cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90
תרבות
תרבות זו מאופיינת, במידה רבה, בשילוב של מאפייני ארץ המקור, ברית המועצות, וארץ היעד, ישראל. תמהיל זה יצר תרבות חילונית דוברת רוסית ועברית במקביל (ואף במעורב), שהשתקפה בתחומי הספרות, המוזיקה, התיאטרון ועוד. דוגמה בהקשר זה היא תיאטרון גשר. עם זאת, חלק מהשחקנים שעלו נקלטו בתיאטרון הישראלי (כמו מיכאיל קוזקוב בתיאטרון הקאמרי).
אופייה החילוני של עלייה זו וניסיונה לשמר גם את הרגלי האכילה שלה הביאו, באמצע שנות ה-90, לפתיחת חנויות רבות לממכר מזון שהיו נפוצות בברית המועצות, בין היתר בשר לא כשר, כגון בשר חזיר. אף על פי שמכירת בשר חזיר מותרת בישראל, הופעתן של חנויות אלו בערים בעלות שיעור גבוה של תושבים דתיים ומסורתיים היוותה הפרה של הסטטוס קוו, וגרמה לעימותים. ברוב המקרים הגיעו הצדדים השונים לפשרה, והחנויות עברו לאזורי התעשייה.
כלכלה
העולים הצליחו להשתלב בהצלחה בכלכלה הישראלית בענפי המשק השונים, והם מאופיינים כבעלי שיעור השתתפות גבוה בכוח העבודה. תחום ההיי-טק עבר מהפכה זוטא עם החדרתן של החממות הטכנולוגיות שבמקורן הוקמו על מנת לספק מקומות תעסוקה דרך יוזמה אישית לאלפי המדענים והמהנדסים. חלק נכבד מענף הבנייה בישראל מאויש על ידי מהנדסים אזרחיים יוצאי חבר המדינות, זאת כתוצאה מכך שבשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20, ברית המועצות שמה דגש רב על פיתוח תעשייתי ועירוני, ומיצבה את התחום כיוקרתי.
מחקר שנערך ב-1995 ובדק את רמת השכר של העולים המשכילים (בעלי 16 שנות לימוד ומעלה) ביחס לרמת השכר של ישראלים ותיקים בעלי אותה רמת השכלה, הראה שרמת השכר של העולים, ביחס לוותיקים, עולה בהתמדה. שכרו של עולה חדש בעל ותק של שנה אחת בישראל עמד על 40% משכרו של ישראלי ותיק, בעוד ששכרו של עולה שהתגורר 6 שנים הגיע לכ-70% משכרו של ישראלי ותיק. בקבוצת הגילאים 22–40, בקרב בעלי 16 שנות לימוד ומעלה, הפער בין העולים לוותיקים נסגר, וכעבור 6 שנים אף נרשם פער של כ-6% לטובת העולים.
על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לכשליש מהעולים של שנות ה-90 ישנה השכלה המוכרת בישראל כהשכלה גבוהה. על פי מחקר של עופר גור, קרנית פלוג וניצה קסיר, גל העלייה הביא לכך שכוח העבודה בישראל הוא מהמשכילים ביותר בעולם. אך פחות ממחצית מהעולים בעלי השכלה גבוהה עובדים בתחום לימודיהם.
העלייה היא הגורם החזק ביותר להיחלשות הגדולה של ההסתדרות בשנות התשעים, ושל כלל איגודי העובדים בישראל. על פי הכלכלנית פרופ' עדית סולברג - יוטב, ההסבר לכך הוא שהעלייה הביאה כמות גדולה של עובדים מאוכזבים מהתפיסה הקומוניסטית שסלדו מכל דבר שקרוב לתפיסה הזאת, כגוון איגודים ושביתות.
שחמט
העלייה מברית המועצות לשעבר הביאה לישראל מספר רבי-אמנים בשחמט. המוצלח שבהם הוא בוריס גלפנד שהיה סגן אלוף העולם בשחמט בשנים 2007, 2012–2013. שחמטאים ידועים נוספים הם: אמיל סוטובסקי, אלכסנדר חוזמן, לב פסחיס, ליאוניד יודסין, מקסים רודשטיין, בוריס אלתרמן, בוריס אברוך, מיכאל רויז, זבולון (לאוניד) גופשטיין, ויטלי גולוד, ודים מילוב, ולרי ביים וסרגיי ארנבורג (שלושת האחרונים היגרו מאז מישראל).
כמו כן, עלו לישראל מברית המועצות לשעבר מאשה קלינובה ובלה גסר שהפכו לשחקניות נבחרת ישראל.
דוגמנות ואופנה
דוגמניות רבות שעלו מברית המועצות השתלבו בתעשיית הדוגמנות בישראל, מדי שנה מבין המתמודדות בתחרות מלכת היופי של ישראל הם יוצאות ברית המועצות ובהן גם המלכות שזכו יאנה חודריקר, יאנה קלמן וילנה ראלף.
הגירה מישראל
לפי נתונים שונים, חלקם של העולים מברית המועצות לשעבר בהגירה מישראל גבוה, ומגיע לכ־50% מכלל היורדים. מספר העולים שירדו מישראל מוערך בכ־150,000 איש, ברובם צעירים המהגרים על רקע יוקר המחיה וקושי כלכלי להתבססות בישראל.
תגובת החברה הישראלית
בתחילה יחסה של החברה הישראלית אל העלייה היה חיובי מאוד, וזכורה אף הסיסמה "מעולה לעולה, כוחנו עולה". יחס חיובי זה השתנה עם הזמן עקב חששם של רבים מהחברה הישראלית מהעלייה ההמונית. שתי סיבות מרכזיות שהוזכרו בהקשר לעלייה זו הם החשש מהאחוז הגבוה של הלא-יהודים על פי ההלכה בקרב העולים (כ-240 אלף), וכן החשש שהעולים החדשים יתפסו את מקומות העבודה במקום אוכלוסיית הוותיקים מן השכבות החלשות.
סיבה נוספת ליחס השלילי, הקשור למאפיין כללי של חברת מהגרים, הוא היחס העוין של קבוצת הוותיקים לאוכלוסיית המהגרים. בהקשר זה נפוצו סטריאוטיפים שליליים אודות העולים החדשים כגון: היותם לא יהודים ואף בעלי דעות עוינות כלפי היהדות, עוני ממנו הגיעו והגעה לישראל אך ורק בכדי להיחלץ מאותו עוני, עיסוק בזנות, עיסוק בפשע, ואלכוהוליזם. יחס עוין זה התחזק גם כתוצאה מכך שבניגוד לעליות קודמות, שמרו חלקים רבים מבני עלייה זו על תרבותם הייחודית ועל שפתם, מבלי לנסות למזג חלק מהתרבות והמנהגים בישראל בחייהם. כך שחלק מהביקורת שהופנתה אל בני עלייה זו, נגעה לאותו בידול תרבותי שחיזק את התפיסה כי עלייה זו היא כלכלית נטו בכדי לחלץ עצמם ממצבם הכלכלי הירוד ומהווה ניצול של המדינה ללא ניסיון להתמזג בתוכה. כמות ההומלסים בישראל גדלה משמעותית מאז עליית ברית המועצות דבר שתרם גם הוא ליחס העוין לאוכלוסייה זו.
בשנת 1998 התרחש רצח החייל יאן שפשוביץ' שקיבל סקירה רחבה בתקשורת לאור נסיבות המיקרה.
עם זאת, עולים רבים הצליחו להתערות בחברה הישראלית בתחומים שונים, ולתרום לה רבות. קבוצה של עולים אף הקימה בשנת 1991 את תיאטרון גשר ביפו, במטרה להוות מעין גשר בין התרבות הישראלית והרוסית.
דור 1.5
עם התבגרות קהילת העולים של שנות התשעים מברית המועצות לשעבר, החלה תנועה חברתית של דור ההמשך, שעלו כילדים או נוער וגדלו בישראל. דור ההמשך מכונה דור 1.5. זהו מונח סוציולוגי שטבע הסוציולוג האמריקאי רובן רומבאוט (Rubén G. Rumbaut), המתאר את התופעות החברתיות בקרב ילדים מהגרים עד גיל 16.
המחקר שנערך בשנת 2012 על ידי מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל העלה כי יש הבדל ניכר לטובת בני העולים, לדוגמה הם מעורבים פחות בהתנהגויות סיכון ויש להם זיקה חזקה יותר לישראל.
בני דור 1.5 לעלייה מברית המועצות לשעבר בישראל מובילים שיח על זהות, השתלבות העולים בחברה הישראלית, אפליה ויחסים בין-דוריים. בין הפעילים הבולטים: שלום בוגוסלובסקי, אלקס ריף, אריק אבר, ואדים בלומין, לנה רוסובסקי, קסניה סבטלובה וכן להקת המחאה אורגונייט.
בחודש אפריל 2022 שודרה בערוץ כאן 11 סדרה דוקומנטרית של שלושה פרקים בשם "דור אחד וחצי".
עונת 2008/2009 ביורוקאפ
המשחק הראשון התקיים ב-14 באוקטובר 2008 ומשחק הגמר הסתיים ב-12 באפריל 2009. בתחרות השתתפו 48 קבוצות מ-22 מדינות.
בסדרת הגמר של התחרות ניצחה ריטאס וילנה וזכתה בגביע בפעם השנייה בתולדות המועדון. בעקבות כך היא קיבלה זכות להשתתף בעונת 2009/2010 ביורוליג.
מתכונת התחרות
בשלב הקדם הראשון 16 קבוצות נפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ. בשלב הקדם השני 8 מנצחות נפגשו עם 8 קבוצות שהחלו את התחרות בשלב הקדם השני. בסוף שלב זה נקבעו 8 קבוצות שעלו לשלב הבתים. שלבי הקדם אורגנו על ידי פיב"א אירופה.
בשלב הבתים השתתפו 32 קבוצות - 24 עלו ישירות לשלב זה ו-8 הועלו מהמוקדמות. מ-8 בתים הועלו לשלב הבא 2 קבוצות מכל בית. 16 קבוצות אורגנו ב-4 בתים בהם נקבעו 8 עולות לשלב הסופי - הטוב מ-8 שנערך בטורינו.
לתחרות הוזמנו קבוצות ממדינות הבאות:
ישראל בתחרות
שתי נציגות ישראליות השתתפו בתחרות:
גישת עיבוד המידע
גישת עיבוד המידע היא גישה בפסיכולוגיה העוסקת בדרך בה האדם רוכש את כישוריו הקוגניטיביים.
רקע היסטורי
הרקע להתפתחותה היא התקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה, בה דעכו לאיטן הגישה הביהיביוריסטית וגישת הגשטאלט, וזאת מאחר שאותם עקרונות בהם האמינו קבלו תפנית. בשנות ה-50 של המאה ה-20, עם הולדת המחשב, קמה גישת עיבוד המידע, שלפיה המחשב הוא מודל להבנת המערכת הקוגניטיבית האנושית.
השוואת האדם למחשב
כאמור, גישת עיבוד המידע השוותה את אופן חשיבתו של האדם לצורת החישוביות אשר מאפיינת את המחשב.
אחת מנקודות הדמיון בין האדם למחשב הוא השימוש בתהליך בקרה בו מתקבל משוב אודות הביצועים. זאת משום שישנו צורך במנגנון של בקרה עצמית כדי לבדוק האם המטרה הושגה או טרם הושגה, בנקודות החלטה מוגדרות. מילר ועמיתיו טענו שכל פעולה ואפילו הפשוטה ביותר חייבת להתנהל בשיטה של משוב ונקודות החלטה וזוהי מערכת של בדוק-פעל-בדוק-צא.
עם זאת, אנשים אינם מחשבים. אופן חשיבותו של האדם אינו זהה לזה של המחשב, כך שניתן לראות הבדלים ביניהם באופן שבו הם יכולים לפתור בעיות שונות. פעולת המחשבים מבוססת על אלגוריתם, שהוא סדרה מדויקת של פעולות המביאות בהכרח לפתרון הנכון. לצד זאת, המחשב אינו יכול להפעיל היוריסטיקה, שהיא שיטה המאפיינת את חשיבת האדם. בשיטה זו מופעלים ידי כללים שונים שחוסכים זמן ופעולות, אך בניגוד לאלגוריתם הם לא בהכרח יובילו לפתרון הנכון.
מחשב מול אדם במשחק השחמט
אנשי גישת עיבוד המידע הסתקרנו איך אדם פותר בעיות מורכבות ובדקו זאת במשחק השחמט. הם העלו ששחמט משחקים בעזרת היוריסטיקות ולא בעזרת אלגוריתמים. ההיוריסטיקות מאפשרות לסנן את רוב האפשרויות עוד טרם נסרקו ולהתמקד רק בחלק קטן מהן. בתוכנות מחשב של שחמט משתמשים בתוכניות היוריסטיקות חכמות שיאפשרו משחק מהיר, שכן לסרוק עשרות ומאות אלפי מהלכים אפשריים במשחק, היא אופציה דמיונית. אותם חוקרים גם בדקו את הדרך לפתירת החידה הקריפטריתמית – הצבת מספרים במקום אותיות. ניתן באופן היפותטי לסרוק את כל האופציות, אך קיימות מעל ל־300 אלף, ובדיקה כזו עשויה להמשך כחודשיים. למחשב זה ייקח כשעה. כשנבדקים התבקשו לפתור חידה זו, לקח להם בין 10 דקות לשעה. הם נעזרו בידע האריתמטי שלהם וביכולתם להסיק מסקנות באופן לוגי.
למידה והתפתחות קוגניטיבית
גישת עיבוד המידע רואה את ההתפתחות הקוגניטיבית כסדרה של שינויים הדרגתיים, החלים בקשב, בזיכרון ובחשיבה, שמביאים למיומנות גדולה יותר בפירוש אירועים ולטווח רחב יותר של אסטרטגיות לפתרון בעיות. שינויים אלו מתרחשים בעקבות הניסיון, אשר נצבר בהדרגה עם הגיל.
גישת עיבוד המידע רואה בלמידה תהליך חשיבה קוגניטיבי, שבו ניתנת משמעות לגירויים שנקלטו במערכת החישה מאוחסנים בזיכרון לשימוש עתידי הבא לידי ביטוי בהתנהגות.
תהליך קידוד המידע מתחיל מהזיכרון החושי, בו מידע שנקלט מהחושים נשמר באופן פסיבי ולא מודע לזמן קצר ביותר המאפשר לתהליכים קוגניטיביים לסנן את הפרטים החשובים מתוך שלל הגירויים מהסביבה. המידע הנבחר עובר באופן זמני לזיכרון לטווח קצר, המסוגל להכיל כשבע יחידות מידע בלבד. בהמשך המידע שהצליח לעבור התגבשות מאוחסן באופן קבוע ויציב בזיכרון לטווח ארוך המבוסס על משמעות.
על פי גישת עיבוד המידע המקור של התפתחות החשיבה היא בהתפתחות קיבולת זיכרון העבודה שעליו היא מתבססת. קיבולת זיכרון העבודה עומדת על שני פריטים בלבד בגיל שלוש ומגיעה לכחמישה עד תשעה פרטים (המספר הקסום שבע, פלוס או מינוס שתיים) פריטים בבגרות. ההתפתחות של קיבולת החשיבה מסבירה את התמורות ביכולת פתרון הבעיות המתרחשות בתקופת הילדות והמגבלה שלו מסבירה את הקושי האנושי לפתרון בעיות מורכבות המכילות מספר רב של משתנים. מצבים החורגים מיכולת עיבוד המידע של האדם מובילים להיצף מידע.
למרות שלא ניתן לעבד יותר מכמות מסוימת של מידע בזמן נתון, מיומנויות חשיבה יכולות לייעל את הדרך שבה ניתן להשתמש בזיכרון העבודה חרף מגבלת הקיבולת שלו. למשל, ניתן לפתרון בעיות מורכבות על ידי פירוקן לבעיות משנה, לטפל בכל אחת מהן בנפרד ולאחר מכן לצרף אותן לצורך יצירת הפתרון השלם.
על פי גישת עיבוד המידע, למידה פעילה בה הלומד מעורב בתהליך רכישת המידע משפרת את יכולת הלמידה שלו.
אסטרטגיות ושלבים בפתרון בעיות
ע"פ אלאן ניואל והרברט סיימון: "בעיה – אדם ניצב מול בעיה כאשר הוא רוצה דבר-מה ואינו יודע מיד איזו סדרת פעולות ביכולתו לבצע כדי להשיגו"
ע"פ ג'ון הייז: "פתרון – פתרון בעיה פירושו מציאת דרך מתאימה לגשר על הפער (בין מצב מצוי למצב רצוי)"
ישנם 4 שלבים בפתירת בעיה: הגדרתה, נתינת ייצוג פנימי, חיפוש דרך לפתרון וביצוע והערכת הפתרון.
חוקרי אסכולה זו השתמשו בכמה בעיות לבדוק את התהליכים כגון, בעיית אוכלי האדם והמיסיונרים ובעיית מגדלי האנוי, או בעיית הטבעות.
ראשית כל, יש להגדיר את הסביבה של המטרה (אלו רכיבים של הסביבה רלוונטיים עבור הפתרון). לפי הגשטאלט, זהו החלק העיקרי בפתרון הבעיה, כי צריך לעשות ארגון מחדש לסביבה, לשדה התפיסתי שלנו.
לאחר מכן, יש לבנות ייצוג פנימי של הבעיה, אנו מתרגמים בראש את מרכיבי הבעיה לאיזו צורה שנח לנו לעבוד איתה (למשל בעיה מתמטית – תפוחים).
בשלב השלישי, אנו מחפשים את הדרך שיכולה להתאים לנו לפתרון על ידי הפעלת אופרטורים (=סכמות שלפיהן אנו פותרים בעיה).
ע"פ סיימון, איש אסכולת עיבוד המידע, אותו "תרגום" נפרט למושגים ספציפיים:
לפי הייז, ישנם כמה סוגי אופרטורים: המבנה המדרגי הוא המרכיבים ההתנהגותיים, הבסיסיים, הראשוניים, של התנהגות שהיא מורכבת יותר ומורכבת מהם. הרברט סימון, טען שאם ניקח בעיה ונפרק אותה לתת-בעיות, הפתרון יהיה קל יותר כיוון שנפשט את מורכבות הבעיה. (שני שענים הבונים שעון, אחד בונה חלק לחלק והשני חלק את מרכיבי השעון לקבוצות קבוצות).
אברהם גרוסמן
אברהם גרוסמן (נולד ב-10 במרץ 1936, ט"ז אדר ה'תרצ"ו) הוא פרופסור אמריטוס בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים משנת 1999 וזוכה פרס ישראל בחקר ההיסטוריה היהודית לשנת 2003.
תולדותיו
לימד באוניברסיטת בן-גוריון, מונה למרצה באוניברסיטה העברית בשנת 1976 ומונה לפרופסור מן המניין בשנת 1986. שימש ראש החוג להיסטוריה של עם ישראל. גרוסמן יצא לפנסיה כפרופסור אמריטוס בשנת 2007. שהה בשבתונים באוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת ייל, ובאוניברסיטת המדינה של אוהיו בקולומבוס. משמש כמרצה במכון לנדר.
גרוסמן השתתף במערכות כתבי העת ציון וקתדרה, כיהן כראש ועדת הפרסומים של מרכז זלמן שזר וכראש מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, היה חבר בהנהלות ומועצות של הארכיון המרכזי לחקר תולדות העם היהודי, החברה ההיסטורית הישראלית, מועצת הארכיונים העליונה של משרד ראש הממשלה, מכון דינור לחקר תולדות עם ישראל, המרכז לחקר תולדות ארץ ישראל ויישובה של יד יצחק בן-צבי. חבר בוועדה המייעצת של אתר על התורה.
אברהם גרוסמן נשוי לרחל לבית אוסטראו ולו שתי בנות ושני בנים, ביניהם פרופ׳ יונתן גרוסמן מהמחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן. אחיו, פרופ' שלמה גרוסמן, היה נשיא מכללת אשקלון.
ראשות הגולה בבבל בתקופת הגאונים
ספרו זה של גרוסמן בוחן את מעמדם וסמכויותיהם של ראשי הגולה במאות ה-7-המאה ה-11, הוא בודק את היחסים בינם לבין הגאונים, את מעמדם הכלכלי והחברתי, על הרקע ההיסטורי הרחב בהם אירעו. הוא בנוי סביב כמאה מקורות תעודות ומסמכים מהספרות היהודית והמוסלמית של התקופה. בין השאר מתוארים בו בהרחבה סכסוכים על רקע כלכלי וחברתי בין ראשי הגולה לגאונים ואת יחסיהם של השלטונות המוסלמים אל ראשי הגולה.
חכמי צרפת הראשונים
ספר זה יצא לאור בשלוש מהדורות בהוצאת מאגנס והוא זיכה את אברהם גרוסמן בפרס ביאליק לשנת תשנ"ו. הספר עוסק בקורותיהם של חכמי צרפת במאה ה-11 ובראשית המאה ה-12. הוא מתאר תחילה את פעולתם הציבורית, הספרותית, והחברתית של חכמי צרפת בראשית המאה ה-11 ואחר כך עובר לעסוק ברש"י, בחבריו ובתלמידיו. הספר מבוסס בחלקו הגדול על מקורות חדשים הטמונים בכתבי יד. יש בו השוואה מתמדת לפעילות הספרותית המקבילה בעולם הנוצרי. עיקר החידוש בו הוא דיון בכמה חכמים שהידיעות עליהם היו זעומות, כגון: רבי יוסף טוב עלם, רבי יוסף קרא ורבי שמעיה.
החיבור מרבה לעסוק בסוגיות היסטוריות כגון הזיקה לחברה הנוצרית באותה עת, קשרי תרבות וחברה של המרכז היהודי בצרפת במאה ה-11 עם גרמניה, ספרד, ואיטליה וכן עם המורשה הבבלית והארצישראלית, אופי בתי המדרש. הספר מתורגם עתה לצרפתית.
חסידות ומורדות – נשים יהודיות באירופה בימי-הביניים
ספר זה יצא לאור במרכז זלמן שזר ונדפס בשלוש מהדורות, הוא תורגם לאנגלית ויצא לאור בהוצאת אוניברסיטת ברנדייס. הספר זכה לתהודה רבה מכיוון שהוא מתאר שיפור ניכר במעמד האישה היהודיה במאות ה-11–14 באירופה, זאת בניגוד למה שהיה מוסכם בעולם המחקר. הספר מראה את הניגוד הגדול בין התדמית השלילית של האישה בפיהם של חכמים ובספרות העממית, כולל בשירה, ובין המציאות. הנשים היהודיות תפשו החל במאה ה-11 מקום חשוב במסחר ובכלכלת המשפחה, דבר ששיפר מאוד את מעמדן במשפחה ובחברה. הספר עוסק במגוון רחב של נושאים ובהם תדמית האישה, גיל הנישואים, בחירת בן הזוג, מונוגמיה ופוליגמיה, חלקן של הנשים בפרנסת המשפחה, השכלת נשים וחינוכן, חלקן של הנשים בחיי הדת, אלימות כלפי נשים ומעמד הגרושה והאלמנה. המחקר כולו בנוי תוך השוואה למעמדה של האישה הנוצרייה באירופה, ולמעמדה של האישה היהודיה בארצות האסלאם בימי הביניים.
רש"י
ספרו זה של גרוסמן יצא לאור במסגרת הסדרה "גדולי הרוח והיצירה בעם היהודי" בהוצאת מרכז זלמן שזר בשנת תשס"ו. הספר מתאר את דמותו של רש"י, שהיה מהפכן בתחום החינוך והיצירה הספרותית, זאת בניגוד לתיאור שלו של אדם שמרן, הנמנע מחידושים, כפי שרווח בספרות המחקר. בניגוד לחייו הפרטיים, בהם נהג רש"י בענווה יתרה, הרי כמנהיג ציבור, כיוצר וכמורה הוא יצר בית מדרש בצרפת בעל אופי חדשני, שהייתה בו פתיחות גדולה אל התלמידים, שהיו בפועל כמעין חברים של רש"י. הוא עודד אותם ליצור בעצמם (הכוונה לכתוב ספרים) עוד בשבתם לפניו. בניגוד למה שהיה מקובל בישיבות היהודיות בבבל בתקופת הגאונים בספרד ובמרכזים אחרים בהם התלמידים היו פסיביים. כמו כן מתאר הספר את האופי של יצירתו הספרותית, דהיינו פירושיו לתנ"ך, לתלמוד, תשובותיו ופיוטיו. מקום נרחב מוקדש להשפעתו המכרעת על התרבות היהודית ועל לימוד התורה בעם ישראל במרוצת הדורות.
ממרח שוקולד השחר העולה
ממרח שוקולד השחר העולה הוא קרם בטעם שוקולד שמייצרת חברת "השחר העולה" מאז שנת 1955. הממרח הוא אחד ממוצרי הדגל של החברה.
אברהם גרוסמן
אמונות ודעות בעולמו של רש"י
ספרו זה של גרוסמן יצא לאור בהוצאת תבונות באלון שבות בשנת 2008. הספר בוחן את השקפתו של רש"י בעשרים נושאים מגוונים ובהם עם ישראל וגורלו בהיסטוריה, גלות וגאולה, ארץ ישראל במשנתו של רש"י, אומות העולם, מידות האדם והליכותיו, חינוך, יופי ושמחת חיים, מעמד האישה ועוד. ייחודו של הספר הוא בליקוט פרטים מרובים השזורים בחיבוריו של רש"י וחקירתם הטקסטואלית, הרעיונית (האידאית) ושילובם בנושאים רחבים, דהיינו ניתוח פרטני יחד עם סינתזה. יש בדיון הזה כדי ללמד על עולמו האידאי של רש"י, על זיקתו לסביבה הנוצרית ועל השפעתו על חכמים שפעלו לאחריו. הוא הקדיש תשומת לב מרובה ליחסים שבין אדם לחברו, מתוך מגמה לחנך את הבריות לכבד את הזולת ולסייע בידו במידת הצורך. דאגתו לכבוד האישה מעמידה אותו בראש הסולם של הנלחמים על ההגנה על זכויות הנשים וכבודן בחברה היהודית בימי הביניים.
ממרח שוקולד השחר העולה
לממרח שוקולד השחר מעמד מיתי כמעט בציבור הישראלי, כאחד מהמאפיינים המובהקים של ילדות בישראל. היריבות בינו לבין ממרח מתחרה מתוצרת נוטלה גם היא חלק מההווייה הישראלית. לרבים יש לא רק העדפה מובהקת לאחד מהם, אלא גם פסילה גורפת של המתחרה.
לממרח השוקולד שתי גרסאות - גרסה חלבית וגרסת פרווה, ניתן להבדיל בין הגרסאות לפי סוג המכסה המגיע עם המוצר, כאשר המכסה הצהוב מסמל ממרח פרווה והמכסה השקוף או הלבן מסמל ממרח חלבי.
אברהם גרוסמן
סוגיות שונות במאמרים
גרוסמן פרסם כמאה ושלושים מאמרים העוסקים בנושאים שונים כמו: הארגון הפנימי של היהודים, היחסים המורכבים בינם ובין שכניהם המוסלמים והנוצרים, פרשנות המקרא היהודית בימי הביניים, הזיקה בין הריבוד החברתי ובין היצירה הרוחנית בקהילות ישראל באירופה הנוצרית ובארצות האסלאם, הקשרים בין המרכזים השונים של היהודים (ובעיקר בין אלה שבארצות האסלאם ובאירופה הנוצרית), מבנה התא המשפחתי בחברה היהודית וחשיבותו, הרקע ההיסטורי לפעולתם של חכמים, העליות לארץ-ישראל והזיקה אליה בימי-הביניים, שורשיה של תופעת קידוש השם ועוד. כתב עשרים ושבעה ערכים באנציקלופדיה העברית, באנציקלופדיה יודאיקה ובאנציקלופדיה הרוסית ליהדות.
ממרח שוקולד השחר העולה
בממרח שוקולד השחר מסוג פרווה לא קיימת אבקת חלב נוכרי, דבר המסייע למכירת המוצר בקרב אוכלוסיות בעלות דרישה כשרותית שאינה מאפשרת חלב נוכרי.
אברהם גרוסמן
סוגיות שונות במאמרים
גרוסמן כתב מאמר על ר' יוסף אבן כספי, שהיה דמות תוססת ומיוחדת במינה שפעלה בפרובאנס בסוף המאה ה-13 ותחילת המאה ה-14. הוא מתאר את אבן כספי כמי שבז להמוני העם, העריץ את הפילוסופיה והרבה להתפלמס עם חכמי ישראל בזמנו.
ממרח שוקולד השחר העולה
מאמצע שנות התשעים הפופולריות של הממרח ירדה, הן בגלל התחרות עם יצרניות שוקולד נוספות, והן בגלל ההכרה המתרחבת בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים בשל אכילה מוגזמת של ממתקים. בנוסף מכיל השוקולד החלבי אבקת חלב נוכרי, דבר שמונע מצרכנים רבים המקפידים שלא לאכול רכיב זה את קניית המוצר. הדבר פגע בפופולריות המוצר כיוון שיצרנים אחרים כגון עלית הפסיקו כליל את השימוש ברכיב מטעמי כשרות. ב-2014 הושק הממרח החלבי בגרסת מהדרין בהשגחת בד"ץ העדה החרדית ושווק באריזה כחולה.
אברהם גרוסמן
סוגיות שונות במאמרים
גרוסמן כתב מאמרים על חשיבותו הגדולה של כתב יד לייפציג 1, שהוא אחד מכתבי היד החשובים ביותר לחקר פירושו לתורה של רש"י בשל הנוסח המשובח שלו.
ממרח שוקולד השחר העולה
בתחקיר של עיתונאי הארץ, אורי בלאו, עלה כי חברת "השחר העולה" תורמת מדי שנה ל"קרן לטיפוח הרעיון הציוני״, התומכת, בין השאר, בהתנחלות איתמר, בישיבת עטרת ירושלים, ובבית המדרש באלון מורה. כשנשאל על כך מנכ"ל החברה, משה ויידברג, השיב כי: ״השחר העולה תורמת 6% בשנה [...] אני מאמין בארץ ישראל השלמה, מה שאתה קורא ׳השטחים הכבושים׳ והלוואי שהיינו יכולים לתרום יותר״.
אברהם גרוסמן
ספרים שכתב
(כ-230 עמודי דפוס. כרך בסדרה על כתבי-יד עתיקים שבספריית הסמינר התאולוגי היהודי בניו-יורק, העורך: מ' שמלצר).
Viasat Hockey
Viasat Hockey הוא ערוץ טלוויזיה נורדי הנמצא בבעלות Modern Times Group, והוא אחד מערוצי הספורט של חבילת Viasat Sport. שידורי הערוץ הושקו ב-1 בספטמבר 2009.
רקע
על השקת הערוץ הוכרז רשמית ב-7 במאי 2009 במהלך אליפות העולם בהוקי לגברים ב-2009. הערוץ נכלל בחבילת הספורט של Viasat ומשודר דרך הלוויין. הערוץ זמין גם דרך רשתות הכבלים השונות וברשתות ה-IPTV.
תחרות
הגרסה האירופית של הערוץ האמריקאי ESPN החלה לשדר הוקי קרח בשוודיה דרך המתחרה של Viasat, רשת הכבלים Canal Digital. משמעות הדבר היא שלערוץ Viasat Hockey כבר לא היו זכויות בלעדיות לשידור NHL בשוודיה.
המדינות הבלטיות
במדינות הבלטיות אסטוניה, לטביה וליטא מועבר הערוץ דרך שידורי Viasat.
פינלנד
הערוץ זמין דרך Viasat ו-Anvia.
שוודיה
ערוץ Viasat Hockey משודר ב-Tele2, Com Hem, Viasat ו-Telia Digital-tv.
הסירחון הגדול
הסירחון הגדול (באנגלית: The Great Stink או The Big Stink) היה אירוע בקיץ 1858 בו עזבו תושבי מרכז לונדון את העיר בשל ריח הביוב שעלה מנהר התמזה.
גורמי הסירחון
בתחילת המאה ה-19 הייתה ללונדון מערכת ביוב שכָללה בעיקר שימוש בנחלים שכוסו ושפיכת שפכי העיר לתמזה. באותה עת החל השימוש במערכות אינסטלציה מודרניות בבתים, והומצאו השירותים המודרניים הכוללים שטיפת האסלה במים. שימוש בשירותים מסוג זה הגביר מאוד את כמות השפכים שייצרה העיר. בעוד שבעבר השתמשו תושבי העיר בסירי לילה, כעת נהגו לשטוף את השפכים בכמויות מים אשר הכפילו ושילשו בזמן קצר את כמויות הביוב של העיר. בנוסף, תיעוש העיר הביא לשפכים רבים מבתי מטבחיים וממפעלים בעיר.
ביוב זה נשפך בסופו של דבר אל נהר התמזה אשר שימש כמקור מי השתייה של חלק מתושבי העיר. מים מזוהמים אלה הביאו להתפשטות מגיפות כולרה. עד אותה עת חשבו שהמחלה נגרמת ממיאזמה (אוויר מזוהם). ב-1849 פרסם ג'ון סנואו חיבור, בו הוא פיתח את התאוריה שמקור המחלה הוא מים מזוהמים. סנואו הגיע למסקנה זו לאחר שהבחין שתושבי אזורים מסוימים, הנסמכים על מקורות מים ספציפיים, נוטים לחלות בכולרה יותר מאשר תושבים של אזורים אחרים. בעת התפשטות המגפה באזור הסוהו בשנת 1854, הוא זיהה שוב את המים המזוהמים כמקור להתפרצות, והביא לסגירת הבאר ממנה נשאבו המים לתושבי האזור.
בשנת 1848 התאחדו מספר גופים מקומיים והקימו את הוועדה המטרופולית לביוב אשר בדקה את מערכת הביוב של העיר והגיעה למסקנה שיש להרחיבה. בשנת 1855 הוחלפה הוועדה על ידי מועצת העבודות המטרופולינית של לונדון, אשר המשיכה לדון בנושא. תקציבים לביצוע הרחבה זו הוקצו רק בעקבות "הסירחון הגדול".
קיץ 1858
קיץ 1858 היה קיץ חם ויבש במיוחד. בשל הטמפרטורות הגבוהות והיעדר הגשם ירדו מפלסי התמזה ויובליו, ואחוז הזיהום בהם עלה. בשל הזיהום במים והטמפרטורות הגבוהות שלהם, התרבו הבקטריות במים והסירחון החל להתפשט ברחבי העיר לאורך הנהר ויובליו. הריח הגיע לעוצמה כזו שבארמון וסטמינסטר כוסו החלונות בווילונות הטבולים בכלוריד הסידן (בורית) על מנת שהריח לא ייכנס. חברי בית הנבחרים דנו בהצעות להעביר את בית הנבחרים ולפנות את התושבים להמפטון קורט ואוקספורד. גשם שירד ניקה את האוויר והעלה את מפלס המים, וכך נפתר המשבר.
תוצאות הסירחון
בעקבות הסירחון מינה הפרלמנט הבריטי ועדה אשר תמליץ כיצד למנוע את הישנות הסירחון. מועצת העבודות המטרופולינית של לונדון קיבלה בשנת 1859 את המלצות המהנדס הראשי שלה, ג'וזף באזאלגט, שכללו את הקמת מערכת הביוב של לונדון המשמשת את העיר עד היום.
ימין ישראל
ימין ישראל היא מפלגת ימין ישראלית. המפלגה נוצרה כאשר פרופ' שאול גוטמן פרש ממפלגת מולדת במהלך הכנסת השלוש עשרה והקים את סיעת היחיד "ימין ישראל". המפלגה התמודדה בבחירות לכנסת מספר פעמים (לעיתים במשותף עם מפלגות אחרות), אך מעולם לא עברה את אחוז החסימה.
היסטוריה
ב-24 ביולי 1995 פרש ח"כ שאול גוטמן ממולדת ויצר סיעת יחיד. יחד עם מרים לפיד (שהייתה מס' 4 ברשימת מולדת, אך נשארה מחוץ לכנסת) הוא הקים את המפלגה ורשם אותה אצל רשם המפלגות. כנגד רישום המפלגה הוגשו ונדחו מספר ערעורים לרשם המפלגות ועתירה לבית המשפט העליון.
בבחירות לכנסת הארבע עשרה (1996) התמודדו לפיד וגוטמן בראש רשימה לכנסת, אך המפלגה זכתה ב-2,844 קולות בלבד לא עברה את אחוז החסימה.
המפלגה המשיכה להתקיים, אך לא התמודדה בבחירות לכנסת החמש עשרה (1999). לאחר פרישת גוטמן ולפיד נבחרה אליונור שיפרין כיו"ר המפלגה ופרופ' פול איידלברג נבחר לנשיא המפלגה. בבחירות לכנסת השש עשרה (2003) חברה המפלגה לחרות - התנועה הלאומית בראשות מיכאל קליינר וברוך מרזל. שיפרין הוצבה במקום החמישי ואיידלברג הוצב במקום השביעי ברשימה. גם חרות לא עברה את אחוז החסימה.
בספטמבר 2005 התאחדה ימין ישראל עם חזית יהודית לאומית בראשות ברוך מרזל (מועמד מספר 2 ברשימת חרות לכנסת השש עשרה) ובבחירות לכנסת השבע עשרה (2006) הוצבו שיפרין ואיידלברג במקומות השישי והשביעי בהתאמה. גם רשימה זו לא עברה את אחוז החסימה. במאי 2007 הודיעה ימין ישראל על היפרדותה מחזית יהודית לאומית עקב חילוקי דעות אידאולוגיים . המפלגה לא השתתפה בבחירות מבחירות לכנסת השמונה עשרה (2009) והלאה.
מרחב בטוח
מרחב בטוח (באנגלית: Safe space) הוא המונח המתייחס למקומות שנוצרו עבור אנשים שחשים שוליות ורוצים להתכנס ביניהם כדי לחלוק את חוויותיהם כחלק מקבוצות שוליים. מרחב בטוח הוא חלק מתהליך העצמה המאפשר למשתתפים להימנע, לזמן מה, מהתגובות השליליות שהם סופגים מהחברה הכללית. מרחבים בטוחים נמצאים לרוב בקמפוסים באוניברסיטאות בעולם המערבי. יוזמי המיזם היו חברי הקהילה הגאה בארצות הברית והוא פעל לראשונה בשנת 1989 מרחבים בטוחים פועלים מוסדות חינוך ברחבי העולם וגם בישראל. המיזם עורר ביקורת, בארצות הברית, עקב כך שהוא נוגד את הזכות לחופש הדיבור.
משמעות נוספת למונח מרחב בטוח היא התייחסות למרחב חינוכי שלא מתאפשרת בו אלימות, הטרדה או דברי שנאה.
משמעות המרחב הבטוח והסמל
אנשי חינוך המעוניינים להוביל את המיזם, תולים שלט עם הכיתוב "מרחב בטוח" ובו סמל המרחב הבטוח או דגל הקהילה הגאה וטקסט נלווה לו. המרחב הפתוח באוניברסיטאות, בעיקר, נועד לחברי קהילת הלהט"ב ובהמשך גם למיעוטים נוספים, שאינם מרגישים בטוח לשהות במרחב בו הם מרגישים לא מוגנים ולייצר שם תחושה של קהילה. מרחבים בטוחים מציעים נחמה וכבוד.
סמל המרחב הבטוח מורכב משולש ורוד ועיגול ירוק. משולש ורוד הוא אחד מסמלי הגאוה כיום (במקור שימש לסימון הומוסקסואלים בגרמניה הנאצית) ועיגול ירוק, המסמל קבלה אוניברסלית. בישראל, הסמל מורכב משישה משולשים המרכיבים את דגל הגאוה.
בישראל
ארגון חוש"ן- ארגון מרכז החינוך וההסברה של קהילת הלהט"ב בישראל. הארגון הוקם בשנת 2004, ומאז ועד היום עוסקים חברי הארגון במגוון רחב של פעילויות חינוך והסברה למען קהילת הלהט"ב.
האגודה למען הלהט״ב- אגודה אשר פועלת למען קידום מעמדה של קהילת הלהט"ב בישראל. האגודה נוסדה בשנת 1975 והיא מוסד ללא כוונת רווח. מאז היווסדה פועלת האגודה לקידום מעמד קהילת הלהט"ב בישראל למטרת שוויון זכויות מלא, לרווחה ולביטחון.
איגי - ארגון המעניק תמיכה לבני הנוער ולקהילה הגאה. ארגון איגי הוקם בשנת 2001. הארגון מקים באופן שוטף קבוצות חברתיות לבני נוער להט"בים במתכונת דומה לתנועות נוער. בנוסף לקבוצות הכלליות, הארגון כולל קבוצות נושא - כגון קבוצות לטרנסג'נדרים, לביסקסואלים, או לדתיים.
בית דרור- בית דרור ארגון הדואג לבית חם עבור ילדים שנפלטו מבתיהם בשל האוריינטציה המינית או המגדרית שלהם. הארגון נוסד בשנת 2002 ומיועד לבני נוער להטב"ים בגילאי 18-14. "בני הנוער השוהים בבית דרור חווים דחייה וניתוק על רקע האוריינטציה המינית או המגדרית שלהם. חלקם עזבו או גורשו מהבית על- רקע היציאה מהארון ומצאו עצמם אבודים ברחוב. אחרים הוצאו מחסות הוריהם על ידי רשויות הרווחה בשל אלימות פיזית או נפשית המתייחסת לנטייתם או לזהותם המינית והמגדרית."
דויד אלאבה
דויד אולטוקונבו אלאבה (נולד ב-24 ביוני 1992) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בריאל מדריד ובנבחרת אוסטריה בעמדת הבלם או המגן ובנבחרת הוא משחק בקישור, בתפקיד יותר התקפי. אלאבה נודע בזכות יכולתו לשחק במגוון עמדות הן בהגנה והן בקישור. הוא נחשב לשחקן מהיר, וגם כשהוא משחק בעמדה אחורית, הוא מרבה לאיים על שער היריבה.
קריירת מועדונים
אלאבה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אספרן, ובגיל 10 עבר למחלקת הנוער של אוסטריה וינה. בעונת רשם 5 הופעות בקבוצת המילואים של המועדון, ובאפריל  נכלל לראשונה בסגל הקבוצה הבוגרת במשחק ליגה כאשר הוא עוד לא בן 16. בקיץ עבר למחלקת הנוער של באיירן מינכן. באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים. ב-29 באוגוסט 2009 הוא הבקיע את שערו הראשון בקבוצה. ב-10 בפברואר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה במסגרת הגביע הגרמני נגד גרויטר פירט ובגיל 17 שנים 7 חודשים ו-8 ימים הפך לשחקן הצעיר ביותר בתולדות המועדון שרושם דקות משחק במסגרת תחרותית. אלאבה עלה מהספסל בדקה ה-59 ולאחר דקה בישל את השער השלישי לפרנק ריברי. המשחק נגמר בניצחון 2–6 לטובת באיירן. ב-9 במרץ 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית נגד פיורנטינה במסגרת ליגת האלופות.
בינואר הושאל להופנהיים עד לסיום העונה. בהמשך החודש, הוא הבקיע את שערו הראשון בליגה הגרמנית בתיקו 2-2 של הופנהיים עם פ.צ. סנט פאולי. בתחילת עונת חזר אלאבה לבאיירן והפך לשחקן קבוע בהרכב הראשון. ב-23 באוקטובר 2011, אלאבה הבקיע את שער הליגה הראשון שלו במדי באיירן בהפסד 1–2 נגד הנובר 96. ב-25 באפריל 2012 הוא שיחק במשחק השני של חצי גמר ליגת האלופות מול ריאל מדריד, וכבש לזכות באיירן את הפנדל הראשון בדו-קרב בעיטות העונשין. באותו משחק הוא ספג כרטיס צהוב שמנע ממנו לשחק בגמר. ב-2 באפריל 2013, אלאבה הבקיע אחרי 25 שניות את השער הראשון של באיירן בניצחון 0–2 על יובנטוס, השער השביעי המהיר ביותר בהיסטוריה של ליגת האלופות. בסיום עונת זכה עם המועדון בטרבל. ב-2 בדצמבר 2013 אלאבה האריך את חוזהו עד 2018.
ב-28 במאי 2021 חתם אלאבה לחמש שנים בריאל מדריד. ב-14 באוגוסט ערך הופעת בכורה, ובישל שער בכורה לויניסיוס ז'וניור בניצחון 1–4 על אלאבס. ב-24 באוקטובר כבש שער בכורה בניצחון 1–2 על ברצלונה במשחק הסופר קלאסיקו. ב-24 בנובמבר כבש את שערו הראשון במדי ריאל מדריד במסגרת ליגת האלופות מול שריף טיראספול.
קריירה בינלאומית
בצעירותו אלאבה שיחק בכל הנבחרות הצעירות של אוסטריה. בחודש אוקטובר, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת ובכך הפך לשחקן הצעיר ביותר ששיחק במדי הנבחרת הבוגרת. ב-16 באוקטובר 2012 אלאבה הבקיע את שער הבכורה שלו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014 בניצחון 0–4 נגד. במהלך הקמפיין הוא כבש חמישה שערים נוספים וסיים ככובש המצטיין של אוסטריה. אלאבה הנהיג את נבחרת אוסטריה במוקדמות יורו 2016, הבקיע מספר שערים חשובים, ונבחרתו סיימה במקום הראשון בבית, כשהיא שומטת שתי נקודות בלבד לאורך כל המוקדמות. עם זאת, לאלאבה ולנבחרת אוסטריה הייתה הופעה חלשה במיוחד ביורו 2016 עצמו, כאשר הנבחרת צברה נקודה אחת בלבד והודחה בשלב הבתים.
חיים אישיים
אלאבה נולד בווינה ויש לו אחות נוספת. אמו היגרה לאוסטריה מהפיליפינים ואביו מניגריה.
קובר
החאן קוּבֶּר (בבולגרית Кубер; 650 – 707 משוער), היה מנהיג שבטי בקרב הבולגרים, אחיו של הנסיך אספרוך מייסד האימפריה הבולגרית הראשונה ובנו של קובראט מייסד בולגריה הישנה ובולגריה של הוולגה ומוצאו מ שושלת דולו שמקורה בחבל גאנסו שבסין. לאחר מותו של קובראט הפכה בולגריה הישנה לוסלית של ממלכת הכוזרים. ב-670 הנהיג קובר קבוצת שבטים מעורבת שהורכבה מבולגרים, סלאבים, יוונים וגרמאניים שהתיישבו באזור פאנוניה בלחצם של האווארים שפשטו על שטחי הבולגרים. ב-680, לאחר פשיטה אווארית נוספת, הנהיג קובר קבוצת שבטים בת כ-70,000 נפשות אשר נדדו דרומה לאזור מקדוניה ואלבניה המודרניות, שם התערו בקרב השבטים הסלאבים שכבר התגוררו במקום. חלק מהשבטים שסרו למרותו החזיקו בדת הנוצרית וחלקם היו פגאנים. הביזנטים כינו שבטים אילו בשם קֶרָאמִיסִיאָנִים על שם האזור במקדוניה בו התיישבו.
הצורך להרחיב את תחום המחיה של השבטים השונים הוביל לעימות בין קובר לבין קונסטנטינוס הרביעי קיסר האימפריה הביזנטית. קובר תקף ללא הצלחה את העיר סלוניקי. חלק מהמקורות מציינים שקובר הקים ישות מדינית באזור מקדוניה במקביל לממלכה הבולגרית שייסד אחיו בצפון מזרח בולגריה והיא שימשה ככלי משחק במאבק בין הביזנטים לאווארים. לאחר שנת 680 אין תיעוד ישיר בכתובים לפועלו של קובר, אך במקורות בולגריים מצוין שבראשית המאה ה-7, בין 705 ל-707 שיתף טרבל (שליט בולגריה) פעולה עם "דודו ממקדוניה". בראשית המאה ה-9 כבש פרסיאן הראשון (שליט בולגריה) את שטחי מקדוניה וצירף אותם לאימפריה הבולגרית.
ליאת בנאי
ליאת בנאי (שם לידה: ליאת בן אבו; נולדה ב-10 בספטמבר 1975) היא זמרת ישראלית השרה מוזיקה מזרחית.
ביוגרפיה
בשנת 1991 בגיל 16 שרה בנאי לראשונה בפני קהל, במסיבת פורים של בית הספר במועדון הטרויה בראשון לציון, שם היא ביצעה את השיר "טיפת מזל" של זהבה בן. הזמר אבי ביטר שנכח במקום הציע לבנאי להוציא אלבום.
בשנת 1994 הוציאה את אלבומה הראשון "אבא סליחה טעיתי".
כעבור שנה בשנת 1995 יצא אלבומה השני "נשיקה אחרונה".
בשנת 1996 יצא אלבומה השלישי "לאהוב בלי הפסקה".
בשנת 1997 הוציאה את אלבומה הרביעי "בא לי עלייך". באותה שנה יצא אלבומה המשותף עם אבי ביטר שנקרא "אהבת נעורים". וכמו כן יצא האלבום "שלושת הגדולים 1" ביחד עם אבי ביטר ומשה כהן.
בשנת 1998 יצא האלבום "בוא ונרקוד". בשנת 1999 הוציאה את האלבום "שילגיה". שהורכב רובו ממחרוזות בניחוח ים תיכוני.
כעבור שנתיים אחרי ב-2000 הוציאה את אלבומה "רוקדת על הבר".
בשנת 2006 יצא האלבום "ליאת בנאי המיטב" אשר כלל את הלהיטים הגדולים לאורך הקריירה.
ב-2012 השתתפה בעונה השנייה של חי ב-LA LA לנד.
ב-2016 השתפתה בעונה השלישית של 6 אימהות ששודרה במסגרת שידורי רשת בערוץ 2.
ב-2018 השתתפה בעונה החמישית של הכוכב הבא לאירוויזיון. כשבוע לאחר שידור האודישן הראשון בטלוויזיה, הודיעה בנאי על פרישתה מהתחרות.
חיים אישיים
בשנת 1999 נישאה ליאת למשה אוחיון, השניים עברו להתגורר במושב מצליח ולהם 2 ילדים משותפים, אור ולירז. ליאת ומשה הכירו כשמשה הגיע לתקן אינסטלציה בבית הוריה של ליאת. בהמשך התגרשו, נישאו בשנית, נישואים שלא שרדו וכיום בנאי נשואה לניסים עוז ולהם חמישה ילדים.
פאוורס
{{פירושונים|
ראו גם
}}
שמואל שגב
שמואל שגב (סבאג) (16 באפריל 1926 – 9 באוגוסט 2012) היה עיתונאי, סופר ואיש מודיעין ישראלי שעסק בעיקר בענייני העולם הערבי והמזרח התיכון.
חייו ועבודתו
שגב נולד בטבריה בשנת 1926, בנם של רבקה ומשה סבאג. הוא סיים לימודיו בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה בתל אביב. שירת ב"הגנה" ולחם במלחמת העצמאות ואף נפצע. במהלך שירותו הצבאי שימש ככתב השבועון "במחנה" לענייני ערבים. לאחר מלחמת העצמאות היה שגב קצין מודיעין ובתחילת שנות ה-50 היה מפקד יחידת איסוף מודיעין ממקורות גלויים (אוסינט) לימים יקרא שמה יחידת חצב. הוא החליף בתפקיד זה את שמואל טולידאנו.
בשנת 1955 התגלה על ידי עורך העיתון "מעריב", אריה דיסנצ'יק, שקיבלו ככתב העיתון לענייני המזרח התיכון. במשך 35 שנה עבד ככתב בעיתון, והיה בין הכותבים הבולטים בעיתון זה ובעיתונות העברית שעסקו בענייני המזרח התיכון. כן שימש ככתב חוץ של העיתון בוושינגטון ובפריז. לאחר שפרש מ"מעריב" גר בויניפג שבקנדה והיה פרופסור אורח למדע המדינה ותקשורת באוניברסיטת הופסטרה שבניו יורק.
שגב היה סופר פורה, ופרסם ספרים רבים ובהם גילויים עיתונאיים חשובים בנוגע לענייני המזרח התיכון. בין היתר ידוע ספרו "בודד בדמשק" העוסק במרגל אלי כהן. כן תרגם ספרים בנושאים אלו מערבית ומצרפתית.
נישא למירי רוזנטל, והיה אב לשני בנים: אהוד וארנון. בהמשך נישא לפיליס, ילידת ויניפג והתגורר בעיר במשך מספר שנים.
בשנת 1986 קיבל אות כבוד משגריר צרפת בישראל, ז'אק דופון (Dupont).
שגב נפטר בשנת 2012 בתל אביב ממחלת הסרטן. נקבר בבית העלמין קריית שאול.
חיכוך
במכניקה, חיכוך הוא כוח הפועל באזור המגע של שני גופים הנמצאים במגע זה עם זה, ופועל באופן שמתנגד לתנועה יחסית בין הגופים, או לנטייה לתנועה כזו. הכוח נוצר כאשר על שני הגופים פועלת מערכת של שני כוחות ניצבים זה לזה: כוח ניצב לשטח המגע, הלוחץ את הגופים זה לזה (כוח שנוצר בדרך כלל כתגובה לכוח הכובד), וכוח נוסף, הפועל על אחד הגופים במקביל לאזור המגע. כוח החיכוך הוא למעשה כוח תגובה לכוח המקביל, והפוך לכיוון תנועת הגוף. גודלו המרבי של כוח החיכוך תלוי בגודל הכוח הניצב ובסוג החומר ממנו עשויים שני הגופים. לחיכוך יש השלכות טכנולוגיות רבות, והמדע העוסק בחקר החיכוך, השחיקה והשימון נקרא טריבולוגיה.
סימון
באופן כללי כוח החיכוך מסומן כך:
כאשר האות F הגדולה מציינת שמדובר בכוח והאות f הקטנה היא קיצור של המילה חיכוך באנגלית - Friction.
ישנם מספר סוגים של כוחות חיכוך. כאשר רוצים להתייחס לכוח חיכוך ספציפי, מחליפים את האות הקטנה f, באות אחרת המייצגת את אותו הסוג.
לדוגמה: חיכוך סטטי - F_s\,, חיכוך קינטי - F_k\,.
מאפיינים
כוח החיכוך הקינטי אינו כוח משמר, כלומר במערכת בה יש חיכוך קינטי אין שימור אנרגיה, והעבודה שכוח החיכוך עושה הופכת לחום או לשינוי צורה של המשטח (דפורמציה פלסטית).
לכך יש היבטים טכנולוגיים רצויים וגם לא רצויים.
מקדם החיכוך
מקדם החיכוך מתאר את היחס בין כוח החיכוך הפועל בין שני גופים לבין הכוח המצמיד אותם אחד לשני.
באופן כללי מקדם החיכוך מיוצג על ידי האות היוונית μ. כאשר רוצים להתייחס למקדם החיכוך של סוג מסוים נהוג לצרף אות קטנה המייצגת את הסוג הספציפי. לדוגמה:
הכוח הנורמלי הוא כוח שמפעיל משטח בתגובה לכוח שמופעל עליו. על כן הוא שווה בגודלו לכוח הפועל בין שני הגופים (או בין גוף למשטח). הוא מסומן באופן מסורתי באות \ N, או כ-.
על כן:
משום שהוא מבטא יחס בין שני כוחות, מקדם החיכוך הוא גודל חסר ממד, כלומר גודל ללא יחידות פיזיקליות - מספר טהור.
השפעת מקדם החיכוך על עצמת כוח החיכוך
מתוך משוואת מקדם החיכוך ניתן לראות ש:
השפעת סוג החומר על מקדם החיכוך
גודלו של מקדם החיכוך משתנה בהתאם לחומרים שמהם עשויים הגופים.
בעקבות זאת, ניתן לשנות את גודלו של כוח החיכוך בין גוף למשטח על ידי הוספה של חומר חוצץ ביניהם המשפיע על גודלו של מקדם החיכוך. שינוי זה יכול להוביל להפחתה או הגברה של כוח החיכוך בהתאם לצורך.
הפחתת כוח החיכוך
חומר סיכה הוא חומר שנועד להפחית את מקדמי החיכוך הסטטים והדינאמים שבין שני משטחים שלפחות אחד מהם נע ונוגעים אחד בשני. להלן מספר דוגמאות:
הגברת כוח החיכוך
ניתן לעשות שימוש בחומרים בעל מקדם חיכוך גבוה לצורך מניעת החלקה. פעולה זו יכולה להגביר את הבטיחות במקומות בהם אנשים עלולים להיפצע כתוצאה מהחלקה. להלן מספר דוגמאות:
סוגי חיכוך
מבדילים בין סוגים שונים של תצורות בהן כוח החיכוך מופיע: חיכוך סטטי, חיכוך קינטי, חיכוך גלגול, גרר.
חיכוך קינטי
חיכוך קינטי (Kinetic friction) הוא כוח החיכוך בין גופים הנמצאים בתנועה אחד ביחס לשני. כוח החיכוך הקינטי מקביל למשטח שמפעיל אותו על הגוף ומנוגד לכיוון התנועה.
גודלו של כוח החיכוך הקינטי שווה למקדם החיכוך הקינטי כפול הכוח הנורמלי שהמשטח מפעיל על הגוף. כלומר:
כתוצאה מכך, עצמתו של כוח החיכוך הקינטי קבועה לכל אורך תנועתו של הגוף על אותו המשטח (או על משטח אחר בעל מקדם חיכוך זהה), כל עוד אין שינוי בשיפוע (אשר יכול להשפיע על גודלו של הכוח הנורמלי).
חיכוך סטטי
חיכוך סטטי (Static friction) הוא כוח החיכוך בין שני גופים שאינם בתנועה זה יחסית לזה. החיכוך הסטטי גורם לגוף להישאר במקומו ומונע את החלקתו על המשטח.
כיוונו של כוח החיכוך הסטטי הוא בניגוד לכיוון של התנועה הפוטנציאלית ובמקביל למשטח.
גודלו של כוח החיכוך הסטטי אינו קבוע, משום שהוא תלוי בגודלו של הכוח החיצוני המופעל על הגוף.
כאשר אין תאוצה אין שינוי במהירות. כאשר הגוף נמצא במנוחה המהירות הראשונית שלו היא אפס ואם אין שינוי במהירות כך היא תישאר. כלומר, כל עוד שקול הכוחות הפועל על הגוף הוא אפס הגוף הנח לא יזוז ממקומו. מכך אפשר להסיק גם שאם הגוף לא זז שקול הכוחות הפועלים עליו הוא אפס. לכן אם ידוע שפועל כוח חיצוני על הגוף שגודלו שונה מאפס והגוף אינו זז, ניתן להסיק שכוח החיכוך הסטטי פועל בעצמה שווה ובכיוון מנוגד, כך ש: F - F_s = 0
כדי שהגוף יישאר במנוחה כוח החיכוך הסטטי חייב להיות שווה בעצמתו לכוח החיצוני שאליו הוא יתנגד, אחרת סכום הכוחות לא יהיה אפס והגוף יזוז. משום שעל הגוף יכולים לפעול כוחות חיצוניים בעוצמות שונות, גודלו של כוח החיכוך הסטטי אינו קבוע.
ערכו המקסימלי של כוח החיכוך הסטטי הוא:
כוח החיכוך הסטטי המקסימלי תמיד גבוה יותר מהחיכוך הקינטי. לכך שתי סיבות מכניות. אחת היא שבמהלך תזוזה בחיכוך, כלומר תחת חיכוך קינטי, קיימת שחיקה של החלקים הנוגעים של שני הגופים, מה שהופך אותם לחלקים יותר ומקטין את החיכוך, לעומת חיכוך סטטי, שבו אין שחיקה של הגופים. סיבה שנייה היא שבמהלך חיכוך קינטי אין זמן לכל השקיעות והבליטות בשני הגופים להתאים, כיוון שהגופים יתרחקו אחד מהשני לפעמים בהתאם לשקיעות והבליטות בהם, והכוח שלוחץ אותם לא יקרב אותם לגמרי אחד לשני מיידית אלא אם הוא אינסופי. בזמן שבו הגופים לא לחוצים לגמרי אחד לשני יפעל עליהם פחות חיכוך. בניגוד לכך, בחיכוך סטטי, לשני הגופים כנראה יהיה זמן להתאים את השקיעות והבליטות בהם. זוהי הסיבה לכך שיותר קשה להתחיל להזיז גוף העומד על משטח לא חלק מאשר להמשיך את תנועתו מרגע שהחל בה.
חיכוך בגלגול - חיכוך ללא החלקה וחיכוך עם החלקה
חיכוך גלגול הוא כוח החיכוך בין משטח ובין גוף עגול המתגלגל עליו. ישנם שני סוגי חיכוך בגלגול. חיכוך עם החלקה, וחיכוך ללא החלקה.
חיכוך ללא החלקה אינו מאבד אנרגיה מהמערכת, זהו החיכוך של גלגלי הרכב כהוא מאיץ או מאט בנהיגה רגילה. כאשר הרכב מחליק (למשל בעצירה פתאומית או בשחרור קלאץ' מהיר מדי) - החיכוך יהיה חיכוך עם החלקה. בחיכוך עם החלקה אובדת אנרגיה.
אפשר להסתכל על הליכתנו כעל גלגול ללא החלקה. גופנו מתקדם, אך המגע בין כף הרגל לרצפה אינו מחליק (ולכן אינו מאבד אנרגיה).
גרר
גרר הוא כוח החיכוך הפועל על גוף הנמצא בתנועה בתוך נוזל או גז. בדרך כלל כוח הגרר פרופורציוני למהירות או למהירות בריבוע, ותלוי בגורמים כמו הצורה של המסה הנעה בזורם, צמיגות הזורם וכדומה.
במקרה הראשון, כוח הגרר פרופורציוני למהירות (תיאור זה מתאים לזורמים בצפיפות מסוימת), כאשר v מהירות הגוף כפונקציה של הזמן, ו-\beta הוא קבוע. במקרה כזה, משוואת התנועה של גוף הנופל נפילה חופשית תחת השפעת כוח החיכוך עם האוויר (חשוב לציין שלעיתים החיכוך עם האוויר פרופורציוני לריבוע המהירות, וזה תלוי בגובה ממנו נזרק הגוף) היא:. ניתן להציג את המשוואה כמשוואה דיפרנציאלית התלויה במהירות:. ניתן למצוא את פתרון המשוואה בשיטת גורם האינטגרציה, והוא נתון על ידי, כאשר c מתקבל מהצבת תנאי התחלה. כמו כן, על ידי אינטגרציה פעם אחת, נוכל למצוא גם את המיקום של הגוף: כאשר c_1 ו-c_2 מתקבלים מהצבת תנאי התחלה.
כוח זה הוא גם אחד הכוחות שעלולים לשבש אוסצילטור הרמוני.
היסטוריה ומחקר
תופעות הקשורות בחיכוך ידועות לאנושות עוד מהתקופה הפרהיסטורית, כשאנשים השתמשו בחיכוך כדי להדליק אש, למשל. גם המצרים הקדמונים הכירו בתופעות הקשורות בחיכוך. ישנם ציורי קיר מצריים המראים כיצד משמנים את המסלול לאורכו סוחבים אבנים גדולות ופסלים, וכן נמצאו שרידי שמן על צירי עגלות מצריות.
בעת החדשה, לאונרדו דה וינצ'י ערך ניסויים מדעיים ראשוניים בחיכוך. בשנת 1699 ניסח פיזיקאי צרפתי בשם גיום אמונטון (Guillaume Amontons) את חוקי החיכוך הסטטי כפי שהם ידועים היום, עליהם הוסיף שארל-אוגוסטן דה קולון (Charles-Augustin de Coulomb) את חוקי החיכוך הקינטי בשנת 1785.
ואלו הם חוקי החיכוך כפי שהציגו אותם אמונטון וקולון:
חוקים אלו הם חוקים אמפיריים (כלומר המבוססים ניסיונית) והם מתקיימים באופן כללי עבור מגוון רחב של חומרים. חוקים אמפיריים אלה, אינם מבוססים על עקרונות יסוד, להוציא כמה מקרים יוצאים מן הכלל. כדי להסביר את תופעת החיכוך מתוך עקרונות יסודיים דרוש מודל. במהלך שנות החמישים פותח מודל כזה על ידי פרנק בוודן ודוד טבור (F.P. Bowden and D. Tabor) המסביר את החוקים האמפריים הללו וכן עוד תכונות רבות של כוח החיכוך. על פי המודל שלהם ההתנהגות של כוח החיכוך נובעת מן העובדה שלמשטחים יש חספוס ומן העובדה ששטח המגע בין המשטחים קטן בהרבה מהשטח הגאומטרי שלהם.
במבט מיקרוסקופי, המשטח כבר לא נראה חלק אלא גבשושי. כאשר שני משטחים באים במגע, הבליטות על פני שני המשטחים פוגשות אלו את אלו ראשונות והן נושאות בעומס. שטח המגע האקטיבי הנדרש כדי להחזיק את העומס (הכוח הנורמלי) מורכב מנקודות מגע ספורות בלבד ולפיכך הוא קטן מאוד. בנקודות אלו הלחץ הוא עצום (בגלל השטח הקטן) ולכן המשטחים ניתכים אחד לתוך השני בנקודות הללו. העומס מתכונתי לשטח האפקטיבי וגם כוח החיכוך מתכונתי לשטח האפקטיבי. לכן כוח החיכוך מתכונתי לעומס.
דוגמאות נוספות לשימוש בחיכוך
יש פעמים בהם החיכוך הוא גורם נצרך המאפשר את השימוש במכשיר כלשהו, ויש פעמים בהם אנו רוצים להימנע מהחיכוך.
טוברנו פינאס
טוברנו מאריניו פרוקטו פינאס (נולד ב-25 בנובמבר 1985 בווניקה שבסורינאם) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירה
פינאס שיחק במחלקת הנוער של א.ז. אלקמאר ואת הקריירה המקצוענית שלו החל בקבוצת ר.ק.ס ואלבייק. לאחר מכן שיחק גם בטלסטאר ספורטקלאב ובאלמיירה סיטי, ובקיץ הגיע לישראל וחתם במכבי נתניה. ב-27 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 3–1 נגד עירוני קריית שמונה. את עונת 2011/2012 סיים עם שני בישולים ב-36 משחקים ועזר לקבוצתו לסיים במקום הרביעי שהוביל למוקדמות הליגה האירופית. ב-19 ביולי 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו באירופה, בהפסד 1–2 לקופס הפינית.
ב-16 בינואר 2013 הושאל פינאס להפועל חיפה. לאחר שבוע זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו, ובסיום עונת 2012/2013 סייע לה להישאר בליגת העל. בקיץ חזר למכבי נתניה, לאחר שירדה לליגה לאומית. ב-28 באפריל 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 2–2 נגד מכבי אחי נצרת. בעונה זו סייע לקבוצה לעלות בחזרה לליגת העל, והעפיל עמה לגמר גביע המדינה, שם הפסידה 0–1 לעירוני קריית שמונה.
בקיץ חתם בעירוני קריית שמונה. כבר במשחק הראשון של העונה הורחק כרבע שעה לאחר שנכנס כמחליף, ובסך הכל בעונת 2014/2015 ערך 19 הופעות בליגה. לאחר יותר מחצי שנה שלא שיחק, ב-21 בינואר 2016 חתם בהפועל רמת גן מהליגה הלאומית, ובמדיה כבש שער אחד ב-11 הופעות עד תום העונה.
בינואר חתם באוסטזאן מהליגה השלישית בהולנד.
אלברט פוקס
אלברט פוקס (באנגלית: Albert Whiting Fox; 29 באפריל 1881, בוסטון – 29 באפריל 1964, וושינגטון) היה שחמטאי אמריקאי.
ביוגרפיה
פוקס שהה מספר שנים בגרמניה ולמד שם מתמטיקה. לקראת סוף שהותו באירופה ניצח מספר משחקים מבריקים בקפה דה לה רז'אנס בפריז, וכן באנטוורפן והיידלברג.
פוקס חזר לארצות הברית בשנת 1901. חלק מקום 10–11 בתחרות קיימברידג' ספרינגס בשנת 1904 (ניצח: פרנק מרשל) בין ניצחונותיו בתחרות זו ניצח את דוד ינובסקי, קרל שלכטר, ריצ'רד טייכמן ומיכאל צ'יגורין, פוקס ניצח באליפות מועדון מנהטן בשנת 1905, חלק מקום 2–3 עם פרנק מרשל בתחרות ניו יורק 1906 (ניצח: אז'ן דלמאר), הגיע למקום השלישי בתחרות טרנטון פולס בשנת 1906 (ניצח: עמנואל לסקר) וחלק מקום 7–8 בתחרות ניו יורק 1916 (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה).
פוקס שיחק במועדון מנהטן בתחרויות באמצעות כבלים נגד מועדון פרנקלין מפילדלפיה, ומול מועדון שיקגו בשנים 1906-1904, וכן פעמיים בתחרויות ארצות הברית מול אנגליה, בשנים 1907 ו-1911.
טים פאוורס
טים פאוורס (באנגלית: Timothy Thomas Powers; נולד ב-29 בפברואר 1952) הוא סופר מדע בדיוני ופנטזיה אמריקני.
אחת הנקודות הראויות ביותר לציון בעבודתו היא השימוש ב"היסטוריות סודיות" - פאוורס משתמש באירועים היסטוריים מאומתים ומתועדים, אך הוא מתאר אותם מנקודת מבט שונה, בה הקסם הוא כוח מניע חשוב במוטיבציה ובפעולותיהם של הדמויות הפועלות.
חייו
פאוורס נולד בבאפלו, ניו יורק, וגדל בקליפורניה, לשם עברה משפחתו ב־1959. הוא למד ספרות אנגלית באוניברסיטת המדינה של קליפורניה בפולרטון, שם פגש לראשונה את ק. וו. ג'טר וג'יימס בליילוק, שניהם סופרי מדע בדיוני ופנטזיה, עימם נשאר מאז בקשרי חברות טובים, ומדי פעם שיתף עמם פעולה ביצירתו. עוד חבר אותו פגש באותה התקופה (אם כי לא היה סטודנט באוניברסיטה, שלא כמו ג'טר ובליילוק) הוא פיליפ ק. דיק; הדמות הנקראת "דייוויד" בספרו של דיק "ואליס" מבוססת על פאוורס.
פאוורס ובליילוק המציאו את המשורר ויליאם אשבלס (המופיע בספרו של פאוורס, "שערי אנוביס") בעת לימודיהם באוניברסיטה.
הרומן החשוב הראשון שלו היה "מזיגת הכהה" שכתב ב־1979, אך הרומן שהקנה לו את פרסומו היה הרומן הבא שלו, מ-1983, "שערי אנוביס", שזכה בפרס פיליפ ק. דיק. "שערי אנוביס" תורגם וראה אור בשפות רבות, בהן עברית. ספרו "זרמים זרים" שיצא ב-1987 ותורגם לעברית ב-2011 שימש בסיס לסרט שודדי הקאריביים: זרמים זרים.
בנוסף לקריירת הכתיבה שלו, פאוורס מלמד במשרה חלקית בתפקידו כ"סופר הבית" בתיכון לאמנויות של מחוז אורנג', שם חברו, בליילוק, מנהל את מחלקת הכתיבה היוצרת. פאוורס מתגורר כיום ב־Muscoy, קליפורניה.
פאוורס ביקר בישראל במסגרת פסטיבל אייקון 2005.
בשנת 2011 הוא היה מועמד לקבלת "פרס ארטור קלארק", אך בסופו של דבר הפרס הוענק ללורן ביוקס.
ביבליוגרפיה
להלן רשימה חלקית של הספרים שהוציא פאוורס:
טימותי גוורס
סר ויליאם טימותי גוורס (באנגלית: Timothy Gowers, נולד ב-20 בנובמבר 1963) הוא מתמטיקאי בריטי. הוא פרופסור בקולז' דה פראנס, שם הוא מנהל את מחלקת הקומבינטוריקה, וכן מנהל מחקר באוניברסיטת קיימברידג' ועמית מחקר בטריניטי קולג'. בשנת 1998 קיבל את מדליית פילדס על מחקריו המשלבים אנליזה פונקציונלית וקומבינטוריקה.
סטס מיסז'ניקוב
סְטַס מִיסֶזְ'נִיקוֹב (נולד ב-28 בפברואר 1969; י' באדר תשכ"ט) הוא פוליטיקאי ישראלי. כיהן כחבר הכנסת מטעם "ישראל ביתנו" בכנסת ה-17 וה-18, כיושב ראש ועדת הכספים וכשר התיירות.
טימותי גוורס
קורות חייו
טימותי גוורס נולד במרלבורו, הממלכה המאוחדת. אביו היה פטריק גוורס, מלחין סרטים בריטי ידוע.
סטס מיסז'ניקוב
ב-31 באוקטובר 2017 הורשע בהסדר טיעון עם פרקליטות המדינה בגין מרמה והפרת אמונים ונידון למאסר בפועל של שנה ושלושה חודשים.
טימותי גוורס
קורות חייו
גוורס למד בבית ספר יסודי בקיימברידג', ולאחר מכן קיבל מלגה ללימודים באיטון קולג', שם הצטיין במתמטיקה. בשנת 1981 זכה במדליית זהב באולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית.
סטס מיסז'ניקוב
ביוגרפיה
מיסז'ניקוב נולד במוסקבה בברית המועצות למיכאל וביאטריסה. עלה לישראל ב-7 בספטמבר 1982. למד בבית הספר התיכון הגימנסיה הריאלית בראשון לציון. את שירותו הצבאי סיים בדרגת טוראי. בשנת 1992 קיבל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב, בשנת 2000 קיבל תואר שני במנהל עסקים, עם התמחות בשיווק ובהתנהגות ארגונית, מאוניברסיטת תל אביב.
טימותי גוורס
קורות חייו
גוורס קיבל בשנת 1990 תואר דוקטור מטריניטי קולג' על עבודתו בנושא מבנים סימטריים במרחבי בנך. לאחר סיום הדוקטורט עבד כמרצה ביוניברסיטי קולג' לונדון, ובשנת 1995 חזר לקיימברידג'. במשך מספר שנים היה פרופסור אורח באוניברסיטת פרינסטון. בשנת 2020 מונה לפרופסור בקולז' דה פראנס, שם הוא מנהל את מחלקת הקומבינטוריקה,
סטס מיסז'ניקוב
ביוגרפיה
בשנים 1999-1997 היה עוזר פרלמנטרי של ח"כ יורי שטרן ובין השנים 1999 ל-2006 היה מנהל שיווק בשירותי בריאות כללית.