליגה האירופית, שלוש שנים לאחר הופעתה הקודמת באירופה, פתחה מכבי את משחקיה בסיבוב המוקדמות השני מול מוגרן בודווה המונטנגרית. זיו ומדוניאנין העניקו לצהובים ניצחון 0–2 בבלומפילד, ושער מוקדם של מדוניאנין העלה את מכבי ליתרון חוץ. מכבי הפסידה בגומלין 1–2, אך העפילה לסיבוב המוקדמות השלישי עם 2–3 בסיכום. בסיבוב הבא פגשה מכבי את קבוצת הפאר היוונית, אולימפיאקוס, והשיגה שער חוץ יקר מפנדל של מדוניאנין במשחק הראשון. המשחק הסתיים בתוצאה 1–2 ליוונים, אך בבלומפילד השיגה מכבי ניצחון 0–1 והעפילה לשלב הפלייאוף משער של קולאוטי ובזכות חוק שערי חוץ. בשלב הפלייאוף פגשה מכבי את קבוצת הפאר הצרפתית פריז סן-ז'רמן, ונכנעה 0–2 בפארק דה פראנס. הגומלין הביתי בבלומפילד הסתיים בניצחון יוקרתי של הצהובים, 4-3, לאחר עם שערים של יובל אבידור, מדוניאנין בפנדל, וצמד של אלירן עטר כולל שער ניצחון בכדור נייח ארבע דקות בתוך תוספת הזמן.
העפלה ראשונה לליגה האירופית (2011-2012)
לאחר חילופי מאמנים במהלך עונת 2010/2011, במהלכם הגיע לקבוצה שחקן העבר מוטי איווניר, סיימה מכבי שלישית בליגה והשיגה עונה שנייה ברציפות את הכרטיס למוקדמות הליגה האירופית. לקראת מוקדמות הליגה האירופית לעונת 2011/2012, הסתמך איווניר על שחקני הבית הצעירים ובהם שרן ייני, מואנס דאבור, דור מיכה, רועי קהת, משה לוגסי ועומר ורד. גם שחקני הרכש שהצטרפו המשיכו את המגמה, כאשר רפי דהן ומוסא קונאטה הצעירים הצטרפו לסגל הצהוב. הקבוצה, שזכתה לכינוי "תינוקות איווניר", החלה את דרכה בסיבוב המוקדמות השני מול חזר לנצ'ראן האזרית. במשחק הראשון בבית נהנתה מכבי משערים של עטר, קונאטה וגיז'רמו ישראלביץ' בדרך לניצחון 1–3, והמשיכה לשלב הבא עם שוויון 0-0 בחוץ. בסיבוב המוקדמות השלישי פגשה מכבי את ז'לייזניצ'אר סרייבו הבוסנית, ובמשחק הראשון בחוץ ניצחה אותה 0–2 מצמד של קולאוטי. בגומלין, השוותה מכבי את ניצחון השיא שלה באירופה, כאשר הביסה בבית 0–6 את הבוסנים, עם צמדים של קולאוטי ושל עטר, שער של רפי דהן ושער עצמי. בשלב הפלייאוף הוגרלה מכבי מול קבוצת הפאר היוונית, פנאתינאיקוס. במשחק הראשון בבית הפתיעה מכבי את היוונים העדיפים עם משחק מרשים וניצחון 0–3, עם שער של קונאטה וצמד של עטר. בגומלין עלתה מכבי ליתרון משער של מדוניאנין בטרם ספגה פעמיים והפסידה 1–2, אך עם 2–4 בסיכום שני המפגשים העפילה לראשונה בתולדותיה לשלב הבתים של הליגה האירופית. בשלב הבתים הוגרלה מכבי מול סטוק סיטי האנגלית, בשיקטש הטורקית ודינמו קייב האוקראינית. מכבי פתחה בתבוסת 1–5 בחוץ לבשיקטש (קהת למכבי), ואת הנקודה הראשונה השיגה במשחק השני מול דינמו קייב בבלומפילד, שוויון 1-1 עם שער של מיכה. לאחר מכן לא הצליחה להשיג שער או נקודה מצמד המשחקים מול סטוק, לאחר שהובסה 0–3 בחוץ (במשחק בו יואב זיו הורחק בכרטיס אדום לאחר שבעט בנעלו שפגעה בקוון), והפסידה 1–2 בבית (קולאוטי צימק למכבי בתוספת הזמן). במשחק הביתי מול בשיקטש חזרה מכבי מפיגור 0–2 לשוויון 2-2, משערים של ייני ולוגסי, אך ספגה בתוספת הזמן והפסידה 2–3. היה זה משחקו האירופי האחרון של איווניר, שפוטר בהמשך והוחלף על ידי ניר לוין. האחרון הוביל את מכבי למשחק האחרון בשלב הבתים, בו השיגה נקודת חוץ ראשונה, שוב מול דינמו קייב. ורד, עטר ודאבור כבשו בשוויון 3-3, ומכבי סיימה את משחקיה בבית ללא ניצחון ועם שתי נקודות בלבד.
העפלה ראשונה לשלב 32 האחרונות בליגה האירופית (2013-2014)
לקראת עונת 2012/2013, לאחר כישלון נוסף בזירה המקומית שגרם למכבי להיעדר מהמפעלים האירופיים באותה העונה, החתים הבעלים גולדהאר את המנהל המקצועי ז'ורדי קרויף, וכן קבע כי כל השדרה המקצועית והניהולית במועדון, כולל המאמן, יהיו זרים. תחת קרויף, המאמן אוסקר גארסיה הוחתם במועדון, וכן בוצעו שינויים רבים בסגל השחקנים. בעונה בה לא שיחקה באירופה, החזירה מכבי את תואר האליפות, שהיה הראשון מבין שלושה רצופים, וחזרה לייצג את ישראל במוקדמות ליגת האלופות לראשונה מזה תשע שנים וההופעה ההיסטורית בשלב הבתים.
מכבי החלה את דרכה במוקדמות ליגת האלופות תחת המאמן פאולו סוזה, במה שהיה לקמפיין האירופי הראשון של ערן זהבי במכבי. בסיבוב המוקדמות השני פגשה מכבי את גיור ההונגרית, ובמשחק החוץ גברה עליה 0–2, משערים של ברק יצחקי, שחזר מעונת השאלה, ושל אלברמן. בגומלין הביתי העניקו זהבי וטל בן-חיים 2-1 ביתי וכרטיס לשלב המוקדמות השלישי. בסיבוב זה פגשה מכבי את פ.צ. בזל השווייצרית. במשחק הראשון בחוץ נכנעה מכבי 0–1, ואת המשחק הבא אירחה באצטדיון בלומפילד. כבר לאחר חצי שעה נקלעו הצהובים לפיגור 0–3, אך שער עצמי של פביאן שר ושערים של זהבי ושל מהראן ראדי החזירו את מכבי לשוויון 3-3 בדקה ה-55. על אף המומנטום הצהוב, המשחק הסתיים בשוויון 3-3. מכבי נשרה הישר לשלב הבתים של הליגה האירופית, בעקבות הרחקתה של מטאליסט חרקוב מהמפעלים האירופיים, לאחר פרשת הטיית משחקים בליגה האוקראינית והחלפתה בפאוק סלוניקי, שהייתה אמורה להיות יריבתה של מכבי בפלייאוף ההעפלה לשלב הבתים. הייתה זו הופעתה השנייה של מכבי בשלב הבתים של המפעל. מכבי הוגרלה לבית עם איינטרכט פרנקפורט הגרמנית, בורדו הצרפתית ואפואל ניקוסיה הקפריסאית. במשחק הראשון איבדה מכבי נקודות עם שוויון 0-0 ביתי מול אפואל ניקוסיה, כולל החמצת פנדל של יצחקי בתוך תוספת הזמן. במשחק השני השיגה מכבי ניצחון חוץ מפתיע ומרשים בצרפת, 2-1 על בורדו משערים של יצחקי ומיכה. את הפסדה הראשון בשלב הבתים רשמה בפרנקפורט, 2-0 בסיום, ובמשחק הבא השיגה את אחד מהניצחונות המרשימים ביותר של קבוצה ישראלית באירופה, כאשר אירחה את פרנקפורט. כבר במחצית הראשונה עלתה מכבי ליתרון 0–3 משערים של זהבי (שער ובישול) ויצחקי (צמד). הגרמנים כבשו פעמיים במחצית השנייה, אך פנדל מדויק של זהבי בפאננקה בדקת הסיום קבע 2–4 לאלופת ישראל. במשחק החוץ בניקוסיה שוב נפרדו מכבי ואפואל בשוויון 0-0, ובמשחק הביתי מול בורדו סיימה מכבי שלב בתים מוצלח עם ניצחון 0–1 (זהבי בפנדל), ובסך הכול השיגה שלושה ניצחונות ושתי תוצאות תיקו לצד הפסד בודד. מכבי סיימה במקום השני בבית, ולראשונה בתולדותיה צלחה שלב בתים אירופי. היא העפילה לשלב 32 האחרונות, שם הוגרלה פעם נוספת לצמד משחקים מול בזל, לאחר שהאחרונה נשרה משלב הבתים של ליגת האלופות. במשחק הראשון בבלומפילד נפרדו הקבוצות בשוויון 0-0, ובמשחק הגומלין נכנעה מכבי 0–3 לשווייצרים, וסיימה את דרכה באירופה.
העפלה שנייה לליגת האלופות (2015-2016)
לאחר שזכתה עונה שנייה ברציפות באליפות המדינה, העפילה מכבי לשלב המוקדמות בעונת 2014/2015 בליגת האלופות. את העונה האירופית פתחה מכבי עם אוסקר גארסיה, שחזר לקדנציה שנייה במקומו של סוזה. באותה התקופה פרץ בארץ מבצע צוק איתן, ובמהלכו נורו טילים לכיוון תל אביב. המצב הביטחוני הביא לאיסור על אירוח משחקים בארץ, ומכבי אירחה את משחקיה באצטדיון אנטוניס פאפאדופולוס בלרנקה שבקפריסין. בסיבוב המוקדמות השני הוגרלה מכבי מול סנטה קולומה האנדורית, לה רשמה הפסד מביך מספר שנים קודם לכן. הפעם שרדה מכבי את משחק החוץ עם ניצחון 0–1, משער של ראדה פריצה, ובגומלין ניצחה 0–2 משערים של בן-חיים ושל ראדי. בסיבוב המוקדמות השלישי פגשה מכבי את מריבור הסלובנית, ובמשחק הראשון בחוץ ספגה חמש דקות בתוך תוספת הזמן ונוצחה 0–1. גם בגומלין הביתי לא הצליחה מכבי לייצר יתרון, סיימה בשוויון 2-2 (בן-חיים ועדן בן בסט) ונשרה לפלייאוף הליגה האירופית. בסיבוב זה הוגרלה מכבי למפגש מול אסטרס טריפוליס, והפסידה 0–2 בחוץ. המצב הביטחוני הביא להתפטרותו של גארסיה עוד בטרם פתיחת העונה בליגת העל, ובמשחק הביתי בקפריסין עמד על הקווים לראשונה ז'ורדי קרויף, המנהל המקצועי, כמאמן זמני. מכבי ספגה ראשונה, אך הצליחה להגיב עם שערים של ברק בדש, זהבי ופריצה. בסיום, 3-1 למכבי, שהודחה עקב חוק שערי חוץ.
באותה העונה השיגה מכבי של המאמן פאקו אייסטאראן את הטרבל המקומי, והשיגה מקום בשלב המוקדמות של ליגת האלופות עונה שלישית ברציפות. לקראת העונה הגיע למכבי המאמן סלבישה יוקאנוביץ', שהוביל את מכבי באירופה. בסיבוב המוקדמות השני הופתעה מכבי מול היברניאנס המלטזית עם הפסד 1–2 בחוץ, לאחר שער יתרון של נוסא איגיבור. בגומלין השיגה מכבי את הכרטיס לשלב הבא עם ניצחון 1–5 ביתי עם צמד של זהבי ושערים של בן-חיים, איגיבור ושער עצמי. בסיבוב המוקדמות השלישי פגשה מכבי את ויקטוריה פלזן הצ'כית. במשחק הראשון בבלומפילד עלתה פלזן ליתרון בזק, 2-0 לאחר 21 דקות, וברק יצחקי רק צימק לקראת הסיום. הגומלין בחוץ התנהל ללא שערים עד לרבע השעה האחרונה, אז סחט זהבי פנדל אותו תרגם ליתרון 0–1. בדקה ה-85 השלים זהבי צמד וקבע 0–2 למכבי, ובכך מחק את היתרון הצ'כי מהמשחק הראשון והעלה את מכבי לפלייאוף ההעפלה לליגת האלופות. בשלב הפלייאוף הוגרלה מכבי למפגש כפול מול בזל, שהדיחה אותה פעמיים בעונת 2013/2014 - במוקדמות ליגת האלופות ובשלב 32 האחרונות של הליגה האירופית. במשחק הראשון בחוץ עלתה מכבי ליתרון בדקה ה-31 משער של זהבי. השווייצרים איזנו כעבור מספר דקות, ושתי דקות לסיום השלימו מהפך ועלו ליתרון 1–2. בדקה ה-96, שש דקות לתוך תוספת הזמן, כבש זהבי בנגיחה לאחר הגבהה של מיכה וקבע שוויון 2-2 דרמטי. בגומלין הביתי עלתה בזל ליתרון כבר בדקה ה-11, אך בדקה ה-24 שוב היה זה זהבי שאיזן את התוצאה לאחר בישול של ניקולה מיטרוביץ' וקבע שוויון 1-1. התוצאה נותרה עד לסיום, ומכבי הדיחה את בזל בזכות חוק שערי חוץ והעפילה בפעם השנייה בתולדותיה לשלב הבתים של ליגת האלופות.
לקראת שלב הבתים ביצעה מכבי שינוי בעמדת השוער, כאשר פרדראג ראיקוביץ' הוחתם במקומו של חואן פבלו קולינאס. מכבי הוגרלה לבית קשה עם צ'לסי של המאמן ז'וזה מוריניו, פורטו ודינמו קייב. מכבי, שאירחה את משחקיה באצטדיון סמי עופר, רשמה קמפיין חלש, בו הובסה פעמיים 0–4 על ידי צ'לסי, לא השיגה כלל נקודות (שישה הפסדים בשישה משחקים), וכבשה רק שער אחד בפנדל, בהפסד הביתי 1–3 לפורטו, מרגליו של זהבי. בסך הכול סיימה מכבי במקום האחרון בבית ללא נקודות, ובפער שערים שלילי של 1–16.
העפלות לשלב הבתים של הליגה האירופית (2016-2018)
לאחר הקמפיין האירופי וחילופי המאמנים, סיימה כסגנית האלופה והעפילה לשלב המוקדמות בעונת 2016/2017 בליגה האירופית. הייתה זו עונת מעבר עבור הצהובים, שנפרדו מתאריהם בעונה החולפת, ולקראת העונה נאלצו להיפרד מהכוכב הגדול של הקבוצה, ערן זהבי, וכן מאצטדיונה הביתי בלומפילד שעבר שיפוצים ובמקומו אירחה את משחקיה באצטדיון נתניה. המאמן הגיאורגי, שותא ארבלדזה, הגיע ואיתו בגזרת הרכש הגיעו בין היתר וידאר קיארטאנסון, אוסקר סקאריונה ויוסי בניון. מכבי נאלצה לעבור ארבעה סבבי מוקדמות בדרך לשלב הבתים, והחלה את דרכה מול גוריצה הסלובנית. במשחק הראשון בבית השיגה מכבי ניצחון 0–3 מצמד של איגיבור ושער של אורלנדו סה, והשלימו העפלה עם ניצחון בגומלין, 1-0 משער של בניון. בסיבוב המוקדמות השני פגשה מכבי את קאיראט אלמטי הקזחית. במשחק הראשון בחוץ איזן בניון בדקה האחרונה לאחר שער יתרון של אנדריי ארשאבין, ובגומלין, שערים של בן-חיים ושל אלברמן הספיקו לניצחון 1–2 ולכרטיס לשלב הבא. בסיבוב המוקדמות השלישי פגשה מכבי את פאנדורי טרגו ז'יו הרומנית, והשיגה ניצחון כפול, 1–3 בחוץ (בן-חיים, איגיבור ומיכה) ו-1–2 ביתי (איגיבור וסקאריונה). לאחר שלושה סיבובי מוקדמות הגיעה מכבי לפלייאוף ההעפלה לשלב הבתים מול היידוק ספליט הקרואטית. במשחק הראשון כבשו אלברמן וסקאריונה לזכות הצהובים בדרך לניצחון 1–2 בנתניה, ובגומלין נכנעו הצהובים באותה התוצאה (סקאריונה למכבי). המשחק הגיע לדו-קרב פנדלים, בו כבש ריקן את הפנדל השישי והמכריע וקבע 3–4 למכבי בדרך לשלב הבתים של הליגה האירופית. הייתה זו העפלה שלישית של מכבי לשלב הבתים של המפעל, והיא הוגרלה מול זניט סנקט פטרבורג הרוסית, א.ז. אלקמאר ההולנדית ודאנדוק האירית. במשחק הראשון אירחה מכבי את זניט, וצעדה ביתרון מבטיח של 0–3 מצמד של מדוניאנין ושער של קיארטאנסון עד לדקה ה-77, אך בתוך 13 דקות הפך הניצחון המרשים להפסד כואב, הרוסים הפכו ל-3–4 ומכבי נותרה ללא נקודות. מכבי התקשתה להתאושש מאובדן הנקודות ורשמה הפסד מפתיע באירלנד, 1-0 לדאנדוק. במשחק החוץ מול אלקמאר השיגה מכבי נקודות ראשונות, עם ניצחון 1–2 משערים של סקאריונה ושל אייל גולסה (שער נאה בבעיטה ממרחק). לאחר שוויון 0-0 ביתי מול היריבה ההולנדית, נכנעה מכבי 0–2 לזניט בחוץ, וסיימה את שלב הבתים עם ניצחון 1–2 על דאנדוק משערים של בן-חיים (פנדל) ומיכה. מכבי סיימה שלישית בבית וכשלה להעפיל לשלב הבא.
מכבי שוב סיימה כסגנית האלופה, ולקראת עונת 2017/2018 בליגה האירופית ירד המנהל המקצועי קרויף לעמדת המאמן הקבוע. לסגל הצטרפו עומר אצילי, אופיר דוידזאדה, אלירן עטר וניק בלקמן, ובעקבות ההפסד בגמר גביע המדינה, נאלצה מכבי להתחיל את דרכה בסיבוב המוקדמות הראשון פעם נוספת. מכבי צלחה את שלב המוקדמות הראשון מול קיי אף טירנה האלבנית, עם ניצחונות 0–2 בבית (יונתן כהן ואלי דסה) ו-0–3 בחוץ (ארון שוינפלד, יצחקי וריקן), והשיגה ניצחון כפול גם בסיבוב המוקדמות השני מול קיי. אר. רייקיאוויק האיסלנדית, 3-1 בבית (שוינפלד, קיארטאנסון ואצילי הפכו יתרון של האורחת) ו-0–2 בחוץ (אצילי ודור פרץ). גם פאניוניוס היוונית נכנעה פעמיים לצהובים, שניצחו 0–1 בבית משער של קיארטאנסון ובחוץ באותה התוצאה משער של אצילי. בפלייאוף פגשה מכבי את ריינדורף אלטאך האוסטרית, עם ניצחון 0–1 בחוץ (קיארטאנסון), ושוויון 2-2 ביתי (ייני וקיארטאנסון), בדרך להעפלה רביעית בתולדות המועדון לשלב הבתים של הליגה האירופית.
בשלב הבתים פגשה מכבי של קרויף את ויאריאל הספרדית, סלביה פראג הצ'כית ואסטנה הקזחית. בניגוד למשחקי המוקדמות, בהם הפגינה עליונות, רשמה מכבי קמפיין חלש בשלב הבתים, שהחל בהפסד 0–1 בפראג, ואחריו שוויון 0-0 מול ויאריאל. בהמשך הגיעו שלושה הפסדים, 4-0 ו-0–1 לאסטנה והפסד 0–2 לסלביה פראג. רק במשחק הנעילה של שלב הבתים השיגה מכבי שער ראשון בטורניר, כאשר גברה 0–1 על ויאריאל בחוץ משער של בלקמן.
חוסר הצלחה במוקדמות (2018-2020)
לקראת עונת נפרדה מכבי מקרויף, ולתפקיד המאמן התמנה ולדימיר איביץ', שהוביל את מכבי למשחקי המוקדמות בליגה האירופית. מכבי שוב החלה את דרכה בסיבוב הראשון, שם פגשה את פרנצווארוש ההונגרית. במשחק הראשון בחוץ נקלעה מכבי לפיגור אך השיגה שוויון משער של אלירן עטר בדקה האחרונה. בגומלין בנתניה שוב כבש עטר לזכות הצהובים, שניצחו 0–1 בדרך לסיבוב השני. בסיבוב זה פגשה מכבי את רדניצ'קי ניש הסרבית, ובמשחק הראשון בבית נהנתה מצמד של קיארטאנסון בדרך לניצחון 0–2. בגומלין בחוץ עלתה מכבי ליתרון כפול במחצית הראשונה (שער עצמי ושער נוסף של עטר), אך ספגה פעמיים בדרך לשוויון 2-2 בסיום. התוצאה הספיקה לצהובים שהעפילו לשלב הבא עם 2–4 בסיכום. בסיבוב המוקדמות השלישי פגשה מכבי את פיוניק ירוואן הארמנית. במשחק הראשון בחוץ נפרדו הקבוצות בשוויון 0-0, ובנתניה נקלעה מכבי לפיגור 0–1, אותו הצליחה להפוך משערים של דור מיכה ואלירן עטר בדרך לניצחון 1–2. מכבי הגיעה לשלב הפלייאוף, שם פגשה את סרפסבורג 08 הנורווגית. המשחק הראשון בחוץ נפתח רע עבור הצהובים, שנקלעו לפיגור 0–2 תוך שש דקות. קיארטאנסון עוד צימק בדקה ה-13, אך במחצית השנייה קבעו הנורווגים 1–3 בסיום. במשחק הגומלין בנתניה, לאחר מחצית מאופסת, כבשו אצילי (בפנדל) ועטר וקבעו 0–2 שהיה מספיק לצהובים כדי לעלות, אך בדקה ה-81, תשע דקות בלבד לפני העפלה לשלב הבתים, ספגה מכבי מפנדל של סרפסבורג, והודחה עם 3–4 לנורווגים בסיכום שני המפגשים.
בהמשך העונה בליגת העל, שברה מכבי שיאי מועדון וליגה רבים בדרך לזכייה באליפות הדומיננטית ביותר בתולדות הכדורגל הישראלי, בפער 31 נקודות מהסגנית מכבי חיפה ועם הפסד ליגה אחד בלבד לאורך כל העונה. הדומיננטיות בליגה במקביל לשמירה על מרבית הסגל והמשך דרכו של איביץ', הגדילו את רף הציפיות לקראת העונה האירופית. מכבי החלה את דרכה בסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות, במפגש מול צ'.פ.ר. קלוז'. המשחק הראשון ברומניה הסתיים בהפסדה של מכבי, 1-0. בגומלין נפרדו הקבוצות בשוויון 2-2, כאשר יונתן כהן ובלקמן כובשים לזכות הצהובים, שערים שלא הספיקו כדי להעפיל לסיבוב הבא. מכבי נשרה לסיבוב השלישי של מוקדמות הליגה האירופית, למפגש מול סודובה מריאמפולה הליטאית. על אף שנחשבה לקבוצה העדיפה, הופתעה מכבי בביתה עם הפסד 1–2, כאשר צ'יקו אופואדו רק מצמק לזכות הצהובים בדקות הסיום. מכבי חיפשה להפוך את התוצאה בגומלין בחוץ, אך הפסידה פעם נוספת באותה התוצאה, כאשר בלקמן המחליף רק מצמק לפני הסיום. בכך, הסתיימה העונה האירופית של מכבי לאחר ארבעה משחקים בלבד, וללא ניצחון.
העפלה שנייה לשלב 32 האחרונות בליגה האירופית (2020-2021)
לקראת עונת התמנה יורגוס דוניס היווני לתפקיד מאמן הקבוצה, במקומו של איביץ' שעזב לווטפורד. בעקבות מגפת הקורונה, שגרמה לאילוצי לוח זמנים ואפשרויות טיסה בין מדינות, הוחלט כי סיבובי המוקדמות בעונת 2020/2021 בליגת האלופות יתקיימו במתכונת של משחק בודד וללא קהל, והמארחת תיקבע על פי הגרלה. בסיבוב המוקדמות הראשון פגשה מכבי את ריגה, היריבה הלטבית הראשונה מולה שיחקה מכבי במשחק רשמי. צמד פנדלים של בלקמן העניק למכבי ניצחון 0–2 בבלומפילד. בסיבוב המוקדמות השני הוגרלה מכבי למשחק חוץ מול סודובה, מולה הודחה באופן מפתיע עונה קודם לכן. הפעם, שערים של ריקן, בלקמן ואופיר דוידזאדה העניקו למכבי ניצחון 0–3 וכרטיס לשלב הבא. ערב של הפתעות והדחת קבוצות בכירות, בהן סלטיק ולודוגורץ ראזגרד, קבעו כי בניגוד להערכות המוקדמות, מכבי תהיה מדורגת לסיבוב המוקדמות השלישי. בסיבוב זה פגשה מכבי את דינמו ברסט, אלופת בלארוס, למפגש רשמי ראשון שלה מול יריבה בלארוסית. במשחק שהתקיים באצטדיון בלומפילד גברה מכבי 0–1 על ברסט משער בכורה של דן ביטון במדי מכבי באירופה, מהנקודה הלבנה. מכבי הבטיחה עם העפלתה לשלב הפלייאוף את השתתפותה השביעית בתולדותיה בשלב בתים אירופי. כיומיים לפני המפגש הראשון בפלייאוף ההעפלה לליגת האלופות מול רד בול זלצבורג האוסטרית, התבשרה מכבי כי אל דן גלזר, שנמצא חיובי לנגיף הקורונה שלושה ימים קודם לכן, הצטרפו שישה שחקנים נוספים ושבעה אנשי צוות חיוביים לנגיף, ובהם אנריק סאבוריט, דור פרץ, אבי ריקן, יונתן כהן וניק בלקמן. ערב המשחק נוספו שני שחקנים נוספים לרשימת הנדבקים, ובמשחק הראשון בבלומפילד נכנעה מכבי 1–2, לאחר שהובילה משער של דן ביטון. בגומלין, ללא דוידזאדה ובן חיים שהצטרפו לרשימת הנדבקים, נכנעה מכבי בתוצאה 1–3 (עדן קארצב איזן זמנית) ובעקבות כך לא הצליחה להעפיל לשלב הבתים של ליגת האלופות, וכן נקבע כי תשחק בשלב הבתים של הליגה האירופית. את שלב הבתים פתחה מכבי בניצחון ביתי, 1-0 על קרבאך, משער ניצחון מוקדם של יונתן כהן. במשחק השני פגשה מכבי למשחק חוץ את סיוואספור, וגברה עליה 1–2, לאחר שפיגרה 0–1. דן ביטון (פנדל) ודור פרץ קבעו את המהפך, ובכך הייתה מכבי לישראלית הראשונה שמנצחת במשחק רשמי קבוצה טורקית במשחק חוץ, וכן לראשונה שפותחת שלב בתים אירופי עם שני ניצחונות רצופים. במחזור השלישי של שלב הבתים הפסידה 0–4 לויאריאל בספרד, תוצאה שזהה להפסדי שיא מהעבר. במחזור הרביעי של שלב הבתים, סיימה בתוצאה 1-1 במשחק הבית נגד ויאריאל. במחזור החמישי של שלב הבתים מכבי שיחקה מול קרבאך. במשחק זה מכבי יכלה להבטיח עלייה לשלב 32 האחרונות בפעם השנייה בתולדותיה, יונתן כהן העלה את מכבי ליתרון מהנקודה הלבנה אך קרבאך איזנה והמשחק הסתיים בתיקו. במחזור האחרון של שלב הבתים ניצחה הקבוצה את סיבאספור 0–1 משער של אנריק סאבוריט שהבטיח את העפלת הקבוצה לשלב 32 האחרונות של הליגה האירופית, ובכך הפכה לקבוצה הישראלית הראשונה שעושה זאת פעמיים מאז הקמתה של הליגה האירופית במבנה הנוכחי שקיים החל מעונת 2009/10 (לצד קבוצות ישראליות נוספות שעשו זאת בעבר במבנים השונים של המפעל לדורותיו). לאחר שבשלב 32 האחרונות הוגרלה נגד שחטאר דונצק, סיימה את מסעה האירופי לעונת 2020/21 בעקבות הפסד כפול בשלב זה.
הופעות ראשונות בקונפרנס ליג (2021-2024)
עונה לאחר מכן, לאחר שסיימה את העונה במקום השלישי בליגה, שוב החלה מכבי את דרכה בסיבוב השני של מוקדמות הקונפרנס ליג. מכבי, תחת המאמן ולדימיר איביץ' בקדנציה שנייה במועדון, הדיחה את זירה האזרית בסיבוב המוקדמות השני, לאחר שניצחה 3–0 בחוץ ושמרה על שוויון 0–0 ביתי. בסיבוב הבא הדיחה מכבי את אריס סלוניקי מיוון. המשחק הראשון בבלומפילד הסתיים בניצחון 2–0 למכבי, כאשר ג'ורג'ה יובאנוביץ' כבש ראשון וערן זהבי, בהופעתו הראשונה מאז חזר למכבי, עלה כמחליף וקבע את תוצאת הסיום. במשחק השני בחוץ נקלעה מכבי לפיגור לאחר פנדל גבולי והרחקה של דן גלזר, אך שוב זהבי המחליף כבש לרשת היוונים וקבע 1–1. אריס הצליחה לנצח 2–1 במשחק, אך בסיכום, 3–2 למכבי שמעפילה לשלב הפלייאוף. בשלב זה הוגרלה מכבי מול ניס הצרפתית, שנחשבה לאחת הקבוצות הבכירות בסיבוב זה. במשחק הראשון בבלומפילד, הפתיעה מכבי את הצרפתים עם ניצחון 1–0, משער של המחליף סטיפה פריצה שהקפיץ מעל שוערה של ניס, קספר שמייכל אך במשחק השני הפסידה מכבי לאחר הארכה 0–2 והודחה מהקונפרנס ליג.
סטטיסטיקה
כל הנתונים נכונים ל-25 באוגוסט 2022
סטטיסטיקה קבוצתית
לפי תחרות
לפי מדינה
מלך השערים
מודגש: שחקן פעיל
שיאן ההופעות
מודגש: שחקן פעיל
מירפק
מירפָק או α בפרסאוס הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים פרסאוס והוא אחד הכוכבים הבהירים בשמים.
פרוש שמו בערבית הוא "מרפק" וזהו קיצור של שמו המקורי בערבית - "המרפק של הפליאדות". מירפק הוא חלק מצביר פתוח שנקרא על שמו "צביר אלפא בפרסאוס" ומכיל כוכבים רבים מהסוגים הספקטרלים O ו-B. את הצביר ניתן לראות בקלות באמצעות משקפת. בשל מיקומו הצפוני, הוא אינו שוקע אף פעם ברוב אירופה.
תכונות
מירפק הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F5 Ib במרחק של כ-590 שנות אור ובהירות נראית נראית מדרגה 1.79. מסתו בין 7 ל-8 מסות שמש ורדיוסו גדול בערך פי 60 מרדיוס השמש. עוצמת ההארה שלו היא יותר מפי 5,000 מהשמש. בעבר, לפני כ-30 מיליוני שנים היה מירפק כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי B, בדומה לשאר הכוכבים בצביר. לאחר שכילה את המימן שבליבתו הוא מתיך מימן בשכבות חיצוניות יותר, תהליך שהביא להתנפחותו ולהתקררותו.
תכונותיו של מירפק דומות לאלו של כוכבים משתנים קפאידיים, אך השתנותו קטנה ביותר וכמעט שלא ניתנת להבחנה. מסיבה זו הוא נושא למחקר ההגדרות המדויקות של כוכבים מסוג זה.
פתיחה (שחמט)
פתיחה בשחמט היא סדרה של מהלכים המתרחשים בתחילת המשחק. אורכה של הפתיחה בדרך כלל 2 - 8 מהלכים, אך קיימות גם פתיחות מקובלות ארוכות יותר. מספר המצבים האפשריים במשחק השחמט גדול בסדרי גודל רבים ממספר המצבים ששחמטאי - או תוכנת שחמט - עשויים לזכור. בשל כך, שחקנים (וכותבי תוכנות) מתמקדים בחלקים של המשחק בהם מספר האפשרויות קטן יותר - בעיקר הסיום והפתיחה. שחקני וחוקרי שחמט מכירים מאות רבות של פתיחות, שנותחו באופן תאורטי וניסיוני לעומק רב. בחלק מהפתיחות התגלה כי היריב יכול להשיג יתרון נגדי, ועם זאת ישנם שחקני שחמט מסוימים שעדיין משתמשים בפתיחות אלו מאחר שלא כל השחקנים מכירים את התאוריה לעומקה.
ככל שהשחקן מכיר מגוון של פתיחות שונות, וריאנטים שונים על פתיחות אלו, הגנות שונות, גמביטים (הקרבות כלים יזומות) ותחבולות, כך הוא יכול להגיב באופן יעיל יותר למסעי היריב. כך גם נחסך זמן יקר לו יזדקק השחקן בשלבים מאוחרים יותר של המשחק, אותם קשה יותר לצפות מראש.
לשחקנים יש לרוב פתיחה מסוימת שבה הם נוקטים ובה הם מומחים לכל התפתחות. מאידך, היריב משתדל להכין עצמו וללמוד את ההגנה הדרושה ולהיות מוכן לכל הסתעפות, או לחלופין להפתיע את היריב בהגנה שונה מזו בה הוא נוקט בדרך כלל, ובכך לשבור את רצף המסעים שהיריב מכיר בעל פה ומבצע על פי ידע מראש.הניסיון להפתיע יריב בווריאנט חדש כרוך בסיכון, משום שהמשחק מתפתח לכיוונים חדשים ובלתי מוכרים בשלב הקריטי ביותר שלו, שהוא שלב הפתיחה, אך טמון בו גם סיכוי להכשלת היריב באי-דיוקים.
המקור העיקרי לידע וללימוד תורת הפתיחות הוא חיבור רב כרכים עבי-כרס בשם אנציקלופדיית פתיחות שחמט או ECO. באנציקלופדיה זו כותבים מיטב רבי האמנים את ניתוחיהם, שחלקם שוחקו בפועל וחלקם תאורטיים. מצויים שם אלפי וריאנטים לפתיחות השונות, והמסעים הנכונים, לדעתו של הכותב, בכל סיטואציה. בנוסף קיימים ספרי פתיחות ממוחשבים המותאמים למרבית התוכנות הקיימות.
בנוסף יש ספרות ענפה מאוד העוסקת בפתיחות שחמט.
רעיונות מרכזיים בפתיחה
הדיאגרמה הבאה מתארת מיקום טוב של כל כלי הלבן בהנחה שהשחור לא משחק, אולם במשחק יש לשים לב להזדמנויות השונות ולא להיתפש למצב מסוים.
סיווג לפתיחות אב
עמדת הפתיחה בשחמט מציעה ללבן 20 מהלכים ראשונים אפשריים. מבין אלה, 1. ה4, 1. ד4, 1. פ-ו3 ו-1. ג4 הם הפופולריים ביותר. החלוקה הפשוטה ביותר של פתיחות השחמט היא : מאחר שכל אחת מקטגוריות אלו כוללת פתיחות רבות בפני עצמה, נהוג לסווג את הפתיחות באופן מפורט יותר לפתיחות אב: {{טורים
פתיחה נדירה
}}
גמביט, הגנה, התקפה ומערכת
ניתן לסווג פתיחות שחמט גם לקטגוריות הבאות: {{עמודות
פתיחות ללא סיווג
}}
הגנה הודית
תת סיווג נוסף לחלק מהפתיחות הא-סימטריות ל-'''1. ד4''' (משחק חצי סגור) הן המערכות ההודיות המשתמשות באסטרטגיית שחמט היפרמודרנית. הפיאנקטו נפוץ ברבות מפתיחות אלו. למרות שההגנות ההודיות פותחו בשנות העשרים על ידי שחקנים מהאסכולה ההיפרמודרנית, הן לא התקבלו במלואן עד ששחקנים סובייטים הראו בסוף שנות הארבעים שמערכות אלה טובות לשחור. מאז, ההגנות ההודיות נעשו התגובות הפופולריות ביותר של השחור ל-'''1. ד4''' מכיוון שהן מציעות משחק לא מאוזן עם סיכויים לשני הצדדים. המהלך השני של הלבן הנפוץ הוא 2.ג4, תופס נתח גדול יותר מהמרכז ומאפשר את המהלך פ-ג3, כדי להתכונן להעברת הרגלי בערוגה ה ל- ה4מבלי לחסום את ערוגה ג.
אנציקלופדיית פתיחות שחמט
במקום השמות המקובלים לפתיחות, ECO יצרה שיטת קידוד חדשה שאומצה לשימוש בפרסומים הקשורים למשחק. הפתיחות מסווגות לחמש קטגוריות שונות המסומנות באותיות האנגליות A עד E, כאשר בכל קטגוריה מרוכזות פתיחות בעלות מהלכים דומים. כל קטגוריה מתחלקת למאה תתי־קטגוריות המסומנות במספרים 0 עד 99, כאשר כל מספר מסמל וריאציה שונה בפתיחה. לדוגמה: מערכות כדוגמת ההגנה ההודית אשר פותחות ב-1. ד4 פ-ו6, מסומנות תחת האות E בקודים E00-E99.
פסיכופט צעיר
פסיכופת צעיר הוא כינוי של העיתונאי רוגל אלפר שתחתיו הוציא אלבום אחד.
מילות האלבום מבודחות ועוסקות בצורה ביקורתית בטלוויזיה, תרבות הצריכה, חיי זוגיות משעממים, בורגנות וריקנות של חיים בגוש דן. הצליל הוא שילוב של רוק-גיטרות עם מקצבים מתוכנתים, בסגנון דומה לזה של להקת "הפה והטלפיים", ששניים מחבריה - אסף גברון ורם אוריון אף השתתפו בהקלטה.
מעגן (קיבוץ)
מַעֲגָן הוא קיבוץ הנמצא בחלקו הדרומי-מזרחי של אגם כנרת השייך למועצה אזורית עמק הירדן.
הקיבוץ הוקם בשנת 1949 במובלעת עין גב מעבר לקו שביתת הנשק עם סוריה הוא הקו הירוק אך ממערב ובתחום גבולות הסכם ניוקומב-פולה - הגבול המנדטורי הבינלאומי 1923, ובגבולות המדינה היהודית על פי החלטת החלוקה. על פי סימן 5 של ההסכם, מטרת ההסכם הייתה להביא לשיבה הדרגתית לחיים אזרחיים נורמליים במובלעת. ליו"ר ועדת שביתת הנשק ניתנה הסמכות לאשר חזרת אזרחים לכפרים ויישובים במובלעת. לפי הפרשנות הסורית, שטח המובלעת היה שטח הפקר, בו רק לאזרחים שהתגוררו בשטח לפני המלחמה מותר היה להתגורר. לעומת זאת, לפי הפרשנות הישראלית השטח היה תחת ריבונות ישראלית, אף על פי שהיה אסור להחזיק בו צבא. הבדלי פרשנות אלה ורצונה של ישראל לממש את ריבונותה בשטח היו אחד הגורמים העיקריים להקמת מעגן (כמו גם היישובים גדות, האון ותל קציר שהוקמו בשטח המפורז).
הקיבוץ הוקם על ידי עולים מטרנסילבניה שחלקם עלו עוד לפני מלחמת העולם השנייה. בין חברי הגרעין המקוריים היה פרץ גולדשטיין, מצנחני היישוב לאירופה הכבושה במלחמת העולם השנייה. כן הצטרף לקיבוץ רס"ן יואל פלגי, מקימה של יחידת הצנחנים הראשונה בצה"ל, ומפקדה הראשון.
אלוף (במיל') עמי אילון, לשעבר מפקד חיל הים, ראש השב"כ ופוליטיקאי, גדל בקיבוץ.
בקיבוץ הוקם "בית הצנחן", מוזיאון המוקדש להנצחת צנחני היישוב. בית הצנחן והמוזיאון נבנו על ידי יונה רוזן (רוזנפלד), חבר הקיבוץ, מצנחני היישוב העברי, ולימים ראש המועצה האזורית עמק הירדן.
בשנת 2005 עבר הקיבוץ הפרטה, וכיום מונהג בו שכר דיפרנציאלי.
במקום נמצא כפר נופש הנקרא "מעגן עדן". בנוסף, קיימת פיצרייה הנקראת "המחלבה", עסק שהוקם על ידי בני קיבוץ.
ישנן מספר מסגרות חינוכיות בקיבוץ - בית תינוקות, פעוטון, גן, בית ילדים וצריפיה.