cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
מספן המודיעין
ראשי מספן המודיעין
מפקדי המספן החלו בדרגת סא"ל ונקראו ראש ענף ים/4 בשנת 1966 עלה המודיעין הימי לרמה של מחלקה ודרגת המפקד אל"ם. לאחר מלחמת יום הכיפורים עלה המודיעין הימי ממחלקה למספן. דרגת המפקד עלתה לתא"ל.
משחק תפקידים שולחני
היסטוריה
מקורם של משחקי התפקידים השולחניים הוא במשחקי מלחמה, ששורשיהם במשחקי אסטרטגיה עתיקים, במיוחד שחמט, (שמקורו במשחק ההודי העתיק צ'טורנגה ). מסוף המאה ה-18 ועד המאה ה-19, וריאציות השחמט התפתחו למשחקי מלחמה מודרניים, בעיקר קריגספיל.
מספן המודיעין
פיקוד, כוח אדם והדרכה
המודיעין הימי, בשל המשימות הרבות והייחודיות שלו, מעסיק מגוון רחב של קצינים, נגדים וחיילים בשלל התמחויות. לצד חוקרי המודיעין הימי פועלים במספן מודיעין גם יוצאי יחידות לוחמה, מפענחי צילומי אוויר, אנשי אלינט ואקדמאים בוגרי החוגים למזרח התיכון, גאוגרפיה ועוד, מהנדסים, פיזיקאים, אנשים שהתמחותם בהידרוגרפיה, בקרטוגרפיה ובמטאורולוגיה, אנשי מחשוב ואנשים מעולם הספנות והנמלים.
משחק תפקידים שולחני
היסטוריה
מעל למאה שנה אחר כך, בשנת 1971, שוחרר משחק המלחמה המניאטורי "Chainmail", והפך בסופו של דבר לבסיס ל"מבוכים ודרקונים".
לדברי יוצר משחקי תפקידים ג'ון וויק, ניתן להפוך את השחמט למשחק תפקידים אם נותנים שמות לכלי השחמט כמו המלך, המלכה, הצריחים, הפרשים או הרגליים, וההחלטות מתקבלות על סמך המניעים שלהם. על פי וויק, מבוכים ודרקונים הוא "משחק לוח סימולציה קרבית מתוחכם, מסובך ומתוחכם שאנשים הפכו למשחק תפקידים" ממש "כמו לתת לצריח שלך מניע" בשחמט.
מספן המודיעין
פיקוד, כוח אדם והדרכה
בין אנשי המספן יש לא מעט נשים, שחלקן הגיעו לעמדות פיקוד בכירות במספן. קצינת מודיעין ראשונה הגיעה למודיעין הימי בשנת 1971, ובשנת 1983 היא הייתה הקצינה הראשונה ביחידה שקודמה לדרגת סא"ל. מאז קודמו עוד קצינות במודיעין הימי לדרגת סא"ל, ואחת מהן אף קודמה בשנת 2011 לדרגת אל"ם, כראשת מחלקת מחקר (והייתה בכך לקצינה הראשונה בחיל הים שהועלתה לדרגה זו). בתחילת שנות השמונים השתלבה בפעם הראשונה קצינה במערך המודיעין הקרבי בחיל הים, תחילה כמפענחת תצלומי אוויר ואחר כך כקמ"נית בשייטת 3 ובשייטת 13.
עד אמצע שנות ה-70 הכשיר המודיעין הימי את קציניו וחייליו במסגרת קורסים שהתקיימו בבה"ד 15 של חמ"ן, לרבות קורסי קמ"נים ופענוח תצלומי אוויר. החל במחצית השנייה של שנות ה-70, עם הפיכתו של המודיעין הימי ממחלקה למספן, מוסדה הכשרה ייעודית עצמאית של החיילים והקצינים המגיעים לשרת במודיעין הימי. בבה"ד חיל הים מתקיימים מאז קורסים להכשרת חוקרי מודיעין ימי ולהכשרת קציני מודיעין ימי. השלמות מקצועיות נערכות בקורסים ייעודיים של חיל המודיעין (קורסי פענוח, בינה רשתית, מש"קי ביטחון מידע וכדומה). למספן המודיעין מגיעים גם יוצאי יחידות לחימה ימיות, אשר מקבלים את הכשרתם המודיעינית תוך כדי עבודה.
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד (ברוסית: Виктор Борисович Хусид; 25 בינואר 1903 – 14 בינואר 1974) היה גנרל יהודי בצבא האדום במלחמת העולם השנייה, עליו כתב נתן אלתרמן את השיר "גנרל חסיד" בטור השביעי.
מספן המודיעין
ביטחון מידע - מניעת חשיפה
מטרה חיונית של המודיעין הימי היא מניעת חשיפה למודיעין אויב. לצורך כך פועל ענף ביטחון מידע שמשימותיו הן:
בשונה מיחידות לחימה יבשתיות הנמצאות בדרך כלל במרחב המאפשר בידוד מגורמים לא רצויים. יחידות הלחימה הימית מתבססות בנמלי בית משותפים לפעילות המסחרית. בזירה הימית מתקיימים אילוצים מיוחדים.
גוף המטה האמון על הביטחון החל את דרכו כ"ביטחון שדה'"- מדור ים 4 ג' ועם התפתחות מספן המודיעין שונה שמו ל"ענף ביטחון מידע".
היסטוריה – דגשים, אירועים ותמורות במהלך השנים
במהלך השנים היה המודיעין הימי מעורב בפעילותו של חיל הים, הן בהיבט המבצעי והן בהיבט של בניין הכוח. במקביל השתלב המודיעין הימי בעבודת קהילת המודיעין הישראלית. ההתפתחויות בזירה (ובהם שינויים גאופוליטיים, כניסתם לשימוש של איומים חדשים וכדומה) הביאו במהלך השנים לשינוי המשימות שניצבו בפני המודיעין הימי ועוררו צורך להתמודד עם אמצעים חדשים בתנאים שונים. הסקירה שלהלן תציג את האירועים והתמורות שחלו בזירה הימית באזורנו ואת הדגשים המשתנים שהציבה המציאות המשתנה בפני המודיעין הימי. בסקירה נעשה ניסיון להימנע מפירוט היבטים אג"מיים או נתונים טכניים, מידע שאפשר למצוא בערכים אחרים בוויקיפדיה, שאליהם הסקירה מקשרת.
משחק תפקידים שולחני
היסטוריה
מתן תפקיד היה מוטיב מרכזי בכמה פעילויות בתחילת המאה ה-20, כמו המשחק "Jury Box", משפטים מדומים, מחוקקים למופת ו"משחקי תיאטרון". בשנות השישים, קבוצות שחזור היסטוריות כמו The Sealed Knot והחברה לאנכרוניזם יצירתי החלו לבצע שחזורי "היסטוריה יצירתית" המציגים אלמנטים פנטזיים, ובשנות ה-7₪ פותחו משחקי מלחמה פנטזיים, בהשראת "חרבות וכשפים", בהם כל שחקן שלט רק ביחידה, או "דמות", אחת בלבד. משחק התפקידים הראשון נוצר דרך שילוב בין מנהגי שיחוק התפקידים המוקדמים לבין ייצוג הדמויות מבוסס החוקים של משחקי המלחמה.
המשחק "מבוכים ודרקונים", שפותח בשנת 1974 על ידי דייב ארנסון וגארי גייגקס ופורסם על ידי החברת TSR של גייגקס, היה משחק התפקידים הראשון שהיה זמין לציבור הרחב. TSR שיווקה את המשחק כמוצר נישה. גייגקס ציפה למכור כ־50,000 עותקים בסך הכל לשוק התחביבים. לאחר שהתבסס בחנויות בוטיק, המשחק פיתח קהל מעריצים אדוק.
אחד ממשחקי התפקידים הראשונים היה "Empire of the Petal Throne" של בארקר, שפורסם לראשונה בשנת 1974, באותה שנה בה התפרסם "מבוכים ודרקונים". המשחק של בארקר הציג את העולם הבדיוני של Tékumel, שמושפע מהמיתולוגיות ההודיות, מזרח תיכוניות, מצריות ומסו-אמריקאיות. הוא גם הציג את מכניקת הפגיעה הקריטית. על פי כללים אלה, שחקן שמגלגל 20 ב-ק20 (קובייה בעלת 20 צדדים) גורם נזק כפול מהזנק הרגיל, וקבלת 19 או 20 בקוביות מיד לאחר גלגול של 20 נחשב לפגיעה קטלנית. המשחק השפיע על ארנסון וגיגקס, שהתרשמו ממנו כל כך עד שחברת TSR פרסמה את "Empire of the Petal Throne" בשנת 1975. TSR פרסמה את המשחק והעולם של בארקר כמשחק בפני עצמו, ולא כ"תוספת" לכללים של מבוכים ודרקונים.
משחק מוקדם נוסף היה "הנוסע", שיצר מארק מילר ופורסם לראשונה בשנת 1977 על ידי Game Designer's Workshop. מטרתו המקורית הייתה להיות שיטה להרפתקאות אופרת-חלל מדע בדיוני גנריות (באותו מובן ש"מבוכים ודרקונים" היא שיטה להרפתקאות פנטזיה גנריות), אבל שיטה אחרת בשם "האימפריום השלישי" מזוהה עם המשחק. השינויים בשיטה זו לאורך זמן, במיוחד אלה הכרוכים ב"מלחמת החזית החמישית", כפי שמתואר ב"Journal of the Travellers Aid Society", הם השימוש הראשון בעלילת-מטא במשחק תפקידים. בינתיים, "קריאותו של קת'ולהו" ו"פרנויה" הציעו חווית משחק שונה, בה עלילת החקירה של החבורה מובילה למוות ושיגעון. במקביל, משחקים המשתמשים בעולמות הבדיוניים של "מסע בין כוכבים", גיבורי DC, יקום מארוול או "שר הטבעות" הרחיבו את מגוון האפשרויות למשחקי תפקידים. משחקים כמו "GURPS" ו- "Champions" הציגו איזון משחק בין הדמויות המשוחקות; מאוחר יותר, "Vampire: The Masquerade" ומשחקים דומים שמו דגש על הסיפור, העלילה ופיתוח הדמויות על פני כללים וקרבות. לאחרונה, חידושים בחוקים משתמשים בטכניקות ספרותיות לפיתוח משחקים כמו "Dogs in the Vineyard" ו- "Polaris" המסתמכים על תרומתם של שחקנים כדי לחזק את העצמאיות המוסרית בתהליך התהוות הסיפור.
בשל הצלחת המשחק, המונח "מבוכים ודרקונים" שימש לעיתים כשם גנרי למשחקי תפקידים בז'אנר הפנטזיה. חברת TSR נקטה צעדים משפטיים כדי למנוע את הפיכת שם המוצר שלה למושג גנרי. "מבוכים ודרקונים" הפך לנושא שנוי במחלוקת בשנות ה-80 כאשר מתנגדים כמו פטרישה פולינג טענו כי המשחק גורם להשפעות רוחניות ופסיכולוגיות שליליות. המחקר האקדמי הכפיש את הטענות האלו. יש אנשי חינוך התומכים במשחקי תפקידים כדרך בריאה לחיזוק מיומנויות קריאה וחשבון. למרות שמשחקי תפקידים נהיו מקובלים בחברה, הם עדיין מושא מחלוקת בקרב ארגונים דתיים מסוימים. האמונה או העמדה הזו אינה אוניברסלית בקרב כל הארגונים הדתיים; ישנם משחקי תפקידים מבוססי אמונה בשוק ושחקני תפקידים דתיים שאינם מסכימים כי משחקים אלה הם מושחתים מוסרית או בעלי אופי נסתר.
תחרות מצד משחקי תפקידים ממוחשבים ומשחקי איסוף קלפים הובילה לדעיכה בתעשיית משחקי התפקידים השולחניים. TSR, Inc., שהייתה המובילה בשוק, חוותה קשיים ועיכובים כלכליים כתוצאה מייצור יתר, ובסופו של דבר נרכשה על ידי מכשפי החוף. כדי להתמודד עם מצבם הכלכלי של משחקי התפקידים, הם הציגו משטר חדש של משחק פתוח, המאפשר לחברות אחרות לפרסם מוספים למבוכים ודרקונים. בינתיים, קמו באינטרנט קהילות שהגדירו את עצמן כ"קהילות משחקי תפקידים עצמאיים". קהילות אלו חקרו את משחקי התפקידים ופיתחו מספר תאוריית משחקי תפקידים כמו תאורית GNS, והסתכלות ביקורתית על משחקי תפקידים הפכה פופולרית בסקנדינביה, דבר שאף הוביל לכנס אקדמי שנתי.
במהלך ארבעים שנים הז'אנר הפך מתחביב בחנויות בוטיק לחלק משמעותי בכלכלה של תעשיית המשחקים. מעורבות העסקים הקטנים והקהילות נותרו משמעותיים בעוד שפרויקטים גדולים יותר משכו כמה מיליוני שחקנים מרחבי העולם. מנהיגת תעשיית הצעצועים הסברו רכשה את מכשפי החוף בשנת 1999 תמורת סכום מוערך של 325 מיליון דולר.
שיטות משחק
אוסף החוקים של משחק תפקידים נקרא "שיטת המשחק"; החוקים עצמם נקראים מכניקת המשחק. על אף שאותן שיטות משמשות בהרבה משחקים שונים, לדוגמה שיטת ה-ק20. להרבה משחקים יש שיטות ייחודיות משלהם.
רוב משחקי תפקידים דורשים השתתפות של שליט המשחק, שיוצר עולם מערכה, משחק את תפקידם של תושביה הידועים בשם דמויות בלי שחקן (דב"שים), ומשמש כמנחה וכבורר עבור השחקנים. שאר המשתתפים יוצרים ומשחקים דמויות מלשהם השוכנות בעולם והדמויות האלה נקראות דמויות שחקן. קבוצת כל הדמויות יחד נקראת "חבורה".
במהלך מפגש, שליט המשחק מציג מטרה שעל השחקנים להשיג דרך פעולות הדמויות שלהם. לעיתים קרובות, המטרה כרוכה באינטראקציה עם דמויות בלי שחקן, תושבים אחרים בעולם המשחק שמגולמים על ידי שליט המשחק. מפגשים לרוב כוללים פתירת חידות, מרדפים, וקרבות. המטרה יכולה להיות ברורה מהתחלה, או להתבהר אט אט במהלך המשחק.
כללי המשחק קובעים את ההצלחה או הכישלון של פעולות הדמות. שיטות משחק רבות משקללות את הסטטיסטיקות ותוצאות הקוביות או אלמנטים אקראיים אחרים. ברוב השיטות, שליט המשחק משתמש בחוקים לקביעת המספר רצוי, אם כי לעיתים קרובות המספר נקבע בצורה עקרונית יותר. השחקן מגלגל קובייה, במטרה לקבל תוצאה גבוהה או נמוכה מהמספר הרצוי, בהתאם לחוקי השיטה. לא כל המשחקים קובעים הצלחות באופן אקראי; משחק מוקדם ופופולרי ללא אלמנטים אקראיים הוא משחק התפקידים ללא קוביות של אמבר מאת אריק ווצ'יק (1990).
רוב השיטות קשורות בעולם בו הן נמצאות. עם זאת, ניתן להתאים כמה שיטות משחקי תפקידים אוניברסליות לכל ז'אנר. משחק תפקידים בסיסי (1980), שנלקח מתוך משחק התפקידים RuneQuest, היה הראשון מביניהם. בשנה שלאחר מכן פורסם "Champions"; שלווה במספר ספרי מקור (המכונים יחדיו שיטת הגיבור) והם אפשרו לשחק במגוון רחב של ז'אנרים. "שיטת הק20", המבוססת על המהדורה השלישית של "מבוכים ודרקונים", שימשה בהרבה משחקים בעלי רקע מודרני או מדע בדיוני כגון "Spycraft" ו"משחק התפקידים של מלחמת הכוכבים".
מספן המודיעין
לפני קום המדינה
כפי שאפשר לראות בדוגמאות שצוינו, לאנשי הפלוגה הימית היה מעט ניסיון בעבודת מודיעין בשטח, אך לא היה להם ניסיון במודיעין ימי וגם לא בעבודת מחקר מודיעינית. נוסף על אנשי הפלי"ם היו גם אחרים, שצברו ניסיון מודיעיני מסוים וניסיון ימי בימים שקדמו להקמת המדינה, בעיקר במהלך מלחמת העולם השנייה, ובכלל זה בשירות הצבא והצי הבריטי.
משחק תפקידים שולחני
שיטות משחק
בפועל, אפילו שיטות אוניברסליות מוטות לרוב לסגנון או ז'אנר ספציפיים ומותאמות לאחרים. לדוגמה, למרות שלשיטת ק20 יש ספרי מקור לעולמות מודרניים ועתידניים, רוב חומרי שיטת ק20 שפורסמו נשארים בתוך סביבת הפנטזיה ממוקדת הלחימה של מבוכים ודרקונים.
מספן המודיעין
הקמת המודיעין הימי
ב-17 במרץ 1948 הוקם "השירות הימי" (לימים חיל הים) שבראשו עמד גרשון זק, איש אמונו של דוד בן-גוריון. כעבור כחודש, ב-20 באפריל, הוטלה על שמעון הורן המשימה להקים את המודיעין הימי ולעמוד בראשו. הורן, ששימש עד אז כעורך של אשמורת, שבועון המשמרת הצעירה של מפא"י היה אף הוא איש אמונו של בן-גוריון. הורן סירב תחילה לקבל על עצמו את המשימה וטען באוזני בן-גוריון כי אין לו ניסיון לא בתחום הימי ולא בתחום המודיעיני, אך המינוי נשאר בתוקפו.
בתחילת דרכו היו במודיעין הימי רק אנשים ספורים, חלקם בעלי רקע ימי (יוצאי הפלי"ם), שאחד מהם, אברהם דר, מונה ב-1 באוגוסט 1948 כסגנו של ראש המודיעין הימי, ואחרים בעלי רקע מודיעיני (יוצאי הש"י). בהמשך, במהלך מלחמת השחרור ומיד לאחריה, הצטרפו ליחידה קצינים בעלי רקע ימי ומודיעיני, ובהם צבי קינן, חיים רפאלי וראובן אשכנזי, שלימים אף שימשו כראשי המודיעין הימי. תוך כדי המלחמה ולפני התגבשותו הסופית של המודיעין הימי, סיים שמעון הורן את תפקידו והוחלף על ידי אריה פינס, שהושאל לתפקיד זה ממחלקת המודיעין של צה"ל, וזאת במטרה לשלב את המודיעין הימי במודיעין הצבאי כחלק מהמאמץ שנעשה אז לשלב את חיל הים בצה"ל. לאחר חודשים ספורים עזב גם פינס את חיל הים ורק אז הועמד בראש המודיעין הימי צבי קינן, קצין בעל רקע ימי ומודיעיני כאחד.
בראשיתו פעל המודיעין הימי במסגרת מה שכונה אז "מחלקה" שהייתה כפופה ל"אגף המבצעים" של חיל הים. בהמשך, כאשר נקבעה בצה"ל ההיררכיה של מחלקות, ענפים ומדורים, המוכרת גם כיום, נהפך המודיעין הימי לענף מודיעין שפעל בכפיפות למחלקת המבצעים של חיל הים.
משחק תפקידים שולחני
סטטיסטיקות
דמויות במשחקי תפקידים מיוצגות בדרך כלל על ידי מספר "נתונים סטטיסטיים". הסטטיסטיקות משמשות מעין מדידה של יכולת הדמות להצליח במשימה. שיטות רבות מבדילות בין שני סוגים מרכזיים של סטטיסטיקות: תכונות ומיומנויות. חלקם, כמו הגלגל הבוער ו-The Shadow of Yesterday כוללים גם מניעי דמות. השמות האלו לסטטיסטיקות אינם זהים בין המשחקים השונים.
מספן המודיעין
מלחמת העצמאות
כשפרצה מלחמת העצמאות היה המודיעין הימי בחיתוליו. לא היו ברשותו באותה עת נתונים כלשהם על חילות הים הערביים, ועיקר המידע הושג מהשנתון, שנותן מידע בסיסי על כלי השיט בכל אחד מחילות הים ועל חימושם, אך אינו מאפשר ללמוד על כושרו הקרבי של כלי שיט מסוים, רמת הצוות המפעיל, מקום היערכותו ושגרת פעילותו. מידע אקראי ולא בדוק התקבל גם מאנשים שהיו במדינות ערב ולעיתים גם מפרסומים גלויים. ההתארגנות הראשונית וריכוז המידע הבסיסי נעשו תוך כדי ניהול הקרבות במלחמת העצמאות. בהיעדר אפשרות לאסוף ידיעות על ציי ערב ועל בסיסיהם הוגבלה פעולת המודיעין הימי לאזור החוף הישראלי. ידיעות התקבלו מעשר תצפיות שהוקמו לאורך חופי המדינה במטרה להתריע על נחיתה מכיוון הים, וגם מדיווחי טייסים ומקצין הקישור הימי לאו"ם, זאב הים, שהביאו מידע על כלי שיט צבאיים זרים הפועלים באזור. ידיעות על פעילות חיל הים המצרי (שהיה באותה עת חיל הים הערבי היחיד) התקבלה גם באמצעות מעצרן של סירות דיג מצריות וחקירת דייגיהן, שלעיתים אף נלקחו בשבי. מידע התקבל גם באמצעות תחקור מלחים באוניות סוחר שפקדו נמלים ערביים ובאמצעות האזנה. אוניית הדגל של הצי המצרי ("האמיר פארוק") אותרה בסיור אווירי ובפעולה של הקומנדו הימי הוטבעה.
במחלקת המודיעין הימי פעלה באותה עת מסגרת של המודיעין הקרבי בחיל הים (מ.י. 1) שתפקידה:
הפרסום היומי הראשון של המודיעין הימי הופץ ב-20 בדצמבר 1948. כחודש לאחר מכן, ב-17 בינואר 1949, הפיץ ראש מ.י.1 סקירה על חיל הים המצרי.
משחק תפקידים שולחני
סטטיסטיקות
מיומנויות הן יכולות שיש רק לדמויות מסוימות, כגון משא ומתן, רכיבה על סוסים וקליעה למטרה. שיטות משחק לרוב מגדירות מיומנויות המתאימות לז'אנר. לדוגמה, רקע פנטזיה בדרך כלל יכלול מיומנויות קסם, ואילו רקע מדע בדיוני עשוי לכלול מיומנות הטסת חלליות. עם זאת, כמה כישורים נמצאים בכמה ז'אנרים: נוכלים מימי הביניים ופושעים במערב הפרוע עשויים להיות בקיאים בהשלכת סכינים, ומיומנות הדיפלומטיה עשויה להועיל באותה מידה גם לפוליטיקאים ברומא העתיקה וגם לטייקונים תעשייתיים של המאה ה-19.
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד
מהלך חייו
במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות בשנת 1941 היה חוסיד מפקד חטיבת תותחנים בדרגת פולקובניק (אלוף-משנה). בתחילת המלחמה יחידתו עברה בעיר ניקולייב, בעת הקרב על העיר דניפרופטרובסק, זרקו הנאצים, שידם הייתה אז על העליונה בקרב, כרוזים לעבר כוחותיו בהם קראו לו בשמו והציעו לו להפסיק את האש. בתגובה – הוא הגביר את האש. במשך חודש וחצי עיכבה החטיבה שבפיקודו את הכוחות הגרמניים ומנעה מהם לחצות את נהר הדניפר מזרחה. על כך הוענק לו אות ההצטיינות "הכוכב האדום". בהמשך הוזכר שמו פעמים אחדות לשבח בפקודות היום של סטלין. בחטיבה שתחת פיקודו זכו למעלה מחמישים לוחמים בתואר "גיבור ברית המועצות",
מספן המודיעין
מלחמת העצמאות
אנשי המודיעין הימי הפעילו באותם ימים מבצעי איסוף עצמאיים ואף גייסו והפעילו סוכנים ומבועים. אחד הראשונים היה קצין צי בריטי ששירת בקפריסין, שבאמצעותו הושג עותק של ה-Jane's Fighting Ships שכבר הוזכר.
משחק תפקידים שולחני
סטטיסטיקות
מניעי דמות הם דברים שהדמות תילחם למענם. התכונות הרוחניות של The Riddle of Steel, אמונות בגלגל הבוער ומפתחות ב-The Shadow of Yesterday הם דוגמות למניעים. מניע יכול לחשוף סודות שהדמות שומרת, שאיפות או דברים אחרים שהדמות שומרת קרוב לליבה.
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד
מהלך חייו
בשנת 1942 מונה חוסיד למפקד החטיבה הארטילרית העשירית, ולחם בקרב סטלינגרד ובקרב קורסק. בשנת 1943 היה מפקד אוגדה ארטילרית של עתודות המטה הכללי, ולאחר מכן קצין קישור ארטילרי בחזית וורונז'.
מספן המודיעין
מידע על פעילות אויב
הפעילות המודיעינית בעת מלחמת העצמאות אופיינה במעט מאוד מידע בצד הישראלי על פעילות האויב וכוונותיו. מעט המידע שהגיע הופק בעזרת דיווחי כלי השיט. פעילות מצרית שחרגה מתחום הגשת הסיוע לכוח המשלוח לא התגלתה.
משחק תפקידים שולחני
בניית דמות
לפני תחילת המשחק, שחקנים מפתחים רעיון של התפקיד אותו ירצו לשחק. לאחר מכן הם משתמשים בכללי בניית הדמויות של שיטת המשחק כדי ליצור ייצוג של הדמות שלהם, על פי מכניקת המשחק. הסטטיסטיקות של הדמות נרשמות בטופס ייעודי מיוחד הנקרא דף דמות. בשיטות מסוימות, כמו זו של "Feng Shui", נדרש לבחור את הדמויות מסט בנוי מראש עם מעט מקום לשינוי והתאמה להעדפות השחקן. שיטות אחרות, כמו "שיטת ק20", משתמשות במקצועות כדי להגדיר את רוב מאפייני הדמות, אך מאפשרות חופש מסוים בהגדרת הסטטיסטיקות בתוך במקצועות האלו. שיטות כמו "GURPS", מאפשרות לשחקנים חופש מלא בבחירת הדמות והסטטסיטיקות.
סטטיסטיקות אינן תחליף לקונספט הדמות. לדוגמה, אקדוחן במערב הפרוע עשוי להפוך לשולף מהיר וצלף באקדח, ואילו אחר עם סטטיסטיקה דומה יכול להיות אשף ברובים. שיטות רבות לוקחות זאת בחשבון, ודורשות תיאור של הסטטיסטיקות, כגון תכונות ורכוש ב- "Dogs in the Vineyard".
יתרונן של שיטות מבוססות תבנית הוא בנייה מהירה של דמויות. שיטות אלו גם מאפשרות לשליט המשחק לבלות פחות זמן באישור כל דמות. החיסרון של שיטות אלו הוא מחסור בגמישות ורעיונות. תבניות הן למעשה דמויות הבנויות מראש שמאוזנות ביניהן ומאושרות מראש על ידי חברת המשחק.
שיטות מבוססות מקצועות נותנות קצת יותר חופש אבל עדיין דורשות מהשחקנים לבחור מתוך מספר מוגבל של תפקידים לדמויות שלהם. החוזקות של הדמות נקבעות לרוב על ידי המקצוע, אבל השחקן יכול לקבוע לבדו סטטסיסטיקות מסוימות.
מערכות מבוססות נקודות דמות, כמו שיטת הגיבור, מאפשרות יותר חופש בחירה. במקרים מסוימים הדבר הופך את יצירת הדמויות למורכבת הרבה יותר, מה שגורם לשליט המשחק להקדיש זמן רב יותר לבדיקה ולאישור כל דמות.
כמה משחקים מאפשרים יצירת דמויות בצורה חופשית. השחקנים רשאים להוסיף מאפיינים לדמות לפי בחירתם, והתוצאה הסופית מוגשת לאישור אצל שליט המשחק או אצל הקבוצה. ניתן ליישם שיטה של בניית דמות חופשית גם במשחקים אחרים, אבל נדיר לראות את השיטת בנייה הזו מומצלת.
מספן המודיעין
מידע על פעילות אויב
הפגזות בחוף: ב-2 ביוני תקפו המצרים במקביל את קיסריה על ידי המקשת 101 ואת נהריה על ידי המקשת 102. תקיפת קיסריה גרמה לנזק מועט ולא קיבלה תגובה. תקיפת נהריה לא גרמה נזק ולא התגלתה כלל אלא בתיאורי המצרים שלאחר המלחמה. לציון פעילותן העניק הצי המצרי למקשות שביצעו את ההפגזה את השמות "קיסריה" ו"נהריה".
משחק תפקידים שולחני
עולם המערכה
קיימים עולמות מערכה בכמעט בכל ז'אנר; עם זאת, מכיוון שמשחק התפקידים הפופולרי ביותר בעולם, מבוכים ודרקונים, הוא בז'אנר הפנטזיה, זהו הז'אנר המשוחק ביותר.
מספן המודיעין
מידע על פעילות אויב
קרב תל אביב: ב-4 ביוני 1948 הגיע מידע למפקדת חיל הים:. ההערכה הייתה כי מדובר בהנחתת כוח פלישה מצרי באיגוף ימי ללחימה בתל אביב. במחקר מאוחר התבררה כוונת המצרים לחבלה שתביא לסגירת נמל תל אביב. לשם כך ריכזו כוח שכלל את אוניית התובלה אמירה פאוזיה מלווה בשולת המוקשים מס' 104 שגררה שתי נחתות קטנות מלאות בחומר נפץ שיועדו לחדירה ופיצוץ תוך הנמל. הפעולה הייתה אמורה להתבצע במתואם עם תקיפת מטוסי חיל האוויר המצרי. המידע מהתצפיות גרם להפעלת כוחות ים ואוויר. המצרים הסיקו שאיבדו את גורם ההפתעה ואין סיכוי להצלחת החבלה. הכוח המצרי נצטווה לחזור מבלי להשלים את המשימה.
משחק תפקידים שולחני
עולם המערכה
השימוש במונח "עולם" בתיאור עולמות מערכה הוא רופף, במקרה הטוב. עולמות כמו "עולם הגרייהוק" מפרטים קוסמולוגיות וצירי זמן של אלפי שנים, ואילו עולמות כמו "Deadlands" עשויים לתאר רק אומה אחת בתוך קטע קצר של היסטוריה חלופית.
מספן המודיעין
מידע על פעילות אויב
על עצירת האונייה ריכרד בורכרד בדרכה לחיפה ב-31 בדצמבר 1948 נודע לחיל הים ממברק האזעקה ששלחה האניה. במברק דיווחה על שתי אוניות שסירבו להזדהות שעצרו אותה. המידע לא הספיק וכוח השייטת הגדולה הישראלית, שנשלח כנגדן, לא מצאן. המצרים הפתיעו שנית בשעה 02:00 ליל 1 בינואר 1949, החלו בהפגזת נמל תל אביב. היו אלה שתי האניות המצריות נצר ומצר שיורטו בדרך נסיגתן והתפתח קרב ללא תוצאות.
המודיעין כבסיס למבצעים
השתלטות על נשק אויב - הצלחה רבתי של מערכות המודיעין הישראלי יש לראות בפרשת הלינו. קשרי המוסד לעלייה ב' ומערכת הרכש באירופה הביאו למידע על אונייה בשם 'לינו' בדגל איטלקי, הטוענת ביוגוסלביה נשק צ'כי לסוריה. מידע אפשר את הפגיעה בה כאשר הגיעה לנמל בארי באיטליה. ב-21 באוגוסט 1948 השתלטו הישראלים על אנית הנשק ארג'ירו. וכיוונו אותה בקורס צפוני למפגש עם אניות חיל הים. למודיעין הימי הגיע מידע שקורבטה מצרית תצא ב-25 באוגוסט 1948 לפגוש את ארג'ירו בטווח 150 מיל ימי מאלכסנדריה. אניות חיל הים יצאו ופגשו את ה'ארג'ירו' ב-26 באוגוסט בקרבת כרתים. המבצע שנקרא בתחילה 'שלל 3' קיבל את השם מבצע גור כהוקרה לשאול אביגור, שהחל את מבצעי שלל על שם בנו גור מאירוב שנהרג בקרבות סג'רה ב-12 ביולי 1948. שאול אביגור נחרד לשמוע שאנשי משרד החוץ מציעים לבן-גוריון למסור את הנשק שנתפס לאו"ם ובא אליו במיוחד להניאו מכך.
משחק תפקידים שולחני
עולם המערכה
ישנם שלושה סוגים עיקריים של עולמות. הראשון קיים בז'אנר ומשחק תפקידים ספציפי לעולם הזה, כגון "וורהאמר" או "עולם האפלה" שקיימים רק בעולם מערכה אחד. הסוג השני של הוא עבור משחקים עם מספר עלומות כגון "מבוכים ודרקונים" מודרני או כאלה שפותחו במיוחד כדי להיות ללא עולם ספציפי כגון "GURPS". הסוג הסופי מפותח מבלי להיות קשור לשיטת משחק מסוימת. בדרך כלל סוג העולם הזה פותח תחילה כיצירה בדיונית עצמאית, שמאוחר יותר הותאמה למשחק תפקידים אחד או יותר כגון יקום "מלחמת הכוכבים" או "הארץ התיכונה".
מספן המודיעין
המודיעין כבסיס למבצעים
חבלה ימית בבירות - במהלך "מבצע דוד" בנובמבר 1948, חובלה בנמל ביירות ספינה בשם "איגריס", שלפי מידע מודיעיני הייתה אמורה לעבור למצרים לשימושו של חיל הים המצרי. המבצע היה משותף לחיל הים וליחידת המסתערבים "השחר". הלוחם שצלל לבדו לעבר הספינה והצמיד לה את מטען החבלה היה אליהו ריקה, איש יחידת המסתערבים, שאומן למשימתו בחיל הים. ריקה שירת לימים, בחלק משנות ה-50, במודיעין הימי.
ביטחון מידע - כדי להסתיר ככל האפשר את הפעולה כנגד ספינה איטלקית בים הפתוח הוחזק צוות הספינה מספר חודשים במעצר בקיבוץ בית אורן. רב החובל חלה בדלקת ריאות והועבר לבית החולים האיטלקי בחיפה עם מלווה מהצוות. אותו מלווה הקים קשר עם הקונסוליה האיטלקית בחיפה והתפתחה תקרית דיפלומטית מקומית. אנשי הצוות הועברו ב-29 במרץ 1949 לקונסוליה בחיפה ונשלחו לארצם.
פעילות שירותי מודיעין זרים
המודיעין המצרי - מעט מאוד ידוע על פעילות המודיעין המצרי בזירה הימית. בסיפור המקשת שנשלחה להפגזת נהריה קדם להפגזה ניסיון ליירוט אוניית רכש. המידע שהמקשת קיבלה היה שגוי.
המודיעין הבריטי פעל נמרצות נגד ההעפלה ונגד אניות הרכש. לשם כך הפעיל סוכנים בנמלי הים התיכון ואף בין המעפילים. יעילות המודיעין הבריטי אפשרה לצי המלכותי הבריטי ליירט את מרבית ספינות המעפילים. יעילותו כנגד אניות הרכש הייתה פחותה ומרביתן הצליחו להגיע.
בארצות הברית פעל ה-FBI נגד הברחת אמצעי לחימה. הציוד נשלח לדרום אמריקה לפני שהגיע לישראל. אזרחים אמריקאים שהשתתפו בפעילות ההעפלה והעברת הרכש הועמדו לדין בארצות הברית.
שירותי המודיעין האיטלקי והצרפתי היו מודעים למרבית הפעילות שנעשתה אצלם. בהחלטה בדרג ממשלתי לא מנעו אותה. כאשר יחידת החבלה פעלה כנגד רכש מצרי באדמת איטליה הגיב המודיעין האיטלקי שהפעיל גם במשלחת הישראלית. אחד החבלנים יוסף דרור נעצר והפעילות נגד רכש ערבי באיטליה נעצרה.
משחק תפקידים שולחני
עולם המערכה
מגוון הז'אנרים המיוצגים על ידי העולמות שפורסמו הוא עצום, וכולל כמעט כל ז'אנר. למרות שמשחקי התפקידים החלו בז'אנר הפנטזיה, משחקים כמו "הנוסע" משתמשים בז'אנר המדע הבדיוני, ז'אנר האימה היוה את הבסיס של "עולם האפלה" ו"קריאתו של קת'ולהו" בעוד ש-"Spycraft" התבססה בעולם מותחן מרגלים מודרני. משחקים כמו "Mutants and Masterminds" אימצו את ז'אנר גיבורי העל.
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד
מהלך חייו
בשנת 1944 מונה למפקד אוגדת המשמר הארטילרית הראשונה, שהייתה מבין הראשונות ששחררו את אדמת אוקראינה ולאחר מכן המשיכה להילחם בפולין. באחד הקרבות נלחמו כוחותיו במשך שישים שעות נגד שתי אוגדות גרמניות והשמידו כוחות אויב רבים, כלי שריון ותותחים, כשחוסיד עצמו נמצא כל העת בקו האש. לקראת סיום המלחמה, בשנת 1945, מונה למפקד אוגדת הארטילריה השלישית והשתתף בהסתערות על דרזדן וברלין. ב-18 בנובמבר 1944 הועלה דרגת גנרל-מאיור (מקבילה לדרגת תת-אלוף בצה"ל). על תפקודו במלחמה עוטר ב: עיטור לנין, 3 עיטורי הדגל האדום, עיטור סובורוב מדרגה שנייה, 2 עיטורי קוטוזוב מדרגה שנייה ועיטור הכוכב האדום.
משחק תפקידים שולחני
עולם המערכה
כמה עולמות מערכה מזגו מספר ז'אנרים למשחק אחד. "מרוצללים" שילב פנטזיה עם סייברפאנק, "טירת פלקנשטיין" לקח אלמנטים מפנטזיה וסטימפאנק, ו"Torg" שילב פנטזיה, מדע בדיוני, ספרות זולה ואלמנטים של אימה. בינתיים, "Feng Shui" שילב פנטזיה היסטורית סינית עם אלמנטים של קונג פו אקשן ומדע בדיוני דיסטופי. ב-"GURPS Infinite Worlds" הדמויות מגלמות סוכני "פטרול אינסופי" הנוסעים לעולמות מקבילים, חלקם כוללים פנטזיה או סטיימפנק כמו גם אלמנטים של מדע בדיוני.
מוציאים לאור
המוציאה לאור הגדול ביותר של משחקי תפקידים היא הוצאת מכשפי החוף, היא הבעלים של המשחק מבוכים ודרקונים, משחק התפקידים של "מלחמת הכוכבים", שיטת D20, בבעלותה גם חברת הסברו. מרבית האנליסטים מיחסים לחברת וייטוולף את נתח השוק השני בגודלו בתעשייה, ואת הנתח הגבוה ביותר במשחקי תפקידים חיים. מרבית המוציאות לאור של משחקי התפקידים הן חברות פרטיות ואינן מפרסמות נתוני מכירות, דבר המקשה על הערכות מדויקות. לא נערכה בדיקה ציבורית של נתוני מכירות, דבר המגביל עוד יותר את היכולת לתת הערכה שמוסכמת בין חוקרי התעשייה והמסקנות שלהם לרוב שנויות במחלוקת.
מחקרי שוק שנערכו במשכפי החוף בשנים 1999–2000 הצביעו על כך שיותר מ-1.5 מיליון אנשים שיחקו מבוכים ודרקונים על בסיס חודשי, וכ-2 מיליון אנשים שיחקו בכל משחקי התפקידים השלוחניים יחדיו על בסיס חודשי. הצלחת המהדורה השלישית של מבוכים ודרקונים היא ככל הנראה זו שגרמה לעלייה במספרים נתונים אלה למשחק גדולים משמעותית מנתוני המכירות. בשנת 2006, משחקי תפקידים שאינם מבוכים ודרקונים שנמצאים בראש המכירות בדרך כלל מכרו בין חמשת-אלפים לעשרת אלפים יחידות. רוב משחקי התפקידים שפורסמו באופן מסחרי הם מוצרי הוצאות קטנות, שמוכרות פחות מאלף יחידות. טכנולוגית ההדפסה לפי דרישה משמשת בתעשיית משחקי התפקידים, שכן היא מפחיתה עלויות עבור הוצאות קטנות.
מוציאות עצמאיות
משחקים עצמאיים נכתבים על ידי קהילות המזדהות כקהילות משחקים עצמאיות, או על ידי אנשים בודדים המזדהים עם הקהילה. בדרך כלל משחקים אלה מיוצרים באופן עצמאי, על ידי קבוצה או על ידי חברה קטנה. קהילת משחקי התפקידים העצמאית בדרך כלל מוציאה את המשחק עם חתימה או סמל ייחודי. חלק מהמוציאות העצמאיות מוכרות את המשחקים באופן ישיר דרך האינטרנט ובכנסים, או מכרות ישר לחנויות, אבל הרבה מהן משתמשות בשרותי הפצה. הגבול בין מוצא לאור "עצמאי" ומוציא לאור "מיינסטרים" הוא מטושטש. הגדרות שונות דורשות שאלמנטים פרסומיים, עיצוביים, או רעיונותיים במשחקים יישארו תחת שליטת היוצר, או שייצור המשחק יהיה מחוץ לסביבה התעשייתית.
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד
מהלך חייו
בינואר 1945, בעקבות הניצחונות הסובייטים במערב פולין ובמזרח פרוסיה וכיבוש העיר ראדום, הזכיר סטלין בפקודת היום שלו לשבח את הגנרל חוסיד על ההסתערות מעבר לנהר הויסלה, והדבר התפרסם בעיתונות העברית בארץ ישראל.
ויקטור בוריסוביץ' חוסיד נפטר ב-14 בינואר 1974 והוא קבור בבית הקברות בקייב.
שירו של אלתרמן
ב-17 בינואר 1945, כאשר נתפרסם בעיתונות העברית כי בפקודת היום שלו על הניצחון בחזית ראדום ציין סטלין לשבח את "הגנרל-מאיור חסיד" (כך נכתב שמו של חוסיד בתעתיק לעברית), הבין המשורר נתן אלתרמן כי מדובר בגנרל יהודי, ואכן לא טעה בהבחנתו. אלתרמן ראה בפועלו של הגנרל גם משום נקמה יהודית בנאצים ואת הגנרל כנציגם של דורות קודמים, ופרסם ב-19 בינואר 1945 שיר ב"טור השביעי" בעיתון "דבר" שנשא את הכותרת "גנרל חסיד".
בשיר תיאר אלתרמן כיצד חייליו של הגנרל חסיד מהללים אותו על פיקודו בהתקפה ובהרעשה וקוראים לו מולודיץ – גיבור חיל:
אלתרמן צירף למעריצים גם שלושה אבות דמיוניים של גנרל חסיד, שהיו לדעת אלתרמן גם הם חסידים:
להלן מביא אלתרמן מביא את דבריהם של השלושה. האחד המשווה אותו לדוד טברסקי מטולנה אומר:
השני אומר:
והשלישי מוסיף
מספן המודיעין
בין מלחמת העצמאות ומלחמת סיני
בשנים הראשונות לפעילותו התמקד המודיעין הימי בעיקר בחיל הים המצרי, שפעל בשתי זירות (הים התיכון והים האדום) והפעיל מגוון רחב מאוד של כלי שיט ואמצעי לחימה ימיים. כבר בחודש מרץ 1949 פרסם המודיעין הימי סקירה על חילות הים הערביים, שהתמקדה בצי המצרי וקבעה כי "לארצות ערב, פרט למצרים, אין ציי מלחמה ומסחר מפותחים, על אף שכל הארצות האלה גובלות עם ים". ההערכה הרווחת הייתה שמשימתו העיקרית של חיל הים המצרי תהיה הטלת הסגר על חופי ישראל והשמדת חיל הים שלה.
סוריה, שלא הייתה לה מסורת ימית כלל, ואף לא נמלים ראויים לשמם, החלה לפתח את חיל הים שלה רק בראשית שנות החמישים, ואז החל המודיעין הימי לעסוק גם בה. סקירה ראשונה על חיל הים הסורי פורסמה בסוף 1951.
שינוי ארגוני
באמצע שנות ה-50 בוצע שינוי ארגוני מקיף במפקדת חיל הים. בין היתר החליפה מחלקת ים את מחלקת מבצעים, וענף מודיעין – בשמו החדש, ענף ים/4 – היה אחד משבעת ענפיה. בענף היו מדור מחקר (ובו חוליות שעסקו בחקר ציי ערב, בחקר נמלים וחופים במדינות ערב, בחקר ציים זרים ובמחקר מודיעין טכני), מדור איסוף (ובכלל זה אלמנטים של איסוף עצמאי ונציגות ביחידת ההאזנה של חיל המודיעין) וביטחון שדה. כמו כן הייתה לענף חוליית שירותים טכניים שעסקה במגוון תחומים ובכללם בניית מודלים של כלי שיט ונמלים והפעלת מעבדת צילום ייעודית.
גיבוש סמכויות ונוהלי עבודה
עם סיומה של מלחמת העצמאות הוחל למעשה ארגונו וגיבושו של המודיעין הימי במפקדת חיל הים, ששכנה באותם ימים בסטלה מאריס בחיפה. במאי 1949 חיבר צבי קינן נייר עמדה בנושא "ארגון מחלקת מודיעין ימי לימי שלום" ובו הניח למעשה את היסודות למבנה הארגוני של המודיעין הימי ותחומי עיסוקו. בסופה של עבודת המטה הוקם ענף המודיעין הימי, שנקרא ענף ים/4, במסגרת מחלקת ים, וכלל מדורי מחקר, איסוף וביטחון שדה. כמו כן הוקמו חוליית פענוח לתצלומי אוויר, חוליית הידרוגרפיה, ארכיון, מחסן מפות וספרייה, שכללה ספרות מקצועית גלויה על כלי שיט צבאיים, חופים ונמלים. במקביל גובשו נוהלי העבודה עם גורמי המחקר במחלקת המודיעין של המטה הכללי גובשו נוהלי ההפצה של ידיעות המודיעין ופרסומי המודיעין וסוכמה חלוקת האחריות המחקרית. באותה תקופה נקבעה המתכונת שלפיה המודיעין הימי נושא שני "כובעים": הקמ"ן של מטה חיל הים ויחידותיו, והקמ"ן הימי של אמ"ן.
פעילות איסופית עצמאית
בשנותיו הראשונות הפעיל המודיעין הימי, בתיאום עם מחלקת החקר של משרד החוץ ומחלקת מודיעין במטכ"ל, פעילות איסופית ייעודית עצמאית בנמלי הארץ ועל גבי אניות סוחר שפקדו את נמלי מדינות ערב והאגן המזרחי של הים התיכון. מי שעמד בתחילת הדרך בראש האיסוף העצמאי של המודיעין הימי היה אביגדור סלוצקי, איש ספנות ממוצא יווני, שהפעיל רשת מודיעים בקרב אנשי ספנות יוונים. זאת ועוד, בתיאום עם אמ"ן נרכשה ספינת סוחר שהובילה מטענים לנמלי סוריה ומצרים ועסקה באיסוף מל"ם בנמלי האויב וסביבתם. מדי פעם צורפו אליה לוחמים משייטת 13 לצורך הכרת הזירה. בתחום האיסוף גובשו נוהלי העבודה רק ב-1953, ונקבעה חלוקת הסמכויות בין סוכנויות האיסוף השונות ("המוסד", השב"כ ויחידות האיסוף הצה"ליות) לבין אגף המודיעין וענפי המודיעין בחיל האוויר ובחיל הים. עם זאת, ובאופן חריג, במשך כמה שנים לאחר מועד זה המשיך המודיעין הימי להפעיל חוליות איסוף בנמל חיפה ונמל תל אביב (לצורך תחקור ימאים באוניות סוחר שפקדו נמלים ערביים).
אחת המשימות שבהן עסק באותה תקופה המודיעין הימי הייתה מעקב אחר הפעילות המצרית שתכליתה הייתה חסימת השיט אל נמל אילת והמגבלות שהטילו המצרים על המעבר בתעלת סואץ של אוניות בדגל ישראל ואוניות זרות המובילות מטענים ישראלים או שפקדו את נמלי ישראל (מה שגרם להכנסתן ל"רשימה שחורה" של אוניות שנאסרה עליהן ההפלגה בתעלת סואץ). במהלך התקופה נשלחו כמה ספינות סוחר, רובן בדגל זר, לבדוק את הפעילות המצרית ולנסות להבין עד כמה נחושים המצרים באיסורים שהטילו וכיצד ניתן לעקוף אותם. לחלק מההפלגות הללו הצטרפו אנשי המודיעין הימי.
ההתמודדות מול המגבלות המצריות על חופש השיט לישראל וממנה הגיעה לשיא בשנת 1954, כאשר האונייה "בת גלים", שהפליגה בדגל ישראל, ניסתה לעבור בתעלת סואץ. המצרים עצרו את האונייה בנמל פורט איברהים, צוות האונייה הואשם ברצח שני דייגים ועונה בכלא המצרי 100 ימים. הקצין הראשון בהפלגה היה רפאל שפינט, ששירת עד אז במודיעין הימי, ושחרורו משירות סדיר הוקדם כדי לאפשר את הפלגתו על ה"בת גלים" כאזרח. סוגיית חופש השיט, ומעצרה של הספינה "בת גלים", היו חלק מההתדרדרות שהובילה בסופו של דבר למלחמת סיני ב-1956.
דוגמה אחרת לפעילות שתכליתה איסוף מודיעין הייתה מבצע שנונית, שנערך ב-1954 ונועד לאתר במצרי טיראן, בין האי סנפיר לחוף הסעודי, מעברים כשירים לשיט. נתיבים כאלה היו אמורים לאפשר מעבר לאילת מחוץ לטווח תותחי החוף המצריים שהיו מוצבים בראס נצראני ושלטו על מצרי טיראן. עם הכוח המבצע נמנה גם פיני נוסבאום, מראשוני המודיעין הימי, שפיתח מאוד את נושא איתור חופי הנחיתה והגישה מהים ליעדי אויב. במהלך כל שנות שירותו במודיעין הימי טיפח נוסבאום גם את הקשר בין המודיעין הימי לסוכנויות האיסוף והתמחה גם בפענוח צילומי קרקע וצילומי אוויר למיפוי תשתיות ציי האויב. לימים היה הראשון לשמש בתפקיד ראש ענף יעדים והראשון לשמש כראש מחלקת מל"ם במודיעין הימי.
מלחמת סיני
האירוע החשוב מבחינה מודיעינית היה קשור ביירוטה של המשחתת המצרית אבראהים אל-אוול שהפגיזה את החוף באזור חיפה. ההיבטים המודיעיניים של אירוע זה הם:
אירוע נוסף במהלך המלחמה, שבו הייתה תרומה מודיעינית בזמן אמת, היה המידע על הפריגטה המצרית "ראשיד", שנשלחה לחלץ קצינים ונגדים מצריים שברחו מכוחות צה"ל והתרכזו בחלקו הדרומי של סיני. מהמידע שהתקבל עלה שהספינה מסתתרת בחוף הסעודי בצפון הים האדום ושאין לה מספיק דלק. על סמך המידע הוחל בתכנון השתלטות על הפריגטה המצרית, אך זה לא יצא לפועל בסופו של דבר.
מודרניזציה ושינוי האוריינטציה בציי ערב
עד מלחמת סיני היו חילות הים הערביים מצוידים בכלי שיט מתוצרת בריטית וצרפתית. באמצע שנות ה-50 חל שינוי באוריינטציה של מצרים וסוריה, שהידקו קשריהן עם ברית המועצות וחתמו עימה על עסקות נשק גדולות, שכללו מטוסים, טנקים, תותחים וגם כלי שיט. חיל הים המצרי (וכעבור זמן מה גם חיל הים הסורי) החל להצטייד בספינות מלחמה סובייטיות, תחילה במשחתות, ובהמשך גם בשולות מוקשים, ספינות טורפדו, נחתות, צוללות וסטי"לים, שהיוו איום חדש בזירה. נוכח תמורות אלה נאלץ המודיעין הימי להיערך הן מבחינה איסופית והן מבחינה מחקרית כדי להשיג, לנתח ולפרסם מידע על כלי השיט החדשים שהגיעו לזירה, על הנשק ומערכות הגילוי שלהם ועל תורות הלחימה הנובעות מהם.
השפעת המדיניות הבין-ערבית על הזירה הימית
בין השנים 1958–1961 התאחדו מצרים וסוריה לישות מדינית אחת שנקראה הרפובליקה הערבית המאוחדת. כלי שיט מצריים וסוריים שהו לסירוגין גם בנמלי המדינה האחרת. האיחוד העצים את האיום הימי נגד ישראל בזירה הצפונית, שכן עד למועד זה היה חיל הים הסורי נחות בגודלו ובאיכותו, ודאי בהשוואה לחיל הים המצרי. האיחוד הקנה לאויב אפשרות נוחה יותר להשתמש במשחתות ובצוללות לביצוע מצור ימי על ישראל ולתקיפת החוף הישראלי מכיוונים שונים בו-זמנית. תפנית זו באיום הימי חייבה הקצאת משאבי איסוף ומחקר גם לנעשה בחופי סוריה ונמליה, תחום שזכה עד אז לעדיפות נמוכה.
במהלך המחצית הראשונה של שנות ה-60 היה הצבא המצרי (ובכלל זה הצי בזירת הים האדום) טרוד ומעורב עד צוואר במלחמת האזרחים בתימן. לפעילות חיל הים המצרי בדרום הים האדום הייתה השפעה על תנועת ספינות סוחר בין נמל אילת למזרח הרחוק.
כניסת ספינות טילים לזירה
נדבך ימי משמעותי נוסף, בדמותן של ספינות טילים מתוצרת סובייטית, הגיע לאזורנו בשנות ה-60. תחילה הגיעו לחילות הים של מצרים וסוריה סטי"לים מדגם קומאר ובהמשך, ערב מלחמת ששת הימים, קיבלה מצרים גם סטי"לים מתקדמים יותר מדגם אוסה. במקביל סופקו למצרים גם טילי חוף-ים וטילי אוויר-ים. כניסתו של האויב הימי לעידן הטילנות שינתה כליל את הזירה הימית, וחייבה את המודיעין הימי להשיג במהירות נתונים טכניים על הטילים השונים, כדי שחיל הים יוכל להתמודד עם האיום החדש ולתת לו מענה.
פעילות הצי הסובייטי בים התיכון
ב-1966 התחיל הצי הסובייטי להפעיל בים התיכון כלי שיט צבאיים כמשקל נגד לצי השישי האמריקני. במקביל החלו גם טייסות מפציצים ארוכי טווח מדגם טופולב Tu-95 לסייר בים התיכון. תחילה לא הייתה לסובייטים גישה לנמלים בזירה זו לצורך תספוק, אחזקה ומנוחת לצוותים, אך בהמשך התבססו כלי השיט הסובייטיים במזרח הים התיכון על נמלים במצרים (אלכסנדריה, פורט סעיד ומרסא מטרוח) ובסוריה (לטקיה וטרטוס). לפעילות כלי השיט הסובייטים במזרח הים התיכון (בין השאר הייתה נוכחות קבועה של ספינת ביון מול חופי ישראל) ולנוכחותם בנמלי מצרים וסוריה, הייתה השפעה על פעילות כוחות חיל הים הישראלי, ולפיכך החל המודיעין הימי לחקור גם את הפעילות הימית הסובייטית במזרח הים התיכון.
התרעה על המלחמה
בתקופת ההמתנה שקדמה למלחמת ששת הימים עקב המודיעין הימי אחרי הכנות הצי המצרי לקראת פרוץ פעולות איבה. בין השאר אותרו צעדי חירום שננקטו, שכללו שינויי פריסה של כלי שיט (בין השאר מעבר כלים מזירת הים התיכון לזירת הים האדום), הכשרה וחימוש כלי שיט, צעדי אבטחה וכוננות, היעדרות כלי שיט מבסיסיהם ועוד.
בתאריך 30 במאי 1967 בבוקר התקשר ראש המודיעין הימי, סא"ל ראובן אשכנזי, לראש אמ"ן אהרן יריב ואמר לו: דיאלוג זה בין ראש המודיעין הצבאי לראש המודיעין הימי, שהתקיים בבוקרו של ה-30 מאי, ממחיש היטב את חלוקת הסמכויות בין המודיעין הימי לאגף המודיעין במטכ"ל. סמכותו של המודיעין הימי היא לחקור ולהציג את רמת היכולות והמוכנות הקרבית של הזרוע עליה הוא מופקד, בעוד שסמכותו ואחריותו של אגף המודיעין היא מתן התרעה למלחמה ברמה המדינית-אסטרטגית.
הפעילות במלחמה
חיל הים נתפס במלחמת ששת הימים בעיצומו של תהליך בניין כוחו מחדש, תהליך שבמרכזו עמד המעבר מכלי לוחמת שטח גדולים ומיושנים לכלי שיט חדשים יותר – ספינות הטילים, שנבנו באותה עת בצרפת. במקביל גם נרכשו בבריטניה צוללות גדולות יותר, שהיו באותה עת בשיפוצים.
בהיעדר כלי שיט נושאי טילים, שיכלו להתמודד עם הסטי"לים בחילות הים של מצרים וסוריה, התבססה פעילות חיל הים במלחמת ששת הימים על חדירה של לוחמי שייטת 13 לנמלים מצריים וסוריים מתוך כוונה להשמיד כלי שיט צבאיים. המודיעין הימי סיפק לכוחות מידע על הנמלים, על היערכות כלי השיט הצבאיים בתוכם ועל מערכות ההגנה בהם ובסביבתם. חלק מהמבצעים השתבשו וחלק מתמונת המודיעין הייתה חסרה.
הפעולה בפורט סעיד
לפעולה זו היו היבטים מודיעיניים אחדים. ראשית, למפקד הכוח, ששהה על משחתת הפיקוד אח"י יפו, היה צוות מודיעין חביר וכן מוכ"ם מצוות המשחתות, שהתמחה בהפעלת מערכת האלינט "בת קול", שפיתוחה הושלם כמה חודשים לפני המלחמה. צוות חביר זה סיפק למפקד הכוח מידע טקטי בזמן אמת. שנית, תמונת היערכותם של כלי השיט הצבאיים המצריים בנמל הייתה חסרה (לדוגמה, למודיעין הימי לא נודע בעוד מועד שהצוללות שאמורות היו להגיע לנמל נשארו באלכסנדריה) ושלישית, היה חוסר בהירות בשאלה מהו דגם הסטי"לים המצריים הערוך בנמל וכן האם הסטי"לים בנמל חמושים בטילים או לא.
הפעולה באלכסנדריה
התרומה של המודיעין הימי בהקשר לפעולה זו, מלבד תיק המודיעין המפורט על נמל אלכסנדריה, באה לידי ביטוי במידע שהושג בזמן אמת על כך שששת לוחמי הקומנדו הימי נפלו בשבי המצרי, מה שאִפשר להרחיק מאלכסנדריה את הצוללת הישראלית – אח"י תנין – שהייתה נתונה תחת איום נצ"ל של חיל הים המצרי.
בבוקר 6 ביוני הסתבר שכח הצוללים מפעולת אלכסנדריה לא חבר לצוללת. מתוך התחשבות בצורך לאיסוף חולית הקומנדו הימי מפקד חיל הים החליט לשלוח את שלוש המשחתות לפעולת חילוץ באזור אלכסנדריה. הנמל מהווה את מרכז הכח של הצי המצרי והיה ברור שיהיו שם ספינות טילים. הייתה זו תפנית מהלך המחשבה של העדיפות הטכנית לטילי האויב ובניגוד מפורש להוראת הרמטכ"ל יצחק רבין שביטל את הפעולה והחזיר את הכח. בהערכת המצב הועלו טענות כי יש לעשות הכל כדי לחלץ את כח הצוללים.
לא ברור איך אפשר המודיעין הימי שינוי כזה בהערכת הכושר הטכני. על הנושא ערער אל"ם בנימין תלם במכתב למפקד חיל הים שלמה אראל. הוויכוח לא הוכרע והחל להיווצר הרושם השגוי כאילו טילי הסטיקס אינם מבצעיים.
מודיעין ים קלט ידיעה כי ששת הצוללים נפלו בשבי באלכסנדריה. על סמך המידע הורתה מפקדת חיל הים לצוללת אח"י תנין לשוב. כתוצאה מהמידע נמנע סיכון הצוללת בקרבת נמל האויב.
תקיפת אניית הביון "ליברטי"
אירוע משמעותי נוסף שהתרחש בזירה הימית היה תקרית ליברטי, שבו נפגעה בטעות מאש דו-צדדית (חיל האוויר וחיל הים) אוניית הביון האמריקאית "ליברטי", שפעלה מול חופי אל עריש. לפרשה כאובה זו היו שני היבטים מודיעיניים:
התקרית, שבה נהרגו 34 אנשי צוות אמריקאים ונפצעו 171, עוררה זעם רב בארצות הברית והעיבה על יחסי שתי המדינות. טענתה של ישראל שהתקיפה בוצעה בשגגה התקבלה בספקנות ובחוסר אמון מצד גורמים שונים בארצות הברית.
קרב רומני
לאחר הפסקת האש במלחמת ששת הימים התרחשה פעילות כל שיט של חיל הים המצרי בגזרת חוף סיני. מטרת הפעילות לא הייתה ברורה. אך הסיכון לפעילות הדייג הישראלית ולספינות חיל הים המסיירות היה מוחשי. הפעילות הלילית הזאת לא אותרה על ידי המודיעין הימי. היא נתגלתה באקראי לשתי טרפדות בנזין בפיקודו של אלי רהב, שנמצאו במנוחת לילה מול חוף אל עריש. מפקד חיל הים שלמה אראל תחקר אישית את האירוע. מול האיום שנתגלה השתנו תנאי הסיורים ועלתה רמת הדריכות למרבית. הסיורים נעשו בלילות והמנוחה הועברה לשעות היום. כח הסיור הוכפל ובשטח נמצאו כל לילה גם משחתת וגם טרפדות.
בצהרי 11 ביולי 1967 נכנס כח של הצי הסובייטי לנמל פורט סעיד. מפקד הכח הכריז כי באו להגן על מצרים. לכניסת הכח הסובייטי לא הייתה התרעה מוקדמת. מפקד חיל הים העביר הוראה להתרחק מזרחה מקו אורך 33 מזרח. בליל 11 ביולי 1967 התגלו שתי מטרות שיצאו מפורט סעיד בתנועה מזרחה. מפקד אח"י אילת יצחק שושן שהיה המפקד הבכיר במקום. לפי פרטים שלמד מחולית האזנה העריך כי המטרות הן ספינות טילים, הרגיש מאוים והורה לטרפדות לתקוף.
אח"י אילת סגרה אל המטרות מהצפון וטרפדות חיל הים סגרו מהמזרח. המטרות שהתבררו כטרפדות מצריות מדגם P183 פתחו ראשונות באש. בקרב תותחים שהתפתח הצליח הכח הישראלי תוך חצי שעה לחסל את הטרפדות. נראה שירי התותחים פוצץ את טילי הטורפדו שנשאו הטרפדות המצריות, בעודם על הסיפון.
הטבעת המשחתת אח"י אילת
המחדל המצרי באי שימוש בטילי ים-ים מדגם סטיקס במלחמה וגם לא תוך כדי קרב רומני מייד אחריה הביא להערכה שטילי הסטיקס שבידי המצריים אינם מבצעיים. המודיעין הימי לא הסכים עם הערכה זאת אך לא מנע את היווצרות הלך הרוח השאנן. גם לא התערב למנוע את קיום סיורי המשחתות בקרבת נמל פורט סעיד עד שב-21 אוקטובר 1967 עלה בידי המצרים לטבע את המשחתת אילת באמצעות טילי ים-ים מסוג סטיקס. במהלך האירוע נקלט מידע אשר היה בו כדי לתת התרעה לאח"י אילת שהולכים לירות עליה טילים אך הוא לא הגיע לתעודתו.
הפגיעה באח"י אילת מוצגת על ידי המצרים כנקמה על הטבעת הטרפדות בקרב רומני
סא"ל יצחק שושן, שהיה מפקדה של אח"י אילת ביום טביעתה, פרסם לימים ספר שבו הוא הטיל את האחריות לאסון על גורמים שונים בחיל הים ובכלל זה המודיעין הימי בתחקירים שנעשו לבירור נסיבות התקרית, והאם אפשר היה למנוע את התוצאות הקשות בדרכים מודיעיניות, נמצא ששעות אחדות קודם לטיבוע המשחתת הגיע ליחידת ההאזנה של חיל המודיעין מידע לפיו מתכננים המצרים פעולה התקפית באזור פורט סעיד. עד היום לא הובהר סופית האם מידע זה, שהיה עשוי לשנות את המצב, הועבר מאמ"ן למודיעין חיל הים, אך אין ספק שהוא לא הגיע למפקדה של ה"אילת". סגן הרמטכ"ל, אלוף חיים בר-לב, שמונה לברר היכן אבד המידע החיוני לא הצליח להכריע בין העדויות הסותרות, והסתפק בהמלצה להעמיד לדין משמעתי את קציני אמ"ן המעורבים באירוע, על שלא וידאו שהמידע שבידיהם הגיע לתעודתו.
לבקשתו של מפקד חיל הים שלמה אראל, בדק אל"ם הדר קמחי, שהסתייע בסא"ל חרות צמח, את תפקוד מערכת האלינט שהייתה מותקנת על המשחתת. בדו"ח שכתב ציין שהמערכת - בכינויה "בת קול"- הופעלה במשך הסיורים על ידי טכנאי שסופח לאנייה. המערכת קלטה ביום האירוע אותות שזוהו כשידורים של מכ"ם המותקן על ספינות טילים מצריות מדגם קומאר וכי הטכנאי דיווח על הזיהויים לקצין המשמרת. אך כוננות ההפלגה של האניה לא הוגברה משגרת שיוט לעמדות קרב.
נראה שהתקלה לא הסתכמה רק בהודעות שלא הועברו בצינורות המודיעין בזמן אלא בהערכה כללית שגויה של היכולת האופרטיבית של הטילים שבידי המצרים ושאיפתם לנקום את הטבעת הטרפדות בקרב רומני. הערכת חסר ליכולת ושאיפת הנקם המצרית הציבה את המשחתת בעמדה קדמית, בנחיתות מבצעית.
להטבעתה של אח"י "אילת" הייתה משמעות מודיעינית מיידית: הצלחתו הקטלנית של הטיל "סטיקס" חייבה את המודיעין הימי להשיג במהירות את מֵרב הנתונים הטכניים שלו, כדי לאפשר לחיל הים לפתח אמצעי הטעיה שימנעו פגיעות בכלי השיט הישראלים בקרבות עתידיים.
ההתמודדות עם טילים בידי האויב
האירוע המכונן של הטבעת אח"י "אילת" חידד את הצורך הדחוף לשפר את מערך המודיעין הימי בשלושה רבדים עיקריים:
באותה תקופה התרחש אירוע נוסף, שבו הוטבע כלי שיט ישראלי. היה זה ספינת הדייג "אורית" שעסקה בדיג מצפון לימת ברדוויל. גם הפעם היו אלה טילי "סטיקס", שנורו מסטי"ל שהיה באזור פורט סעיד. טיבוע הספינה המחיש הערכה טכנית קודמת של מהנדסי חיל הים לפיה הטיל סטיקס מהווה איום גם נגד ספינות קטנות, דהיינו בסדר גודל של ספינות הטילים שנכנסו באותה עת לשירות מבצעי בחיל הים.
מאז טיבוע המשחתת "אילת" וספינת הדייג "אורית", כל אירוע שבו שוגר טיל "סטיקס" העסיק את המודיעין הימי. כך למשל במלחמת הודו-פקיסטן, בשלהי 1971, נורו טילי ים-ים מסוג "סטיקס", שהיו ברשות הצי ההודי, ובמהלך הקרבות ירו ההודים טילי "סטיקס" גם לעבר יעד בחוף – על חוות מכלי דלק באזור קראצ'י ירי שגרם נזק גדול. המודיעין הימי ניתח את הלחימה גם בחזית זו, ובפרסומיו הועלתה גם האפשרות שטילי "סטיקס" ישוגרו לעבר מטרות יבשתיות לאורך חופי המדינה, דבר שבתחילת מלחמת יום הכיפורים הטריד את מפקד חיל הים, שחשש שסטי"לים סוריים יירו טילי ים-ים מאזור צור שבלבנון לעבר אזור חיפה. בסופו של דבר, חיל הים הסורי לא ירה טילים לעבר שטח ישראל, אך חיל הים המצרי ירה טילי "סטיקס" לעבר שארם א-שייח' במלחמת יום הכיפורים.
יזמה ישראלית בחזית המצרית
במהלך מלחמת ההתשה ביצע חיל הים מבצעים רבים בחזית המצרית. מטבע הדברים המודיעין הימי היה מעורב בשלב ההכנות של כל המבצעים, והדבר הביא להעמקת המחקר המודיעיני בגזרות שבהם התבצעו המבצעים, לשיפור המיומנויות בהכנת תיקי מודיעין למבצעים ולחקירת חופי נחיתה ואף תאי שטח יבשתיים במבצעים שבהם כוחות חיל הים פשטו בחופי אויב. חלק מהמבצעים בוצע בשיתוף עם יחידות צה"ליות אחרות (חיל השריון סיירת מטכ"ל, חטיבת הצנחנים וכדומה), דבר שחייב את העמקת שיתוף הפעולה המודיעיני עם יחידות אלה ואת מיסודו. בין המבצעים הרבים יצוינו:
מעבר מענף למחלקה תוך כדי מלחמת ההתשה
בעקבות מלחמת ששת הימים ובשל הפעילות האינטנסיבית במהלך מלחמת ההתשה חלו תמורות בפריסת חיל הים, בהיקף הפעילות הימית ובמתכונתה. אלה חייבו היערכות מודיעינית בהיקף רחב יותר ושיתוף פעולה הדוק יותר עם אמ"ן, מודיעין חיל האוויר וקמ"ני הפיקודים. בעקבות השינויים נוצר צורך להגדיל את מצבת כוח האדם בענף המודיעין הימי שבמטה ולהקים קמ"ניות בבסיסים. ענף ים/4 נהפך ב-1969 למחלקת מודיעין ים (מחמ"ן-ים), שבראשה עמד רמחמ"ן. סא"ל ראובן אשכנזי, שעד אז שימש כרע"ן ים/4, הועלה לדרגת אל"ם ונהיה מפקדה הראשון של המחלקה. במחלקה החדשה היו שני ענפים מרכזיים, ענף מחקר וענף איסוף, וכן שני מדורים עצמאיים, מדור ביטחון שדה ומדור אוה"ד (ארגון והדרכה), שהיה אחראי בין היתר על ההוצאה לאור, מעבדת הצילום ומחסן המפות.
ענף מחקר, שהיה המסגרת המובילה, כלל כמה מדורי מחקר שעסקו בחילות הים הערביים וצי הסוחר הערבי, ציים זרים, מדור יעדים וחופים (שבו היו גם חוליית פח"ע – פעילות חבלנית עוינת – וחוליית פענוח תצלומי אוויר), מדור פעילות (שהיה החמ"ל של המודיעין הימי) ומדור מודיעין טכני. מעת לעת אויש גם מדור שניתח וחקר את תורת הלחימה של האויב הימי. ענף איסוף כלל מדורים שתיאמו את צורכי המודיעין הימי מול סוכנויות האיסוף השונות, והייתה לו גם אחריות מטה על הנציגות הימית ביחידת ההאזנה של חיל המודיעין ואחריות מטה על תיאום אלמנטים של איסוף קרבי שהשתלבו בפעילות המבצעית של חיל הים, לרבות חוליית אלינט שהוקמה לאחר הטבעת המשחתת אח"י "אילת". חוליית האלינט התבססה על כוח אדם שהגיע מחיל הים – תחילה מקרב מפעילי מערכת האלינט במשחתות ואחרי כן מקרב מפעילי מערכת האלינט שהותקנה בסט"ילים החדשים.
מחלקת המודיעין הימית המשיכה לשכון במפקדת חיל הים בסטלה מאריס עד שלהי 1972, עת עברה עם כל מפקדת חיל הים מחיפה לקריה בתל אביב.
יזמה מצרית
לאור חוסר המעש במלחמת ששת הימים שבעקבותיו הודח מפקד חיל הים המצרי גילו המצרים יזמה התקפית בזירה הימית. במהלך התקופה היו כמה פעולות שביצעו המצרים ושעליהן לא הביא המודיעין הימי מידע מוקדם שיאפשר את סיכולן. בין הפעולות הללו יצוינו:
תקיפות תת-מימית בנמל אילת
קומנדו ימי מצרי ביצע ארבע תקיפות צוללים על אניות שנמצאו אילת. התקיפה הראשונה בוצעה ב-16 בנובמבר 1969 חולית קומנדו ימי מצרי שהגיעה בשחייה וצלילה מעקבה, הדביקה מוקשים לשתי אוניות אזרחיות. 'א/מ הי דרומה' ו'א/מ דליה' צולל מצרי אחד נחנק במהלך הפעולה. המודיעין הימי לא איתר את הפעולה לפני ביצועה.
בתקיפה השלישית שנערכה ב-5 בפברואר 1970, הוצמדו מוקשים לאנית התובלה אח"י בת גלים ולנחתת בת שבע. המוקשים התפוצצו באנית התובלה והיא שקעה במקומה בנמל. אח"י בת שבע הופעלה על ידי צוות חלקי ביצעה החפה מלאה בחוף הצפוני באילת. המוקשים התפוצצו וגרמו לנזק שתוקן מאוחר יותר.
לתקיפה הרביעית בנמל צבאי באילת ניתנה התרעה על ידי המודיעין. בסיס אילת נערך לסכל את התקיפה שהייתה צפויה ליום העצמאות. עבודות ההנצלה הוקפאו ובנמל הצבאי מארב תת-מימי לצוללים מצריים שיבואו מעקבה. יום העצמאות חל בה' באייר באותה שנה 11 במאי המארב הוסר ב-14 במאי 1970. המצרים מתייחסים ליום העצמאות הישראלי בלוח הכללי ב-15 במאי 1970 חדרו הצוללים שוב והציבו מיקוש בקרבת 'אח"י בת גלים' השקועה. צוללן ישראלי שעבד בחילוץ האניה נהרג מהפיצוץ.
סיורי צוללות מצריות בחופי ישראל
לפי מקורות חיצוניים נערכו במהלך מלחמת ההתשה כ־7 סיורי צוללת של הצי המצרי בקרבת חופי ישראל בים התיכון מבלי שהתגלו.
הפגזת חופי סיני
בליל 8/9 בנובמבר 1969, הפגיזו שתי משחתות מדגם סקורי דומייאט ונאצר שיצאו מאלכסנדריה, באבטחת שתי ספינות אוסה את עמדות צה"ל בבלוזה ורומאנה. ההפגזה בוצעה לפי התוכנית במלואה אך לא הסבה נזקים. מטוסי חיל האוויר שהוזנקו נגד המשחתות לא הצליחו לפגוע עקב החשיכה והפעלת מיסוך עשן על ידי המשחתות המצריות.
ניסיון מצרי ליירוט ספינות שרבורג
ב-27 דצמבר 1969 בעת שספינות שרבורג ביצעו את המילוט לארץ נשלחה משחתת מצרית מדגם סקורי ליירט את ספינות שרבורג באזור שבין סיציליה לתוניסיה. המודיעין הימי איתר את יציאת המשחתת והמידע הועבר למפקד ההפלגה אל"ם הדר קמחי. ספינות סער נבנו למהירות גבוהה ממשחתות הסקורי ויכולות לבצע התרחקות מהירה ולהימנע מכניסה לטווח התותחים. חשיבות עליונה הייתה לביצוע התדלוק מאונייה בלב ים בקרבת האי למפדוזה. תגובת קמחי הייתה לשלוח שתי ספינות ראשונות שסיימו לתדלק לדרכן מצפון לכרתים. המשחתת המצרית שיצאה ליירוט קיבלה תקלה בדוודים וחזרה לאלכסנדריה. המודיעין דווח את הדבר לקמחי והמתח המבצעי ירד.