cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
יורקשייר
גאוגרפיה
יורקשייר גובלת במחוזות ההיסטוריים של דרהאם, לינקולנשייר, צ'שייר, נוטינגהאמשייר, דרבישייר, לנקשייר ווסטמורלנד.
מספר נהרות מנקזים את אזור יורקשייר. במערב ומרכז יורקשייר נשפכים הנחלים אל הנהר אואוז הנשפך אל ההאמבר וממנו אל הים הצפוני.
בצפון יורקשייר נשפכים הנחלים אל נהר הסווייל המנקז את אזור סוויילדייל ועובר דרך עמק נוובריי. נהר היור המנקז את אזור ונסליידייל ונהר ניד המנקז את הפארק הלאומי יורקשייר דיילז, חוצה את נידרדייל ונשפך אל עמק יורק.
גאולוגיה
יש קשר ישיר בין תצורות פני השטח של יורקשייר לבין העידן הגאולוגי שבו נוצרו תצורות נוף אלה. גבעות הפיניין נוצרו בתור הקרבון. העמק המרכזי של יורקשייר מקורו בתור הטריאס. ערבות צפון יורק מקורן בתור היורה וגבעות הגיר באזור יורקשייר וולדס בדרום מערב יורקשייר מקורן בתור הקרטיקון.
שמורות טבע
ביורקשייר מצויים פארקים לאומיים של אנגליה: ערבות צפון יורק ויורקשייר דיילס, וחלק מהפארק הלאומי אזור פיק. אזורי נידרדייל וגבעות הווארדיאן מוגדרים אזורים לשימור בעלי יופי מיוחד. נקודת ספרן וראש פלאמבורו בחוף יורקשייר מוגדרים אזורי מורשת.
כלכלה
בעיר קינגסטון שעל הנהר האל נמצאים הנמל המרכזי של אזור יורקשייר, ומרכז ענף הדיג (ענף אשר קטן בראשית המאה ה-21 בשל צמצום הדיג בים הצפוני).
כבישים
הציר העיקרי שחוצה את יורקשייר הוא כביש A1 המכונה "דרך הצפון הגדולה". דרך זו חוצה את יורקשייר ומשמשת כדרך הראשית בין לונדון ואדינבורו. כביש נוסף בעל חשיבות הוא כביש A19 המוביל אף הוא מצפון לדרום. כביש M62 חוצה את יורקשייר ממערב למזרח ומקשר בין האל לבין מנצ'סטר. כביש M1 מקשר בין לונדון ודרום אנגליה ליורקשייר.
רכבות
הקו המרכזי של החוף המזרחי הוא קו הרכבת העיקרי המקשר בין סקוטלנד לבין לונדון. קו זה עובר במקביל לדרך A1. קו צפון חוצה הפיניין הוא קו מסילת הרכבת המרכזי החוצה את יורקשייר ממזרח למערב. קו זה מקשר בין האל לליברפול, דרך לידס.
תעלות
קודם להקמת מסילות הרכבת הייתה רוב התחבורה ביורקשייר באמצעות נחלים ותחבורה ימית. סחורות הגיעו ליורקשייר באמצעות נמלי האל וויטבי, ותעלות נחפרו על מנת לאפשר מעבר סחורות. עם תעלות אלה נמנית תעלת לידס וליברפול - הארוכה בתעלות אנגליה.
בימינו מקשר שירות מעבורות את נמל הול ביורקשייר עם הולנד ובלגיה.
תעופה
שדה התעופה הבינלאומי לידס ברדפורד הוא שדה התעופה העיקרי של אזור יורקשייר. השימוש בשדה תעופה זה הלך וגדל בעקבות הרחבות שנערכו בו החל משנת 1996, הרחבות שנמשכות עד ימינו.
בדרום יורקשייר פועל שדה התעופה רובין הוד הממוקם בפינגליי ומשרת את דונקסטר ושפילד. בשנת 1997 נפתח שדה התעופה שפילד סיטי.
נמל תעופה נוסף באזור הוא שדה התעופה מזרח המידלנדס.
תרבות
תרבות יורקשייר התפתחה לאורך שנים רבות, ולאור העמים השונים אשר שלטו באזור. החל מהקלטים ששלטו באזור בעת העתיקה, דרך הרומאים, הוויקינגים והנורמנים, הייתה יורקשייר מרכז תרבותי בצפון אנגליה. תושבי יורקשייר גאים במורשת התרבותית של המחוז ובהיסטוריה הארוכה שלו. לתושבים עגה משלהם (המכונה בשם "טייק"), ואשר יש הטוענים כי מדובר בשפה בפני עצמה ולא בעגה של השפה האנגלית. באזור התפתחו מסורות ייחודיות כגון ריקוד החרב הארוכה.
אדריכלות
במהלך התקופה הברטונית - נורמנית נבנו באזור יורקשייר טירות רבות, בהן טירת בווס, טירת פיקרינג, טירת ריצ'מונד, טירת סקיפטון וטירת יורק. במהלך ימי הביניים נוספו טירות רבות נוספות, בהן טירת הלמסלי, טירת מידלהאם וטירת סקרסבורו שנבנו כחלק ממערך ההגנה מפני הסקוטים. שרידי טירות אלה, שרובן מנוהלות על ידי קרן מורשת אנגליה, הם אתר תיירות.
באזור מספר ארמונות מפוארים, בהם טירת אלרטון וטירת האוורד (אשר על אף שמן, אינן טירות), שתיהן היו בבעלות משפחת האוורד.
טירת האוורד ובית היירווד (ביתו של הרוזן מהיירווד) הם שניים מעשרת בתי האוצר של אנגליה (מבני האחוזה היפים והמפוארים באנגליה).
ביורקשייר מבנים רבים שהוכרזו כמבנים מוגנים לשימור, בהם מבני ציבור היסטוריים (כגון בניין עיריית לידס, בניין עיריית שפילד, מוזיאון יורקשייר, ובית הגילדות של יורק), אחוזות (כגון אחוזת ברודסוורת' וטירת ונטוורת'); כמו כן ביורקשייר מבנים רבים המשומרים על ידי הקרן הלאומית לאתרים בעלי חשיבות היסטורית או יופי טבעי (ובהם אחוזת נניגטון והפארק המלכותי סטאדלי).
ביורקשייר שרידים רבים של מנזרים שנהרסו בזמן פירוק המנזרים בתקופת שלטונו של הנרי השמיני, בהם מנזר בולטון, מנזר פאונטיינס, מנזר גסיבורו, מנזר ריוואלק, מנזר סנט מרי ומנזר ויטבי. מבנה דתי נוסף בעל חשיבות הוא יורק מינסטר - קתדרלה הבנויה בסגנון גותי. זוהי הקתדרלה הגדולה ביותר בצפון אירופה. קתדרלת נוספות ביורקשייר הן בוורלי מינסטר, קתדרלת ברדפורד וקתדרלת ריפון.
ספרות ואמנות
כבר בימי הביניים הייתה יורקשייר ידועה באמנות ובספרות שהתפתחה בה. בתקופה שבה הייתה יורקשייר חלק מממלכת נורת'מבריה פעלו בה משוררים וסופרים, בהם אלקווין, קאדמון ווילפריד. בעידן המודרני ידועות שלוש הסופרות בנות האזור - האחיות ברונטה. בעקבות פרסומן, אזור מגוריהן נקרא כיום מחוז ברונטה להנצחת זכרן. ספריהן, שנכתבו באמצע המאה ה-19, הם כיום חלק חשוב מהספרות הבריטית. ספרי האחיות, בהם "הדיירת מאחוזת ויילדפיל" מאת אן ברונטה, "ג'יין אייר" מאת שרלוט ברונטה ו"אנקת גבהים" מאת אמילי ברונטה, מתארים את החיים, הדמויות ותצורות הנוף של יורקשייר כפי שהיו באמצע המאה ה-19.
סופר ידוע נוסף שהתגורר ביורקשייר הוא ברם סטוקר שהתגורר בויטבי, מחבר הספר "דרקולה". סטוקר שילב פולקלור מקומי ואירועים אמיתיים שהתרחשו ביורקשייר (כגון עלייתה לחוף של האונייה הרוסית "דימטרי") בספרו.
במהלך המאה ה-20 פעלו ביורקשייר הסופרים ג'י. בי. פריסטלי, אלן בנט, ברברה טיילור ברדפורד וסופר הילדים ארתור רנסם.
ספריו של ג'יימס הריוט מתארים את חייו כווטרינר בת'ירסק שבצפון יורקשייר (בספריו נקראת העיירה בשם דארובי).
עם המשוררים שפעלו ביורקשייר נמנים טד יוג'ס, וו. ה. אודן, ויליאם אמפסון ואנדרו מארוול.
שניים מהפסלים הידועים ביותר במאה ה-20, הנרי מור וברברה הפוורת', חיו ופעלו ביורקשייר. כמה מפסליהם מוצגים בפארק הפסלים של יורקשייר.
ביורקשייר גלריות אמנות רבות. הידועות בהן: גלריית האמנו פרנס, גלריית האמנות לידס, וגלריית האמנות יורק.
מטבח
המטבח המסורתי של אזור יורקשייר (לרוב נקרא מטבח זה בשם "מטבח צפון אנגליה"), ידוע במאכלים כבדים ועשירים בשומן. מקורו של מטבח זה במטבח החקלאי העשיר, ובו שימוש רב בבשר בקר, שמנת וירקות. עם המאכלים המזוהים ביותר עם יורקשייר נמנה פודינג יורקשייר המוגש לצד רוסטביף וירקות מבושלים ומהווה את הצלי של יום ראשון, הנאכל באופן מסורתי ביום זה. אזור יורקשייר ידוע גם במאפים מתוקים, כגון טורט יורקשייר, הכולל לרוב מי ורדים, עוגת פרקין וכן עוגת זנגביל העשויה שבבי שיבולת שועל וסירופ סוכר.
גבינה ידועה המיוצרת באזור היא גבינת ונסלידייל, המוגשת לרוב לצד מאכלים מתוקים, ומשקה ידוע המיוצר באזור הוא בירת זנגביל - בירה בטעם זנגביל, המיוצרת ביורקשייר החל מראשית המאה ה-18.
ממתק סוכריית השוש יוצר לראשונה באופן מסחרי על ידי ג'ורג' דנהיל מפונטפרקט בשנות ה-60 של המאה ה-18.
מוזיקה
ליורקשייר מסורת מוזיקלית עשירה. במסגרת הפולקלור המקומי ידוע ריקוד החרב הארוכה הייחודי לאזור. להקות מקומיות שרות שירי עם מקומיים ייחודיים לאזור, ומועדוני פולקלור מקומיים הם פופולריים ביותר. באזור נערכים מדי שנה כ-30 פסטיבלי מוזיקה מקומית.
בשנות ה-70 של המאה ה-20, דייוויד בואי (שאביו נולד בטדקאסטר שבצפון יורקשייר) שכר שלושה מוזיקאים מקינגסטון שעל הנהר האל: מיק רונסון, טרוור בולדר ומיקי וודמאנסיי ויחד הם הקליטו את האלבום "The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars" אשר שילב מוזיקת רוק ופופ לצד מוזיקה מקומית מאזור יורקשייר. בנוסף נולדו בדונקאסטר שביורקשייר לואי טומלינסון, זמר בלהקת הבנים הבריטית ואן דיירקשן וזאין מאליק, חבר לשעבר בלהקה, שנולד בברדפורד.
טלוויזיה וקולנוע
מספר סדרות טלוויזיה בריטיות פופולריות צולמו באזור יורקשייר, ועלילתן מתרחשת באזור זה: הדרמה ההיסטורית "אחוזת דאונטון", קומדיית המצבים "Last of the Summer Wine", סדרות הדרמה "Heartbeat" ו-"The Flaxton Boys" ואופרת הסבון "Emmerdale". "Emmerdale" ,"The Flaxton Boys ו- "Heartbeat" הופקו על ידי טלוויזיית יורקשייר. סרטים רבים צולמו באזור יורקשייר, בהם "נערות לוח השנה" ו"ללכת עד הסוף", שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר.
ספורט
ליורקשייר מסורת ארוכה של ספורט תחרותי. ענפי הספורט הפופולריים ביותר הם כדורגל, רגבי, קריקט ומרוצי סוסים. מועדון הקריקט של מחוז יורקשייר זכה 30 פעמים באליפות הממלכה המאוחדת (יותר מכל מועדון אחר). מרוץ הסוסים הוותיק ביותר באנגליה נערך מדי שנה, מאז שנת 1519 בקיפליקוטס.
מועדון הכדורגל הראשון בעולם נוסד ביורקשייר: מועדון הכדורגל שפילד נוסד בשנת 1857. מועדוני כדורגל מצליחים נוספים הפועלים ביורקשייר הם לידס יונייטד, שפילד ונסדיי, הדרספילד טאון ושפילד יונייטד.
ממשל
מאז שנת 1290 יוצג מחוז יורקשייר על ידי שני חברים בבית הנבחרים של הפרלמנט הבריטי. בנוסף, מספר ערים ביורקשייר זכו למעמד של מחוז עצמאי ושלחו נציגים לפרלמנט. העיר יורק שלחה נציגים לפרלמנט דה מונפורט כבר בשנת 1265.
בעקבות חוק הרפורמה 1832 חולקה יורקשייר לשלושה מחוזות בחירה: מזרח רידינג, צפון רידינג ומערב רידינג. חלוקה נוספת של המחוזות בוצעה בשנת 1885, ובעקבותיו חולקה יורקשייר ל-26 מחוזות בחירה (כל מחוז שולח נציג אחד), וארגון מחדש נוסף נערך בשנת 1974.
יורקשייר ובית המלוכה
בעקבות כיבוש ממלכת יורוויק בשנת 954 הפסיק לשלוט ביורקשייר בית מלוכה עצמאי. תואר האצולה רוזן יורק הוענק לראשונה על ידי מלך אנגליה אדגר רודף השלום בשנת 960. התואר הועבר מספר פעמים, והאחרון שנשא בתואר זה היה ויליאם לה גרוס, רוזן אלבמארל. הרוזנות בוטלה על ידי המלך הנרי השני.
המלך ריצ'רד השלישי מבית יורק שהה רוב חייו בטירת מידלהאם שביורקשייר.
במשך השנים נוצר נוהג שלפיו התואר "דוכס יורק" ניתן לבנו השני של המונרך.
ליאור רפאלוב
ליאור רפאלוב (נולד ב-26 באפריל 1986) הוא כדורגלן ישראלי-בלגי, המשחק בעמדת הקשר ההתקפי והקיצוני במכבי חיפה מליגת העל.
קריירת מועדונים
בשנת 1998 החל רפאלוב לשחק במחלקות הנוער של מכבי חיפה. בעונת עלה מקבוצת נערים א' לקבוצת הנוער, שם כבש שער כבר במשחקו הראשון מול קבוצת נווה יוסף. בעונת כבש שבעה שערים בקבוצת הנוער של המועדון, הוביל אותה לאליפות ואף זכה בתואר הכדורגלן המצטיין של העונה בליגת העל לנוער.
מכבי חיפה
בהמשך השתלב בסגל הקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה, ואת שערו הראשון בקריירה כבש בעונת 2005/2006 בליגת העל בפנדל בניצחון 6–0 על הפועל נצרת עילית. את עונת 2006/2007 החל כשחקן מחליף ותחילה לא נכלל בסגל הקבוצה במספר משחקים, עד פציעתו של הקשר האחורי חאבייר דירסאו שהעלתה אותו להרכב. הוא שיחק בתיקו 1–1 מול ליבורנו במסגרת גביע אופ"א, משחק שזיכה אותו בציון 7.5 בעיתוני איטליה, ואת שערו היחיד בליגה בעונה זו כבש בניצחון 4–0 על הפועל תל אביב. בעונת 2007/2008 כבש שלושה שערי ליגה. בעונת 2008/2009 כבש תשעה שערים, כולל שער בבעיטת יעף מול הכח עמידר רמת גן. כמו כן כבש את השער האחרון של מכבי חיפה לעונה זו, מול בית"ר ירושלים, ובתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות.
בעונת 2009/2010 כבש שבעה שערים, אך הקבוצה סיימה את העונה במקום השני אחרי הפועל תל אביב. בעונת 2010/2011, בה זכתה מכבי חיפה באליפות, הצטיין וכבש 11 שערים, ואף נבחר לכדורגלן העונה בישראל מטעם עיתון מעריב.
קלאב ברוז'
בקיץ 2011 חתם בקלאב ברוז' מליגת העל הבלגית, ששילמה תמורתו 2.5 מיליון אירו. כבר במשחקו הראשון בליגה הבלגית בישל שער, ובמשחק שאחריו כבש צמד שערים. בסך הכול כבש שישה שערי ליגה בעונתו הראשונה בבלגיה, והוסיף חמישה בישולים. בעונת כבש עשרה שערי ליגה והוסיף שישה בישולים. בעונת כבש ארבעה שערי ליגה והוסיף 14 בישולים.
ב-6 בנובמבר 2014 כבש שלושער במשחק נגד פ.צ. קופנהגן במסגרת הליגה האירופית. ב-22 במרץ 2015, בגמר הגביע הבלגי, כבש את שער הניצחון בתוספת הזמן, בנוסף לשער שבישל, וסייע לקבוצתו לזכות בגביע. בסך הכול כבש בעונה זו 18 שערים בכל המסגרות, מתוכם עשרה שערי ליגה, ונבחר לכדורגלן השנה במשאל שערך אתר ספורט בלגי.
בעונת סבל מפציעות ושותף רק ב-15 משחקי ליגה, בהם הבקיע שישה שערים, ובסופה זכה עם קלאב ברוז' באליפות. ב-23 ביולי 2016 זכה עם קבוצתו קלאב ברוז' בסופר קאפ הבלגי, ובליגה כבש שני שערים בעונת. בתום העונה האריך את חוזהו בקבוצה עד 2019, ובעונת כבש שני שערים וזכה עם הקבוצה באליפות נוספת. בסך הכול שיחק שבע שנים בקלאב ברוז', ובמדיה כבש 40 שערים בליגה הבלגית.
אנטוורפן
ב-30 באוגוסט 2018 חתם בקבוצת רויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית. כעבור שלושה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול אנדרלכט. במשחקו השני בקבוצה פתח בהרכב ובדקה השביעית כבש את השער הראשון בניצחון 5–1 על זולטה ורכם. בסך הכול ערך 34 הופעות ליגה בעונתו הראשונה במועדון, בהן כבש עשרה שערים.
ב-1 באוגוסט 2020 הבקיע את שער הניצחון בגמר הגביע הבלגי, שהעניק לאנטוורפן את התואר בפעם השלישית בתולדותיה, והראשון מאז 1992.
ב-29 באוקטובר 2020 כבש שער ניצחון לאנטוורפן במסגרת הליגה האירופית על טוטנהאם הוטספר והעניק לקבוצתו 0–1 על הקבוצה האנגלית. עוד בטרם המשחק אמר עליו מאמן טוטנהאם ז'וז'ה מוריניו: "רפאלוב שחקן אינטליגנטי ומנוסה שנע נהדר ללא כדור".
אנדרלכט
ב-26 באפריל 2021 חתם לשנתיים באנדרלכט מליגת העל הבלגית.
את הופעת הבכורה ערך ב-25 ביולי בהפסד 1–3 לרויאל אוניון סן-ז'ילואז. ב-5 באוגוסט כבש שער בכורה בניצחון 0–3 על לאצ'י במסגרת עונת הביכורים של הליגה האזורית של אופ"א. בליגה הבלגית כבש שער בכורה במדי אנדרלכט ב-23 בספטמבר בתיקו 1-1 עם גנט. ב-5 בדצמבר 2021, כבש צמד בניצחון הביתי מול זולטה ורכם.
חזרה למכבי חיפה
ב-15 ביוני 2023 חתם לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת במכבי חיפה.
נבחרות ישראל
רפאלוב שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל (למעט בנבחרת נערים ב' עד גיל 16), ובמדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21 ערך 17 הופעות וכבש ארבעה שערים.
ב-22 באוגוסט 2007 ערך רפאלוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת בלארוס. ב-26 במאי 2010 כבש את שערו הראשון בנבחרת הבוגרת, במשחק ידידות מול אורוגוואי, שהסתיים בהפסד חוץ בתוצאה 4–1. הוא היה שחקן סגל קבוע במשחקי מוקדמות יורו 2012, במוקדמות מונדיאל 2014, במוקדמות יורו 2016, כשבמסגרת מוקדמות מונדיאל 2018 ערך את משחקו האחרון במדי הנבחרת הלאומית, ב-6 באוקטובר 2017 מול במשחק ביתי שהסתיים בניצחון ישראל בתוצאה 0–1. בסך הכול, לזכותו שישה שערים מתוך 40 הופעות במדי נבחרת ישראל הבוגרת.
ב-15 במרץ 2022 הודיע על פרישה מנבחרת ישראל.
חיים אישיים
רפאלוב נולד באור עקיבא. בשנת 2012 נישא לבת זוגו הישראלית גל אביב.
ב-2017 קיבל אזרחות בלגית.
פטריס דה מק-מהון
שנים ראשונות וקריירה צבאית
נולד ב-Sully ליד אוטן, הילד ה-16 מתוך 17 ילדי משפחת אצולה מלוכנית. אבות המשפחה הגיעו ממחוז קלייר שבאירלנד והתיישבו בצרפת לאחר שנמלטו מהאיים הבריטיים במאה ה-17, בימי המהפכה המהוללת בשל תמיכתם בג'יימס השני, מלך אנגליה המודח.
פטריס למד באקדמיה הצבאית סן-סיר והוכשר כקצין ב-1827. בשנת 1830 יצא לאלג'יר בה שהה עד 1854. ב-1837 נפצע בקרב ליד קונסטנטין. ב-1843 קיבל פיקוד על לגיון הזרים הצרפתי וב-1852 הועלה לדרגת גנרל-דיוויזיה.
בעת מלחמת קרים הצטיין בקרב מלקוף (ליד סבסטופול; 8 בספטמבר 1855). ב-1856 התמנה לחבר הסנאט הצרפתי.
במלחמת אוסטריה-סרדיניה (אפריל-יולי 1859) היה מפקד הארמייה האיטלקית (בצרפתית: Armée d'Italie). ב-4 ביוני 1859 הוביל את כוחות צרפת וסרדיניה לניצחון בקרב מג'נטה והוכתר על ידי הקיסר נפוליאון השלישי למרשל צרפת ודוכס מג'נטה.
במלחמת פרוסיה-צרפת
עם פרוץ מלחמת פרוסיה-צרפת (יולי 1870) פיקד מק-מהון על הגייסות הראשון והחמישי של ארמיית הריין שנלחמה מול הארמייה השלישית של הצבא הפרוסי. בתחילה הצליח מק-מהון לפרוץ את הגבול הפרוסי ואף כבש את העיר ויסמבור, אולם כבר לאחר שבוע נאלץ לסגת לתוך צרפת, נסיגה שהמשיכה והלכה בשבועות הבאים, תוך שחיקה של ארמיית הריין. חלק הארמייה (הגייסות הראשון, השביעי והשנים-עשר שמנו כ-120,000 חיילים) בפיקודו של מק-מהון, התמקמו בעיר שאלון-על-המארן (Châlons-sur-Marne) ויצרו את "ארמיית שאלון", אליה הצטרף נפוליאון השלישי בכבודו ובעצמו. בסוף אוגוסט יצאה הארמייה למסע של 130 ק"מ על מנת לחלץ את חלקה השני של ארמיית הריין שהיה נצור בעיר מץ. על מנת שלא להתקל בכוחות פרוסיים טרם הזמן, הוביל מק-מהון את הארמייה באיגוף משמאל, לאורך גבול בלגיה במזג אוויר גרוע ובתנאי דרך ירודים. התנועה פתחה פער והותירה את הארמייה חשופה משני אגפיה, עובדה שנוצלה על ידי ראש המטה הכללי הפרוסי, הלמוט פון מולטקה הזקן שלכד את הכוח בתנועת מלקחיים ליד העיירה בומון-אן-ארגון (Beaumont-en-Argonne) ב-30 באוגוסט. לאחר ההתקלות, בה נהרגו 5,000 חיילים צרפתים, הסיג המרשל מק-מהון את צבאו לסדאן על מנת שיוכל לנוח, להתחזק, להתחמש ולהצטייד במבצר שבמקום המוגן על ידי גבעות ובערוץ הנהר מז.
קרב סדאן שהתחולל ב-1 בספטמבר היה תבוסה צרפתית צורבת. כוחותיו של מק-מהון כותרו על ידי הארמייה הפרוסית השלישית ונפתחה עליהם אש ארטילרית כבדה. המרשל מק-מהון נפצע כבר בבוקרו של אותו יום בכפר לה מונסל (La Moncelle; ממזרח לסדאן) במסגרת ניסיון היחלצות מהכתר. למחרת נכנע נפוליאון השלישי והפרוסים לקחו בשבי את כ-100,000 החיילים הצרפתים ששרדו את הקרב ובהם קיסר צרפת והמרשל מק-מהון הפצוע.
הקומונה הפריזאית
ההפסד הצרפתי במלחמה גם גרם לחוסר יציבות פוליטי. לאחר התבוסה בסדאן, ושביו של הקיסר בידי הפרוסים, הפכה צרפת לרפובליקה דה פקטו, שכונתה "ממשלת ההגנה הלאומית", שהוכרזה בפריז ב-4 בספטמבר 1870. צבא פרוסיה הטיל מצור על פריס, אשר נמשך עד לינואר 1871. ב-28 בינואר 1871 נחתם הסכם שביתת נשק עם ביסמרק, בפרנקפורט, הסכם שתנאיו היו חמורים ביותר לצרפת: אובדן חבל אלזס לוריין, תשלום פיצויי מלחמה בסכום כבד, וצבא כיבוש החונה בצרפת הצפונית. במשך חודשיים בין מרץ 1871 ומאי 1871 השתוללה בפריס ובערי השדה המרידה המכונה "הקומונה הפריזאית", בה אילצו חוגים מהפכניים וסוציאליסטים את ממשלת הרפובליקה השלישית הצעירה לצאת מפריז לורסאי, והכריזו על ממשלה סוציאליסטית בעיר פריז, שבוצרה על ידי מתרסים (בריקדות). ההתקפה על הקומונה החלה ב-2 באפריל על ידי כוחות הממשלה ("צבא ורסאי") בראשותו של המרשל מק-מהון. מק-מהון הורה על הפגזת העיר. חומת העיר הובקעה במערב ב-21 במאי. ההתנגדות הקשה ביותר הייתה מאזורי הפועלים במזרח העיר, ושם נמשכו הקרבות למשך שמונה ימי לחימת רחוב אכזרית, המכונים "שבוע הדמים" "La Semaine Sanglante". חיילי הממשלה רצחו אזרחים בלתי חמושים וקומונרדים שנתפסו נורו אל מול קיר הידוע כיום כ"קיר הקומונרדים", בבית הקברות פר-לשז, ואלפים אחרים הובלו אל ורסאי על מנת להישפט שם. אבדות הקומונרדים בקרב מוערכות בשלושים אלף איש. שלושים אלף נוספים נעצרו. מעטים הצליחו להימלט. בסך הכול מוערכות אבדות הממשלה בתשע מאות נפש. פריז הושארה תחת ממשל צבאי למשך חמש שנים לאחר הבסת הקומונה.
תחילת כהונתו כנשיא
ב-24 במאי 1873 נבחר מק-מהון לנשיא צרפת על ידי רוב מלוכני באספה הלאומית. כהונת הנשיא נקבעה לשבע שנים. במשך כשנה וחצי הוביל מק מהון את הדיונים ליצירת חוקה רפובליקאית, שפורסמה בפברואר 1875. במרכזה של חוקת הרפובליקה החדשה עמדה דמותו של נשיא צרפת. פרלמנט בן שני בתים נוצר, וכן ממשלה בראשות ראש ממשלה שהייתה כפופה הן לנשיא והן לפרלמנט. אולם דווקא הנושא הנעדר מן החוקה, השאלה בדבר כינון המונרכיה מחדש וזהותו של מלך צרפת העתידי אם יהיה כזה (נכדו של המלך שארל העשירי, אנרי, המכונה "אנרי החמישי" או הנסיך פיליפ, רוזן פריז, נכדו של המלך לואי פיליפ), היה בראש סדר היום הציבורי. לפיכך נתפסה החקה כהסדר זמני.
המשבר ב-16 במאי ולאחריו
ב-16 במאי 1877 ראה מק-מהון כי דעת הקהל נוטה לכיוון רפובליקני, וכי רעיון המלוכה נדחק לשוליים. הוא עשה ניסיון אחרון להציל את הרעיון המלוכני, פיטר את ראש הממשלה הרפובליקני, ז'יל סימון, ומינה במקומו את הדוכס אלבר דה ברוי המלוכני (Jacques-Victor-Albert, 4th duc de Broglie). האספה הלאומית סרבה לתמוך בממשלה החדשה ודיוניה הושהו על ידי הנשיא למשך חודש ובסופו של דבר פוזרה בחודש יוני בעזרת החלטה של הסנאט והוכרזו בחירות חדשות. בבחירות שנערכו באוקטובר 1877 זכה גוש השמאל הרפובליקני בראשותו של לאון גמבטה ברוב מוחץ ומק-מהון נאלץ להסכים להקמת ממשלת שמאל בראשות ז'ול-ארמאן דופור (Jules Armand Dufaure). לאחר בחירות נוספות בהן זכה השמאל הגיש מק-מהון את התפטרותו לפרלמנט ב-28 בינואר 1879.
את ארבע-עשרה שנותיו הנותרות בילה הרחק מהזירה הציבורית בטירת משפחתו במונקרסון (Montcresson) שבחבל הלואר. הוא נקבר בקריפטה של האינווליד בפריז.
מערכת כירורגית דה וינצ'י
מערכת כירורגית דה וינצ'י (באנגלית: Da Vinci Surgical System, כינוי: רובוט דה וינצ'י) היא מערכת כירורגית רובוטית, מתחום הכירורגיה הרובוטית שיוצרה (ומיוצרת בפיתוח דגמים חדשניים) על ידי Intuitive Surgical ואושרה לביצוע פרוצדורות רפואיות על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) בשנת 2000,,
רובוט "דה וינצ'י" נועדה להקל על ניתוח מורכב באמצעות גישה פולשנית מינימלית, והיא נשלטת על ידי מנתח מן הקונסולה (לוח בקרה)
ניתוח רובוטי הוא ניתוח בו המנתח אינו מבצע את הפעולות הכירורגיות במו ידיו אלא בתיווך של מערכת זרועות מכנית האוחזת את מכשירי הניתוח (מספריים, מחזיקי מחט וכו') ומניעה אותם בתוך גוף החולה. ללא תנועות המנתח – לא ינועו הזרועות ולא יתבצע הניתוח
מערכת כירורגית דה וינצ'י
לפי היצרן, מערכת דה וינצ'י נקראת "דה וינצ'י", "בין השאר משום שמחקריו של לאונרדו דה וינצ'י על אנטומיה אנושית הובילה בסופו של דבר לתכנון הרובוט הראשון הידוע בהיסטוריה".
מערכות "דה וינצ'י" פועלות בבתי חולים ברחבי העולם, כולל בישראל, עם ניסיון של כ 200,000 ניתוחים שנערכו בשנת 2012. הניתוחים הנפוצים ביותר הם: כריתת רחם והסרת הערמונית. נכון ל-30 בספטמבר 2017, פועלות 4,271 יחידות ברחבי העולם - 2,770 בארצות הברית, 719 באירופה, 561 באסיה ו -221 בשאר העולם.
הגרסה "Si" של המערכת עולה בממוצע מעט מתחת ל -2 מיליון דולר, בנוסף לכמה מאות אלפי דולרים של דמי אחזקה שנתיים
חלוצי המנתחים של "מערכת כירורגית דה וינצ'י" בישראל הם האורולוגים הפרופ' ג'ק בניאל, הפרופ' עופר יוספוביץ והד"ר דוד קקיאשווילי.
מבנה "מערכת כירורגית דה וינצ'י"
מערכת דה וינצ'י מורכבת מקונסולה של מנתח שבדרך כלל נמצאת באותו חדר כמו המטופל, ועגלה בצד המטופל עם ארבע זרועות רובוטיות אינטראקטיביות הנשלטות מהמסוף. שלוש הזרועות הן עבור כלים המחזיקים חפצים, והוא יכול לשמש גם אזמלים, מספריים, או אוחזים.
המנתח משתמש בקונסולות המאסטר הראשי כדי לתמרן את שלוש או ארבע הזרועות הרובוטיות של המטופל (בהתאם לדגם). מערכת דה וינצ'י דורשת תמיד מפעיל אנושי, והיא משלבת מספר תכונות בטיחות המיועדות לצמצם את ההזדמנויות לטעויות אנוש בהשוואה לגישות המסורתיות
"רובוט הדה וינצ'י" מורכב מ-2 חלקים: לוח הבקרה (קונסולה) לידו יושב המנתח הראשי, ומערכת זרועות הניצבת לצד החולה ומניעה את המכשירים והמצלמה. עוזר המנתח והאחות עומדים לצד החולה בסמוך למערכת הזרועות ומסיעיים (באופן סטרילי) בתפעול הזרועות והחלפת המכשירים. המצלמה הנמצאת במרכז שדה הניתוח משדרת תמונה דו-ממדית לצג דיגיטלי המצוי בסמוך לחולה (ואליו מביטים העוזר והאחות). המנתח מביט ישירות אל לוח הבקרה בתוך הקונסולה ורואה, בדומה לניתוח הפתוח, תמונה תלת-ממדית של האיברים הפנימיים של המנותח ושל המכשירים, דבר המתאפשר בזכות התכונות הייחודיות של המצלמה. זרועות הדה וינצ'י מופעלות באמצעות ידיות קטנות שבידי המנתח ודוושות לרגליים
מערכת דה וינצ'י תוכננה לשפר את הפרוסקופיה הקונבנציונלית, שבה המנתח פועל בעמידה ממושכת, תוך שימוש במכשירים המוחזקים בידיו, שאין להם "מפרקים". בלפרוסקופיה רגילה, המנתח חייב להסתכל למעלה מן המכשירים, ולצפות במסך וידאו דו־ממדי (2D) כדי לראות תמונה של האיבר המנותח. המנתח צריך גם להסתמך על עוזר בצד המטופל שימקם את המצלמה כראוי. לעומת זאת, העיצוב של מערכת דה וינצ'י מאפשר למנתח לפעול ממצב ישיבה במסוף, עם עיניים וידיים הממוקמות בקו אחד עם המכשירים ומשתמש בבקרות במסוף כדי להזיז את המכשירים ואת המצלמה.
מערכת דה וינצ'י היא מערכת רובוטית, המופעלת מרחוק על ידי כירורג ספציפי (אורולוג, כירורג כללי, גיניקולוג, כירורג לב-חזה, כירורג אף אוזן גרון, וכדומה) מאפשרת לבצע את כל מהלך הניתוח מבלי צורך למקם בכל פעם את הרובוט בזווית חדשה. זרועות הניתוח של הרובוט משמשות כמפרק כף יד אנדוסקופי, כשלמעשה הן מחקות את תנועות היד והמפרק של כף יד האדם, אך ללא רעידות יד.
יתרון נוסף של הרובוט, הוא המצלמה המספקת תמונה תלת-ממדית בהגדלה פי 12 ובאיכות HD המאפשרת לנתח דרך חתכים קטנים יותר (4-5 פתחים זעירים), דבר המסייע לקיצור תהליך ההחלמה. כך ניתן להימנע מכל פגיעה בלתי נחוצה ברקמות, בכלי דם ובעצבים. כתוצאה מכך נמנעים סיבוכים ותהליך ההחלמה קצר.
בניתוחים להסרת גידולים סרטניים, הטכנולוגיות החדשות שנוספו ל'רובוט דה וינצ'י' מסייעות לזהות בדיוק רב יותר את גבולות הגידול ולהותיר שוליים נקיים.
המנותח משתחרר בדרך כלל אל ביתו בתוך 24-48 שעות
יישומים קליניים ל"מערכת כירורגית דה וינצ'י"
,
אורולוגיה
,
כירורגית חזה ולב
,
סיבוכים רפואיים
,,
כמו בכל פרוצדורה כירורגית (קטנה כגדולה) גם בניתוחים באמצעות "מערכת כירורגית דה וינצ'י" יכולים להתרחש סיבוכים. (רצוי להתייעץ לפני הניתוח עם הרופא המנתח והמרדים).
מתוך 851 נשים שנותחו במחלקה גיניקולוגית ב"Taipei Medical University Hospital" בטאיוואן באמצעות הרובוט "דה וינצ'י, 5.5% פיתחו סיבוכים, בחלקם הגדול מינוריים
פציעות הרובוט "דה וינצ'י" הנפוצים ביותר כוללים:
סיבוכים לאחר ניתוח באמצעות "מערכת כירורגית דה וינצ'י" (רשימה חלקית)
,
חוגלה-קימברלי
חוגלה היא חברה המגדירה עצמה כחברה "למוצרי צריכה מתכלים שאינם מזון" בבעלות משותפת אמריקאית-ישראלית.
החברה הוקמה בשנות ה-60 כחברת בת של נייר חדרה, לייצור מפיות נייר, נייר טואלט ומגבות נייר, תחת שמות המותגים "איריס" ו"לילי". בשנת 1970 החלה החברה לייצר תחבושות היגייניות סאנובה, וחיתולים חד פעמיים "פיפון". בסוף שנות ה-70 שונה המותג של התחבושות ההגייניות ל"נובה לי" ובסוף 1981 שונה מותג החיתולים ל"טיטולים". בשנת 1983 פתחה החברה מפעל נוסף בעפולה. בשנת 1986 הודיעה החברה על כניסה לשוק חומרי הניקוי בשותפות עם זהר דליה. בסוף שנות ה-90 החברה הייתה המובילה בישראל במכירות של מוצרי לא מזון.
באמצע שנות ה-90 רכשה החברה האמריקאית קימברלי קלארק את רוב מניות החברה (50.01% מהן), כשהיתר (49.99%) נותרו בידי נייר חדרה. החברה החלה לשווק את מוצרי קימברלי בישראל ובשנת 1997 הוחל בייצור מקומי של מוצרי קימברלי ממותגי קלינקס והאגיס. בתחילת 2015 מכרה נייר חדרה את חלקה בחברה לקימברלי.
פארק ואן קורטלנד
פארק ואן קורטלנד (באנגלית: Van Cortlandt Park) הוא פארק ציבורי גדול המצוי ברובע הברונקס בעיר ניו יורק, במדינת ניו יורק שבארצות הברית. שטחו של הפארק הוא 4.6 קמ"ר והוא השלישי בגודלו מבין הפארקים שבעיר.
כמו כן מצויים בפארק "מרכז הטבע ואן קורטלנד" ומתקני ספורט שונים אשר ביניהם גם אורוות סוסים ומגרש הגולף הוותיק ביותר באמריקה (נפתח בשנת 1895).
מקור השם
הפארק קרוי על שמו של סטפנוס ואן קורטלנד, יליד ניו יורק הראשון שהיה ראש עיריית ניו יורק. משפחת ואן קורטלנד הייתה בעלת אדמות רבות באזור בתקופת השלטון ההולנדי בעיר. הפארק כולל את שטחי אחוזת המשפחה, ואת מוזיאון בית ואן קורטלנד, שהוא הבניין העתיק ביותר באזור הברונקס.
היסטוריה
העיר ניו יורק רכשה את השטח בו נמצא הפארק וייסדה את הפארק בשנת 1888. בעת הקמתו תוכנן שטחו, נבנו בו גני משחקים ועוצבה הצמחייה בו, אולם נותרו שטחים פראיים בפארק.
תוכנית בניית כבישים בשנות ה-30 של המאה ה-20 הביאה לייבוש הביצות בשטח הפארק.
המשבר הכלכלי של עיריית ניו יורק בשנות ה-70 של המאה העשרים הביא להזנחה רבה של הפארק, אולם בשנים האחרונות הוא שופץ.
ספורט
בפארק מצוי מגרש הגולף הציבורי הראשון שנפתח בארצות הברית (בשנת 1895). הפארק ידוע בשל היותו אתר מועדף למרוצי שדה.
טוקסיקולוגיה
טוקסיקולוגיה היא המדע העוסק ברעלים, בהיווצרותם ובהשפעתם. הטוקסיקולוגיה היא מדע בין־תחומי בעל קשר הדוק לביולוגיה, לביוכימיה ולרפואה.
גורמים רעילים במזון ממקור טבעי
טוקסיקולוגיה מוגדרת כתחום העוסק בלימוד ההשפעה השלילית של כימיקלים על יצורים חיים. במהלך ההתפתחות האנושית למד האדם אילו מזונות יכולים לספק את צרכיו מבלי לגרום למחלות או למוות. במתכונתה המודרנית שואבת הטוקסיקולוגיה מידע רב מהתחום הכימי והביולוגי תוך ניסיון להבין את האפקט הרעיל של חומרים ספציפיים על אורגניזמים ספציפיים ואת המנגנונים הכימיים הפעילים בהם.
אחד העקרונות הבסיסיים בטוקסיקולוגיה הוא שמינון קובע את הרעילות. כפי שקבע פאראצלסוס (Paracelsus) עוד במאה ה-16, "כל החומרים הם רעילים; אין חומרים שאינם רעילים. רק המינון עושה את הרעל" (לטינית: sola dosis facit venenum). מכאן, שכל חומר הוא רעיל במינון מספיק גבוה. מכאן נקבע ששתי המטרות העיקריות של הטוקסיקולוגיה הן:
מינון ותגובה
מאחר שאפשר לקבוע לכל חומר רמה רעילה ורמה בלתי רעילה, עצמת התגובה הביולוגית היא יחסית למינון שאליה נחשף האורגניזם. למעשה, אין נקודה אחת מסוימת בה כל האורגניזמים של הקבוצה יפתחו סימני הרעלה לפתע פתאום. במקום זאת, קיים תחום של מינונים שלהם יגיבו יחידים בקבוצה הנבדקת, בצורה דומה. הרמה בה אין תגובה הניתנת לצפייה באוכלוסייה כולה נקראת NOEL – No-observed-effective-level. בצורה סטטיסטית ניתן לקבוע את אחוז המגיבים לכל רמת מינון באוכלוסייה נבדקת ועל פיה לקבוע את ממוצע המינון המשפיע על האחוז הגבוה ביותר של יחידים באותה האוכלוסייה. יחידים המגיבים לרמות נמוכות יותר, נקראים "בעלי רגישות יתר" (היפרסנסיטיבים), וכאלה המגיבים לרמות גבוהות בלבד של מינון הם ה"היפוסנסיטיבים".
על פי מספר מקרי המוות הנגרמים בכל אוכלוסייה נבדקת, לגבי כל רמות המינון, ניתן לקבוע את מה שמכונה LD50 – רמת המינון הגורמת לתמותה למחצית האוכלוסייה. לחומרים שונים יש ערך LD50 שונה. לדוגמה: לקפאין ערך LD50 של mg/kg 200 משקל גוף, לעומת רעל הבוטולינום, אחד החומרים הרעילים ביותר המוכרים לאדם, שלו ערך LD50 של ng/kg 100 משקל גוף. חומרים בעלי LD50 של 1 mg או פחות, נחשבים לרעילים באופן קיצוני. כאלה בעלי LD50 בתחום 1 – 50 mg/kg, רעילים ביותר. כאלה בעלי LD50 בתחום 50 – 500 mg/kg, רעילים באופן בינוני, ואילו אלה עם ערכי LD50 גבוהים יותר, לא יחשבו כרעילים כלל, כיוון שנדרשות כמויות גדולות ביותר ובלתי סבירות על מנת שיהיו רעילים. לדוגמה, לחומר עם ערך LD50 של 2 mg/kg, תידרש צריכה של ככוס שלמה על מנת שתהיה רעילה לאדם מבוגר. לעומת זאת, לחומר רעיל מאוד בעל ערך LD50 של 1 mg/kg, יספיקו מספר טיפות לגרום להרעלה בבן אדם.
בטיחות
בטיחות מוגדרת כחופש מסיכון, מפציעה או מנזק. מכיוון שהוכחת בטיחות מבוססת על אי מציאת ממצאים, כלומר, על חוסר פגיעה או חוסר נזק תמיד, הרי אין אפשרות להבטיח בטיחות מוחלטת. אפשר לבצע מספר רב של ניסיונות מעבדתיים על מנת להשיג רמת אמינות גבוהה, אך זה עדיין לא יוכיח בטיחות אבסולוטית של חומר מסוים. עם זאת, המצב בימינו הוא שהידע הנוגע להשפעות רעלים והיכולת לבדוק אותם, הגיע לרמה שניתן להגדיר חומר "כיחסית בלתי רעיל", אם אין לו השפעה שלילית על מערכת ביולוגית ספציפית. כיום, חומרים מסוימים נחשדים או נחשבים "כבלתי בטוחים", כאשר הם גורמים אפילו לשינוי בפעילותו של אנזים מסוים. מכאן ההתייחסות לביטוי "בטיחות יחסית". לגבי תוספי מזון נקבע שרירותית שיחס המינון (Dose Ratio) יהיה 100. פירושו של דבר הוא שהחשיפה לתוספי מזון תהיה לא גדולה מ-1/100 של המינון הגבוה ביותר שאינו גורם לתגובה שלילית.
ספיגה
על מנת שלחומרים שונים תהיה השפעה על איברים או על רקמות מסוימות בגופו המורכב של אורגניזם כלשהו, חייב החומר לחדור תחילה דרך מערכת של קרומים (ממברנות). למרות השוני הקיים בין סוגי ממברנות שונות באיברים וברקמות שונות, המודל הקיים כיום המתאר את מבנה רוב הממברנות הביולוגיות מצביע על 2 שכבות של פוספוליפידים בעלות תכונות הידרופיליות מבחוץ וחלק הידרופובי כלפי פנים. חלבונים מפוזרים בין השכבות כשחלקם בולט אל מחוץ לצד החיצוני של השכבות. עובי הקרומים הללו הוא 78 – 100 Å. חומרים חודרים דרך הקרומים על ידי דיפוזיה או בעזרת מנגנון העברה פעיל (העברה של החומרים הקשורים כימית לנשאים שעל גבי הממברנות). חומרים מזינים שונים חודרים באופן זה, כנגד גרדיאנט הריכוז, דרך הממברנות. הדוגמה הבולטת לכך היא מעבר הנתרן אל מחוץ לקרום התא, והמעבר של האשלגן אל תוך התא דרך הקרום המגן עליו. מנגנונים אחרים מעבירים סוכרים דרך הממברנות ושוב אחרים, מעבירים חומצות אמינו. החומרים הרעילים חודרים אל תוך הרקמות/התאים באותן הדרכים, אין להם מנגנונים נפרדים לכך. הם מושפעים מגורמים כמו מסיסות החומרים במים, בשמן/שומנים, pH במערכת העיכול (בעיקר במעי הגס ובמעי הדק), כמו גם גודל הנקבוביות בקרומי התא המאפשרים חדירה סלקטיבית קלה יותר למולקולות בהתאם לגודלם הפיסי. המעבר בין הרקמות השונות גם כן בעל חשיבות בבחינת נוכחות רעלים בגוף ובהשפעתם. הוא תלוי במידה רבה במבנה הכימי של החומרים, באופי הרקמות אליהם הם נספחים, ובעיקר בנוזלי הגוף כמו הדם, פלסמת הדם, והלימפה ובקצב זרימתם וריכוזם באיברים השונים וברקמות השונות.
אחסון
חומרי הרעל השונים החודרים לגוף יכולים להתחבר לאיברים, רקמות ואף לתאים שונים ולהישאר בהם לתקופות ממושכות. במקרים אלו, הופך הגוף למקום אחסון עבורם. חומרים פולאריים כמו חומרים אורגניים, נוטים להקשר לחלבונים שבדם או לרקמות רכות, בעוד שחומרים אנאורגניים הדומים לסידן בתכונותיהם הכימיות, נוטים להיאסף בעצמות. רקמות שומניות בגוף משמשות כמקום אחסון לחומרים המסיסים בשמן/שומן.
הפרשה
חומרים רעילים יכולים להיות מופרשים אל מחוץ לגוף במספר דרכים: החשובה ביותר היא על ידי השתן דרך הסינון הרגיל של הכליות, הפועלות כמו בסילוק חומרי רעל המיוצרים בתוך הגוף עצמו במהלך המטבוליזם התקין של הגוף. חומרים שאינם מעוכלים במערכת העיכול, או שמקורם במיצי המרה, יופרשו בצואה. חשובים במיוחד מערכות של חומרים המופרשים לגוף מחלב, בעיקר אצל אמהות מניקות, או בהזנה רגילה של ילדים בחלב המכיל שאריות חומרים רעילים שונים. מדובר בעיקר בחומרי הדברה, תרופות מסוימות וחומרים רעילים שמקורם במזון נגוע בעובשים.
חומרי רעל טבעיים שמקורם בחי
במהלך הזמן, לאחר שלמדו לשלוט באש לפני כ־75,000 שנים, למד האדם שהשימוש בחום הופך לבלתי רעיל מספר מזונות רעילים. עם העלייה במספר הדרכים שלמד האדם לשימור מזונותיו, עלה גם המגוון של מזונות הזמינים לשימושו.
רעלים שמקורם בכבד בעלי חיים
כבד בעלי חיים הוא בלוטה גדולה, בעלת תכולה חלבונית מזינה, בעלת ריכוז אנזימטי גדול. יש שימוש נרחב לכבד בעלי חיים מכל הסוגים, בכל התרבויות של אוכלי הבשר. עם זאת, בכבד בעלי החיים מצויים גם כמה סוגי סיכונים להרעלה.
חומצות מרה
בכבד של בעלי חיים מסוימים כמו בקר, כבשים, עז הבית ועז הבר, ארנבות ודובים יש חומצות רעילות הנקראות "חומצות מרה". ברפואה העממית הסינית והיפנית נעשה שימוש נרחב בכבד דובים משך מאות בשנים.
החומרים הרעילים שנמצאים בכבד הם חומצה כולית, חומצה דיאוקסיכולית וחומצה טאורוכולית. הכבד שאנו אוכלים בדרך כלל, אינו מכיל חומצות מרה בכמויות היכולות להיחשב כרעילות, אך עם זאת יש לדעת שחומצות מרה שמקורן בכבד בעלי חיים, יכולות להיות רעילות אם צורכים כמויות גדולות שלהן. יתרה מזאת, מחקרים בבעלי חיים הראו שחומצות מרה יכולות לעודד התפתחות גידולים במעיים.
ויטמין A
ויטמין A הכרחי לגידול ולהתפתחות תקינה ולראייה בבעלי חיים. מחסור בוויטמין A יכול לגרום לעיוורון לילה, התפתחות לא תקינה של מבנה העצמות בילדים ולמחלות בקרומי האף, הגרון והעיניים. וויטמין A המסיס בשומן, נוצר בצמחים ונאגר בגוף בכבד וברקמות השומניות של בעלי החיים.
ויטמין A רעיל לבני אדם בריכוז של 2 – 5 מיליון יחידות בינלאומיות (IU). ידועים מקרים של צריכה מוגזמת של ויטמין A שמקורו בכבד דובים לבנים, ודגי צפון מסוימים, שהובילה לנפיחויות תת- עוריות, דימומים של השפתיים, כאבי ראש עזים, טשטוש ראייה, סחרחורות, הקאות ואף למקרי מוות.
רעלים שמקורם בבעלי חיים ימיים
בעולם המערבי מגיעה צריכת הדגים לכדי כ־6 ק"ג לנפש לשנה. זה מהווה פחות מ-10% מצריכת הבשר, כלומר שמזון שמקורו בים אינו חלק משמעותי ביותר בתזונת האדם המערבי. לעומת זאת, בדרום-מזרח אסיה ובדרום אירופה, דגים מהווים מקור חלבונים חשוב בתזונת האדם. רקמות דגים מתקלקלות מהר יותר מרקמות בעלי חיים והן רגישות מאוד לחדירת מיקרואורגניזמים. לכן דגים טריים המאוחסנים בטמפ' של 15°C יישארו טריים וללא קלקול רק ליום אחד או אפילו פחות. הרעלות על ידי יצורים ימיים שאינן נגרמות על ידי מיקרואורגניזמים, הן נדירות ביותר.
הרעלת Scombroid
הרעלות מזון רבות מיוחסות לדגי ים שחל בהם קלקול בקטריאלי כתוצאה מאחסון לא תקין של הדגים. מאחר שצריכת הדגים ממשפחת ה-Scombroidea הכוללת מקרלים, טונה ודגים כחולים רבה ביותר, הרעלות מצריכת דגים קיבלה את שם המשפחה הזו, על אף שדגים אחרים (כמו סרדינים, אנשובי והרינג), גם הם זוהו כגורמים לאותו סוג הרעלה. סימני ההרעלה מופיעים החל משעתיים לאחר אכילת הדגים המקולקלים ונמשכים בדרך כלל כ־16 שעות. לרוב אין השפעות ארוכות טווח או מקרי מוות להרעלות אלו. ברוב המקרים מושפעת מערכת העיכול המלווה בכאבים, סחרחורות, הקאות, שלשולים וכאבי ראש.
הרעלת Saxitoxin
אחד הסיכונים הגדולים ביותר לבריאות הציבור שמקורו בדגים, ידוע בכינוי PSP Paralytic Shellfish Poisoning - (שיתוק מהרעלת צדפות). ההרעלה מקורה בריבוי של אצות, בעיקר מהמין Gonylaux – היוצר את מה שמכונה "הגאות האדומה" – RED TIDES במי ים. ההרעלה יכולה להופיע גם ללא הצבע האדום. הרעל הנוצר על ידי האצות, מצטבר בצדפות שונות המשמשות למאכל והניזונות מאצות אלו. הצדפות עצמן אינן מושפעות מחומר רעל זה אך הן רעילות מאוד במינון נמוך ביותר לבני אדם ולא ידועה תרופת נגד. שטיפת הצדפות אינה עוזרת להרחקת הרעל וגם לא טיפול בטמפ' גבוהה. לאחר הופעת חומר הרעל אצל הצדפות, הצדפות יהיו רעילות משך חודשים רבים. ההרעלה נפוצה במקומות שונים בעולם, בעיקר באזורי חופים (ספרד, גרמניה, יפן, מלזיה, קנדה וארצות הברית). הרעילות הגורמת למוות בבני אדם היא mg4 במבוגרים ו-mg1 בילדים.
כ־20 מיני סרטנים וכ־28 מיני צדפות המשמשים למאכל, ידועים כנושאי רעל ה-Saxitoxin. הסימנים להרעלה הם אובדן רגישות בשפתיים, בידיים וברגליים, קשיים בהליכה, הקאות, אובדן הכרה ומוות. הסימנים יכולים להופיע בין 15 דקות ל-3 שעות לאחר אכילת היצורים הנגועים.
הרעלת Tetramine
רעל שמקורו ברכיכות (חלזונות ימיים שונים) והגורם לכאבי ראש, סחרחורות, כאבי עיניים, הקאות ופריחה. ההתאוששות היא לאחר מספר שעות.
הרעלת Pyropheophorbide a
מקורו בצדפה המכילה רעל בשם זה, שהוא נגזרת של כלורופיל שמקורו כנראה בעשבי ים. הרעל הוא פוטואקטיבי ולכן הוא יופיע אצל בני אדם לאחר שאכלו צדפות אלה ולאחר מכן נחשפו לשמש. הרעל אינו גורם למוות אך כן גורם לשטפי דם בעור הידיים והפנים.
הרעלת Tetrodotoxin
הרעל נמצא במינים רבים של דגים מתנפחים (כדוגמת אבו נפחא) ודגי קיפוד. ההרעלה ידועה בעיקר ביפן, בה נחשב הדג למעדן, ואכילתו שם גורמת לכ-50 מקרי מוות בשנה. הרעל נמצא בדגים אלו בעיקר באברי הרבייה ובעור, בריכוזים גבוהים יותר בנקבות ולרוב בעונת הרבייה. סימני ההרעלה יופיעו בין 30 ל-60 דקות לאחר ההרעלה ויתבטאו בשלבים: תחילה אובדן תחושה בשפתיים, לשון ובקצות האצבעות, בחילה, הקאות וחרדה. לאחר מכן יתחזק אובדן התחושה ויתפתח שיתוק של הגפיים. בשלב הבא יש אובדן קואורדינציה של השרירים, עדיין יש הכרה אך יש אובדן של כושר הדיבור. לבסוף יש אובדן הכרה ושיתוק נשימה, הגורם למוות. התקדמות שלבי ההתקף הם מהירים ובשלבים האחרונים אין תרופת נגד. הטיפול האפשרי בשלבים הראשונים הוא שטיפת מערכת העיכול והנשמה מלאכותית. הרעל ממית בריכוז גבישי של 1 – 2 mg. מניסויים בעכברים נמצא שה- LD50 של הרעל הוא µg/kg 10 (בדומה לזה של Saxitoxin). הרעל פועל ע" חסימת זרימת יוני הנתרן לנוירונים ועל ידי כך מניעת העברת אימפולסים עצביים.
הרעלת Cyguatoxin
סוג נוסף של הרעלת דגים המיוחסת לכ-400 מיני דגים, ביניהם דגים אכילים רבים. ההרעלה משפיעה על מערכת העיכול ועל מערכת העצבים. סימני ההרעלה מורכבים ויכולים לכלול: דגדוג בשפתיים, בלשון ובגרון אך גם בחילה, הקאות, טעם מתכתי בפה, עוויתות בטן, שלשולים, כאבי ראש, צמרמורות, חום, כאבי שרירים ואובדן כושר הליכה. הסימנים יכולים להישאר ממספר שעות ועד לשבועות. לעיתים נדירות יכול לגרום אף למוות. הסימנים הללו דומים לסימני רעילות של זרחן אורגני ולכן טועים רבות בדיווח עליהם ומכאן שאין סטטיסטיקה מדויקת על מקרי מוות שנגרמו בגלל רעל זה.
הרעל אינו מושפע על ידי קור או חום ונראה שיש לו אפקט מצטבר בגוף האדם. המקור המייצר רעל זה בדגים, לא זוהה אך חושדים באצות כחוליות-ירוקות ובמינים שונים של חד-תאיים שוטוניים. השיטות לבדיקה מוקדמת לזיהוי של הרעל בגוף הדג עדיין אינן יעילות מספיק (הדג עצמו אינו מושפע מחומר הרעל) ואף בדיקות אימונולוגיות שפותחו, עדיין אינן מספקות.
טוקסיקולוגיה סביבתית
ענף חדש בנושא טוקסיקולוגיה שהתפתח בשנים האחרונות שבו חוקרים את המערכות האקולוגיות השונות. הטוקסיקולוגיה הסביבתית הביוכימית עוסקת באבחון השינויים המולקולריים ההתחלתיים המעידים על חשיפת האורגניזם לתרכובות כימיות רעילות הגורמות לתחלואה של הפרט ומכאן לפגיעה באוכלוסייה ולשינוי באקוסיסטמה. האבחון הראשוני של מציאת חומר רעיל בסביבה שנחשף לו האורגניזם מאפשר טיפול בבעיה בזמן אמיתי לפני שהנזק לפרט ולסביבה הופך לבלתי הפיך. נושא הטוקסיקולוגיה הסביבתית התפתח כתוצאה מהשימוש הנרחב בכימיקלים תעשייתיים והניצול הנרחב של משאבי הטבע, ניצול של אזורים רבים מאוד של שטחי יבשה לבניה ושיכון, לחקלאות ולתעשייה, מודעות רבה יותר לסכנות הגלומות בכימיקלים לחיות הבר, חיות הבית והאדם.
שחר (סדרת טלוויזיה)
שחר היא סדרה קומית ישראלית ששודרה ב-HOT, בת שתי עונות.
עלילה
שחר הוא מורה לספרות מובטל שאינו מצליח למצוא עבודה, והוא צריך לגייס כסף בדחיפות לאחותו גל על מנת למנוע ממנה להישלח לפנימייה בידי העובדת הסוציאלית הרעה פרידה.
לאחר שהוא שומע שמנהל בית ספר התיכון "קציר" מעוניין שבבית ספר יהיו רק מורות ולא מורים, ואינו מוכן לקבל גברים לעבודה, הוא מחליט להתחפש לאישה.
במהלך הסדרה חווה שחר את החיים כאישה ומנעליים נשיות.
מיו
{{פירושונים|* MØ – זמרת דנית.
אישים:
ראו גם
}}
מרכז חב"ד העולמי – 770
מרכז חב"ד העולמי, המכונה 770, על שם מספר הבית, הוא מרכז חסידות חב"ד, ששימש בית מדרשו של רבי מנחם מנדל שניאורסון ושל קודמו רבי יוסף יצחק שניאורסון. המרכז נמצא ברחוב איסטרן פארקווי (אנגלית: Eastern Parkway), מספר 770, בשכונת קראון הייטס, שבברוקלין ניו יורק. הבניין שייך לאגודת חסידי חב"ד מאז רכישתו על ידי האגודה בסוף שנת ה'ת"ש (1940) ומאז שם הבניין הוא 'בית אגודת חסידי חב"ד'. בשנת תשמ"ה (1985), בעקבות פרשת משפט הספרים, הורה הרבי מלובביץ' לכתוב מעל הכניסה הראשית את הכיתוב בית אגודת חסידי חב"ד - אהל יוסף יצחק ליובאוויטש.
בשנת 2021 הוגדר הבניין עלי ידי הפורוורד כהבניין היהודי המפורסם והמועתק ביותר בעולם.
חצר חסידות חב"ד עברה למשכנה הנוכחי בסוף שנת ה'ת"ש (1940) בזמן כהונת רבי יוסף יצחק שניאורסון.
מבית זה ניהל רבי מנחם מנדל שניאורסון את פעילותו, כולל רשת שלוחי חב"ד. בבית זה גם התוועד ואמר את שיחותיו ומאמריו. במשך רוב שנות נשיאותו קיבל במקום אנשים ליחידות, ומשנת ה'תשמ"ו קיבל אנשים במעמד חלוקת דולרים לצדקה בכל יום ראשון. בשנת ה'תשמ"ט, השנה שלאחר פטירת רעייתו חיה מושקא, עבר הרב שניאורסון להתגורר בקביעות במשרדו שבקומת הכניסה.
קמפוס מרכז חב"ד העולמי מורכב כיום משרשרת בניינים מחוברים: הבניין המקורי מספר 770, שני בניינים מימינו (760–766) המאכלסים את ספריית חב"ד, ושלושה בניינים משמאלו (788-784) המאכלסים משרדים בקומות העליונות, וכן את בית הכנסת ואולם הישיבה המרכזיים בקומת המרתף והקומה הראשונה של בניינים אלו, ואת החצר בין שלושת הבניינים.
היסטוריה
בניין מספר 770 נבנה בשנת 1933 בסגנון נאו-גותי, בתכנונו של אדווין קליין. הבניין נבנה על ידי רופא שגר בו, ושימש גם כמרפאת הפלות (דבר שהיה בלתי חוקי במדינת ניו יורק באותה עת). המרפאה נסגרה על ידי הרשויות, והרופא נאלץ למכור את הבניין. אגודת חסידי חב"ד קנתה את הבניין באב ה'ת"ש (1940) ובי"ט באלול עבר להתגורר בו רבי יוסף יצחק שניאורסון.
מבנה הבניין
בבניין שלוש קומות וקומת מרתף.
בחצר הבניין מתקיימות חופות ובסוכות נבנית סוכה גדולה עבור בית הכנסת.
הקומה הראשונה
הקומה השנייה
קומת המרתף
בניין המשרדים ובית המדרש הגדול
המקום שבו התפללו החסידים ובו נישאו דרשות הרבי מנחם מנדל שניאורסון והתקיימו ההתוועדויות היה בשנים הראשונות לכהונתו באולם הקטן. בשנת 1954 כאשר גדל מספר החסידים, נמתחו בחצר השמאלית יריעות ברזנט. המקום שימש כבית כנסת בימי העומס כגון בימים הנוראים והיה נקרא 'שאלאש'.
ב-1960 שיפצו והפכו את חצר זו למבנה קבע והוסיפו לה עזרת נשים והפכו אותה למעשה לבית המדרש הגדול המכונה "הזאל הגדול".
המקום הורחב בשלבים, בשל כמות החסידים שגדלה והלכה. בשנת 1965, רכשו את בניין המגורים השכן (מספר 788) הסמוך משמאל ל-770 במטרה להרחיבו, כדי להעביר אליו את המשרדים ולהרחיב את בית הכנסת שהיה בחצר. עם רכישת הבניין עברו אליו משרדי מרכז לענייני חינוך ושאר המשרדים. שנתיים לאחר מכן ב-1967 שופצה קומת המרתף ובית הכנסת התרחב אליו, החל מאז - תפילותיו של הרבי עם הציבור בשבתות וחגים עברו לבית הכנסת הגדול.
עם השנים התרבו המשתתפים וגבר הצורך להרחיב את המקום. בשנת 1974 הורחב בית הכנסת לכיוון הבניין הסמוך שבכתובת 784–788 איסטרן פארקווי, וכן לכיוון יוניון סט ומאז אולם גדול זה המורכב מהחצר ומהמרתף של שני בניינים אלו הפך ושימש ביחד כבית כנסת וכאולם הלימודים של תלמידי הישיבה במקום, ובו התקיימו התפילות וההתוועדויות הגדולות של הרבי בימי שבת חג ומועד.
בשיפוץ, אוחד בניין המשרדים ושוכנים בו מאז משרדי מוסדות מרכזיים של תנועת חב"ד. כיום שוכנים בו: אגודת חסידי חב"ד העולמית, המרכז לענייני חינוך, מחנה ישראל, Chabad.org ועד הנחות בלשון הקודש, ועד רבני חב"ד, ועד תלמידי התמימים העולמי, "שיחות באנגלית", 'MLC'. וכן חלק ממשרדי הוצאת ספרים קה"ת, JEM ועוד. בעבר שכנו בו: פנימייה לתלמידי הישיבה המרכזית של חב"ד. בית הדפוס ומשרדי הוועד להפצת שיחות. חדר בקרה של השידורים הטלוויזיוניים. משרד 'ועד הנחות התמימים'.
בשלהי שנת תשמ"ח (1988) החלה הרחבה נוספת - חפירה והרחבת אולם בית המדרש הגדול, והוספת חדרי ספח; הפיכת חלק מהקומה הראשונה לעזרת נשים. בהרחבה זו השתתף הרבי במעמד הנחת אבן הפינה- אבן הפינה עומדת עד היום בפתח הכניסה לבית המדרש הגדול. בשנת ה'תשנ"ב החלה תוכנית שיפוץ משמעותית, בסיוע הנגיד ר' יוסף יצחק גוטניק יחד עם מגבית עולמית בה השתתפו כלל חסידי חב"ד בעולם כולו. השיפוץ הסתיים בשנת ה'תשנ"ה כאשר כל רחבת הכניסה לאולם הגדול של 770 (קומת המרתף) שופצה, בנוסף לכך נבנו בקומת המרתף התחתונה שמתחת האולם הגדול כיתות לימוד וחדרי שירותים מרווחים, שהחליפו את השירותים שהיו בתוך האולם הגדול. והמקום בו עמדו חדרי השירות הקודמים, הותאם וצורף לאולם הגדול. עם זאת, התכנית המקורית הייתה שונה ותוכננה הרחבה מסיבית ומשמעותית יותר של בית הכנסת ובניין המשרדים לרוחב ולגובה.
העתקים של הבניין בעולם
כיום יש מעל 40 העתקים של הבניין, שנבנו בארץ ובכמה מקומות בעולם.
העתק כמעט מדויק, חיצוני ופנימי, של הבניין המקורי ישנו בכפר חב"ד - בניין 770 (כפר חב"ד) שנבנה על פי בקשת הרבי בשנת ה'תשמ"ו (1986). העתק חיצוני כמעט מדויק ישנו גם בשכונת רמת שלמה בירושלים - בית הכנסת 770 (ירושלים).
במקומות רבים בעולם ישנם העתקים של חזית הבניין בין היתר במצפה רמון, בגדרה, בקריית אתא, בזכרון יעקב, בפסגת זאב, בביתר עילית, במגדל העמק, בראשון לציון, בגבעת אלומות באיתמר, בלוס אנג'לס, במילאנו, במלבורן, בסאן פאולו שבברזיל, בבואנוס איירס, בצ'ילה, במוסקבה, בטקסס, באוקראינה, בצרפת, ובמקומות נוספים.
שימוש בתמונה ובמספר
מתחילת שנות התשעים, החלו נערי בר מצווה של חב"ד להשתמש בשקיות תפילין עם תמונה רקומה של הבניין 770. ישנם חסידי חב"ד שמשבצים את המספר 770 במספר הטלפון שלהם.
מיקולוגיה
מיקולוגיה (באנגלית: Mycology; מן המילה היוונית μύκης שמשמעותה "פטרייה") היא חקר הפטריות, התכונות הגנטיות והביוכימיות שלהן, סיווגן, והשימוש בהן בבני האדם לצרכים רפואיים (לדוגמה פניצילין), במזון (לדוגמה בבירה, יין, גבינות, פטריות מאכל) וכאנתאוגנים, כמו גם הסכנות שהן טומנות כגון, הרעלה או זיהום. מן המיקולוגיה התפתח תחום הפיטופתולוגיה, חקר המחלות אצל צמחים, ושני התחומים הללו קשורים האחד בשני, מכיוון שמרבית הפתוגנים אצל צמחים הם פטריות. ביולוג החוקר מיקולוגיה נקרא מיקולוג.
רקע
מבחינה היסטורית, מיקולוגיה הייתה ענף בתחום הבוטניקה (מבחינה אבולוציונית, פטריות קרובות יותר לבעלי חיים מאשר לצמחים, אך לא הכירו בעובדה זו עד לפני מספר עשורים). המייסדים והחלוצים בתחום המיקולוגיה כללו את אליאס מאגנוס פריאס, כריסטיאן הנדריק פרסון, אנטון דה בארי, ולואיס דייוויד פון שווייניטץ.
רבות מן הפטריות מייצרות רעלנים, אנטיביוטיקה ומטבוליטים משניים. לדוגמה, הפוסריום (המשתרע על פני מרבית כדור הארץ) ורעלניו, אשר שותפים להתפרצות הקטלנית של רעלן העיכול אלאוקיה בבני האדם, נחקרו בהרחבה על ידי ד"ר אברהם יפה. הפטריות מהוות תנאי יסודי לחיים בכדור הארץ מתוקף היותן סימביוטיות, לדוגמה, במסגרת מיקוריזה (סימביוזה בין שורש הפטריה לשורש של צמחים מורכבים יותר), במסגרת סימביוזה בין חרקים וצמח החזזית כמו כן, בפוטנציה שלהן בפירוק ביומולקולות אורגניות מורכבות כמו הליגנין (הרכיב היציב בעץ) כמו גם בקסנוביוטיקה, שהוא שלב קריטי במחזור הפחמן בטבע.
פטריות ואורגניזם אחרים אשר מוכרים כפטריות, כגון האומיקטס (Oomycetes) והמיקסומיקטס (ריריות), נושאים לעיתים קרובות בחשיבות חברתית וכלכלית גדולה, שכן הם גורמים למחלות בקרב בעלי חיים (כגון ההיסטופלסמוסיס) כמו גם בצמחים (כגון מחלת הבוקיצה ההולנדית, והמגנפורטה גריסה).
מפגשי שדה למציאת מינים מעניינים של פטריות ידועים גם בכינוי 'פשיטה' (Forays), לאחר פגישה ראשונה מסוג זה אשר אורגנה על ידי מועדון הוולהופ של חוקרי הטבע בשנת 1868 וכונתה "הסתערות בין הפטריות".
מספר פטריות עלולות לגרום מחלות. המחקר בפתוגנים הפטרייתים נקרא גם מיקולוגיה רפואית.
היקום הנצפה
היקום הנצפה הוא חלק היקום הכולל את כל מה שניתן לצפייה מכדור הארץ בזמן הנוכחי. היות שלאור, לקרינה אלקטרומגנטית ולאותות אחרים לוקח זמן להגיע לכדור הארץ, ומכיוון שהיקום מתרחב, היקום הנצפה גדל עם הזמן. בהנחה שהיקום איזוטרופי, המרחק לקצה היקום הנצפה הוא בערך שווה לכל כיוון ומכאן שהיקום הנצפה הוא בצורת כדור שהצופה, בכל מקום, נמצא במרכזו. בכל מקום ביקום יש לצופה הנמצא בו "יקום נצפה" משלו, שיכול לחפוף במידה זו או אחרת את היקום הנצפה מכדור הארץ.
למרות שגיל היקום מוערך ב-13.8 מיליארד שנה, היקום הנצפה הוא בגודל 46.5 מיליארד שנות אור וזאת בשל התפשטות המרחב יחד עם האור היוצא מהעצמים שבו, כך שאנו יכולים לראות עצם שנמצא במרחק 46.5 מיליארד שנות אור אף שגילו הוא כגיל היקום.
היקום הנצפה כולל מאות מיליארדי גלקסיות שבכל אחת מהן מאות מיליארדי כוכבים, וכן חומר אפל ואנרגיה אפלה.
נכון לאוקטובר 2022, העצם המרוחק ביותר שהתגלה ביקום הוא HD1, גלקסיה מוסחת לאדום שהתגלתה בשנת 2022.
כמו שאני
כמו שאני הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה דדון. השיר יצא לאור ב-24 במרץ 2022, על ידי חברת התקליטים איי ליסט, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלה, חוץ ממך. לאחר יציאתו, הוציאה דדון את "יאללה ביי" כסינגל השלישי מתוך האלבום. בכתיבת השיר, הייתה מעורבת עדן בן זקן.
השיר הגיע למקום הרביעי בעשירייה והצליח לשהות במצעד במשך מספר שבועות רצופים.
רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי עדן בן זקן, מאור שטרית ורון ביטון והופק על ידי שטרית גם כן. לאחר יציאתו של "כמו שאני", הודיעה דדון בספטמבר 2022 כי בכוונתה להוציא דואט עם בן זקן (שהייתה מעורבת בכתיבת "כמו שאני"). את השיר הוציאו השתיים לבסוף ב-15 בספטמבר באותה השנה, כמה ימים לפני יציאת אלבום הבכורה של דדון, חוץ ממך.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-2 מיליון השמעות.
וידאו קליפ
האודיו הרשמי של "כמו שאני" שפורסם בערוץ היוטיוב של מאיה דדון ב-24 במרץ 2022 הצליח לצבור למעלה מ-3.7 מיליון צפיות.
Enslaved
Enslaved היא להקת בלאק מטאל/ויקינג מטאל מברגן שבנורווגיה. שמה של הלהקה הוא מחווה לדמו בשם "Enslaved in Rot" של להקת אימורטל.
הלהקה הוקמה ב-1991 בידי איבר ביורנסון וגרטל קיילסון כשהיו בני 13 ו-17. שיריהם הראשונים הוקלטו בעיקר באיסלנדית ובשפה גרמאנית מתקופת הוויקינגים. שיר אחד באלבום הבכורה שלהם הוקלט בנורווגית עתיקה. החל מן האלבום Monumension מקליטה הלהקה את שיריה בעיקר באנגלית.