cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
חוק למניעת הטרדה מינית
מאפייני החוק
בשנת 2012 הוארכה תקופת ההתיישנות על פי החוק, וזאת בין היתר בנימוק שכיום כבר אין מחלוקת באשר לחשיבותו.
באוגוסט 2013 הועלה סכום הפיצוי ללא הוכחת נזק על הטרדה מינית מ-50,000 ש"ח ל-120,000 ש"ח. בתיקון מיולי 2023 נקבע שבשל הטרדה מינית או בשל התנכלות שבוצעו מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור, יוכפל הסכום האמור.
בשנת 2014 תוקן החוק ונקבע כי אדם שיפיץ באינטרנט תמונות מיניות של אדם אחר ללא רשותו יהיה חשוף לעונש של עד חמש שנות מאסר. הרחבה זו מיועדת למנוע תופעות של "פורנוגרפיית נקם".
בספטמבר 2014 פסק בית המשפט העליון כי מעשה אונס אינו בגדר הטרדה מינית כמשמעה בחוק. משמעות הפסיקה היא שתביעה נזיקית של עובדת כנגד מנהל או מעביד שאנס אותה תידון בבית משפט השלום ולא בבית הדין לעבודה. עם זאת, פסק בית המשפט, שאחריות מעביד לפי סעיף 7 לחוק (אחריותו למנוע מעשים של הטרדה מינית ולטפל בתלונות בגינם), חלה גם על עבירות של אונס.
הטרדה מינית בעבודה
החוק למניעת הטרדה מינית כולל שלוש דרכים לטיפול בהטרדה מינית בעבודה:
ניתן לפעול בכל אחת מדרכים אלה ביחד או לחוד (אחת לא מבטלת את החובה או הזכות לפעול בדרכים האחרות). לדוגמה, אם מישהי הוטרדה בעבודה, חובות המעביד (למעט סייגים מאוד מסוימים) עומדות בעינן בין אם הוגשה תביעה אזרחית או פלילית ובין אם לאו.
החוק אוסר התנכלות על רקע הטרדה מינית שהיא פגיעה בעובד על רקע של תלונה או מקרה של הטרדה מינית או כל סוג של טיפול, תמיכה או מתן עדות על רקע זה.
המשמעות של האפיק המאפשר הגשת תלונה בתוך הארגון היא כי על מעבידים לייצר מנגנון פנים ארגוני, שבו ממונה אדם כאחראי לנושא שהוא מתאים לתפקיד או קיבל הכשרה מתאימה לבירור מקרים של הטרדה מינית. כמו כן, שמוגדר נוהל ברור וידוע לטיפול במקרים של הטרדה מינית ושיש תקנון זמין לכלל באי הארגון (עובדים, אורחים, לקוחות וספקים). על הארגון לשמור על סודיות המקרים ולעשות כל שביכולתו למנוע אותם ואת חזרתם. ולבסוף, עליו לקיים פעולות הדרכה והסברה תקופתיים.
פסק דין של השופטת ורדה וירט-ליבנה
פסק דין של השופטת ורדה וירט-ליבנה, שניתן בבית הדין הארצי לעבודה, עסק במנהל שקיים יחסי מין עם עובדת הכפופה לו, ונתבע על ידי העובדת על הטרדה מינית, ובו נקבעו כללים אחדים בעניין זה:
פסק דין של השופטת חני אופק-גנדלר
פסק דין של השופטת חני אופק-גנדלר, שניתן בבית הדין הארצי לעבודה, הרחיב את חובת המעביד למנוע מראש מעשי הטרדה מינית. כבר לא די שמעביד יפרסם תקנון ויחקור תלונות, עליו לדאוג גם לסביבת עבודה בטוחה. סביבת העבודה שנדונה שם, ושלגביה הוטלה אחריות על המעבידה, היו קיום פגישת עבודה בסוויטה במלון בחו"ל, שבה הוגשו משקאות אלכוהוליים, ואליה הופיעו נשים בלבוש מינימלי. העובדת שהשתתפה בפגישה הוטרדה מינית, והמעבידה חויבה לפצותה. על פסק דין זה הוגשה עתירה לבג"ץ אשר נדחתה.
ביקורת על החוק למניעת הטרדה מינית
החוק למניעת הטרדה מינית עוסק בשני סוגים של התנהגויות: סוג אחד הוא התנהגויות שהאיסורים עליהן כבר מעוגנים בחוק העונשין, ויש להם בסיס מוצק במוסר הנוהג: מעשים מגונים וסחיטה מינית באיומים. הסוג השני כולל את ההתנהגויות "הצעות חוזרות בעלות אופי מיני...","התייחסויות..המתמקדות במיניות...", וכן "התייחסות מבזה... ביחס למיניות..." - כלומר, הטרדות מילוליות. הביקורת נגד החוק מכוונות לעצם הפיכת הסוג השני של ההתנהגויות, ההטרדות המילוליות, לעבירה על החוק. מרדכי קרמניצר ומשפטנים אחרים ביקרו גישה מרחיבה זו של החוק הישראלי, וסברו שנזקה רב מתועלתה.
טענות נגד הייחודיות של האיסור הפלילי להטרדה בישראל
מבחינה משפטית, ישראל נחשבת למחמירה במיוחד מבחינת החקיקה נגד הטרדה מינית. כך למשל, בישראל, בניגוד לארצות הברית שבה נחקקו החוקים הראשונים בעניין הטרדה מינית, נחשבת זו גם לעבירה פלילית, ולעיתים היא חלה אף בסיטואציות בהן אין יחסי מרות בין המטריד למוטרד.
טענות להתעלמות מעקרונות יסוד של המשפט הפלילי
ישנו סוג הטרדות מיניות הכולל יסוד של סחיטה, ויש סוג הטרדות מיניות שמהותן היא רק העברת מסרים לא רצויים. לפי מבקרים הסוג הראשון ראוי שיהיה פלילי ואילו השני איננו ראוי. אין בו העקרונות הבאים:
טענות לתפישת מקרים שאין בהם אנטי-חברתיות
קיים קושי להגדיר באמצעות כלל משפטי אילו תופעות הן בגדר הטרדה מינית מאחר שההטרדה היא תלוית-נסיבות שקשה להביאן לידי ביטוי בחוק. אותה התנהגות יכולה להטריד או להתפש כידידותית והכל תלוי באופי מערכת היחסים. כדברי השופט זמיר: "מחמאה, שיחה על נושא מיני, מגע גופני ואפילו חיבוק או נשיקה לא בהכרח יש להם אופי מיני..." עצם הקושי לנסח איסורים הוא איתות ברור נגד ההיזקקות לדין העונשין.
תחושות של ביזוי והשפלה קשות להוכחה וביהמ"ש עלול לצקת למונחים "ביזוי" ו"השפלה" תכנים שלא מתארים את המציאות והתוצאה עלולה להיות הרחבת יתר של תחום האיסור.
החוק אוסר התנהגויות מסוימות מבלי לדרוש יסוד נוסף של פגיעה פנימית בקורבן. זאת מתוך הנחה שההתנהגות עצמה היא חמורה ביותר וגלום נזק מספיק גם ללא התקיימות תוצאה חיצונית כלשהי. אלא שאין זה המצב בכל הנוגע להטרדה מינית, מאחר שההתנהגות עצמה איננה אנטי-חברתית במובהק, ומה שמקנה לה אופי שלילי הוא התוצאה של תחושת ההטרדה אצל האישה. גם אם ההתנהגות אינה רצויה, אך עדיין אינה יוצרת תחושות שליליות אצל האישה - היא אינה אנטי-חברתית, וחסרה את היסוד המדכא.
איסור החזרה גם עלול לתפוש מקרים שאין בהם אנטי-חברתיות. החזרה כשלעצמה אין בה אנטי-חברתיות, והדבר גם הוא תלוי נסיבות. איסור חזרה אחרי סירוב מניח גם שרגשות הנשים אינם משתנים, וזוהי הנחה פשטנית.
ביחסי מרות החוק מוותר על הבהרה כי המוטרד אינו מעוניין בפניות או בהתייחסויות, והמבקרים טוענים שהדבר מרחיק לכת. הוא יקשה על אינטראקציות בין מעבידים לממונים, בהינתן הגדרת החוק לעבירה שמתקיימת רק בין שני אנשים וללא הותרת סימנים במציאות. זאת כי הוא עלול להביא לתלונה כאשר מערכת היחסים תסתיים באווירה לא נעימה, לא רק מפאת תלונת שווא, אלא גם כי בחלוף הזמן והשתנות הנסיבות הרגשיות האשה עלולה לראות עצמה מושפלת ולראות את כל מערכת היחסים כניצול יחסי מרות.
טענות נגד חוסר אישום בדבר עדות שקר
טענה נוספת נגד יישום החוק היא שלא נהוג להאשים בעדות שקר או תלונת שווא אדם אשר התלונן על הטרדה מינית וחזר בו או התגלו פערים בגרסתו. הדבר יוצר מצב בו יכול להיגרם נזק רב לנאשם חף מפשע, בנוסף לסטיגמה הקשה הנדבקת בו, עקב עדות שקר ותלונת שווא או חוסר יכולת הוכחה וכמו כן המצב יכול לעודד תלונות שווא כנגד מעבידים, בידיעה כי אם המתלוננים יחזרו בהם או יתגלו כעדי שקר לא יוגש נגדם כתב אישום והם יצאו נקיים.
תיקון מס' 10 לחוק למניעת הטרדה מינית - "חוק הסרטונים"
תיקון מס' 10 לחוק למניעת הטרדה מינית, שנודע בכינוי חוק הסרטונים, קובע כי כל הפצה או פרסום של סרטונים ותמונות בעלות אופי מיני, ללא קבלת אישור מפורש של האנשים המופיעים בהם, ייחשבו כעוולה של הטרדה מינית, וכן עבירה של פגיעה בפרטיות לפי חוק הגנת הפרטיות, שדינה הוא עד חמש שנות מאסר. התיקון אושר בכנסת ב-6 בינואר 2014. יוזמת התיקון היא יפעת קריב, שכיהנה כחברת הכנסת בכנסת ה-19, במפלגת יש עתיד, בשיתוף עם מספר רב של חברי כנסת מכל גוני הקשת הפוליטית ובהסכמה גורפת של כל סיעות הבית.
רקע לחקיקת התיקון
"בשנים האחרונות, עם ההתפתחויות הטכנולוגיה, הולכת ומתפשטת תופעה של פרסום ברבים של תצלומים, סרטים או הקלטות בעלי אופי מיני, ללא הסכמת המצולמים. מקרים אלה נתפסים, על פי רוב, כפגיעה בפרטיות בלבד, אולם, ככלל, מן הראוי להתייחס למעשים אלה גם כפגיעה מינית" (מתוך דברי ההסבר לחוק). החוק נחקק בעקבות המציאות שקדמה לחקיקתו לפיה לא היה קיים סעד משפטי מתאים לאנשים אשר נפגעו מהפצה, ללא הסכמתם, של הקלטות ותמונות שלהם אשר היו בעלות אופי מיני. באופן ממוקד יותר, חוק זה חוקק בעקבות מקרה של צעירה שבן זוגה לשעבר הפיץ צילומים אינטימיים וחושפניים שלה ברשת, דבר שגרם לה למשבר נפשי קשה ולפגיעה בכל תחומי חייה. לאחר שהיא הגישה תלונה במשטרה ושם נאמר לה כי היא תוכל להגיש תלונה על פגיעה בפרטיות, ולא על הטרדה מינית, היא פנתה לח"כ יפעת קריב, בבקשה לעזרה. לאחר בירור מצב החקיקה הקיים וההכרה כי בעידן הדיגיטלי בו אנו נמצאים יש צורך בתיקון החוק למניעת הטרדה מינית, החליטה ח"כ קריב, ביחד עם חברי כנסת רבים, להגיש הצעת חוק שתספק מענה משפטי הולם למי שנפגעו מהפצת תכנים מיניים שלהם וללא הסכמתם במדיות השונות. חידוש החוק הוא כי הפצה או פרסום של סרטונים ותמונות בעלות אופי מיני לא יהוו רק עבירה של פגיעה בפרטיות אלא יחשבו כעבירת הטרדה מינית וכי יישומו בשטח יתחיל כבר בזמן הגשת התלונה במשטרה, כאשר יתייחסו למתלונן/ת כנפגע/ת, לכאורה, של הטרדה מינית.
עיקרי התיקון
החוק קובע כי כל פרסום של תצלום, סרט או הקלטה בעלי אופי מיני שיש בהם כדי להשפיל את האדם המופיע בהם או לבזותו, ולא ניתנה הסכמתו לפרסום - תיחשב כהטרדה מינית ודינה יהיה כדין הפוגע במזיד בפרטיותו של אדם בהתאם לחוק הגנת הפרטיות - עד 5 שנות מאסר.
החוק מציין שלושה סייגים או הגנות אשר ימנעו אישום פלילי מאדם שפרסם או הפיץ תוכן מיני ללא ידיעת או הסכמת האדם הנראה בסרטון או בתמונה.
השפעות התיקון
נכון לשנת 2017, הגיעו לפרקליטות המדינה עשרות תיקי חקירה בגין עבירות על החוק ועד כה הוגשו כ-30 כתבי אישום בגין עברה זו. לחוק יש גם ערך חינוכי: החוק משמעותו והשלכותיו נלמדים במרבית בתי הספר בארץ תחת שיעור אזרחות או שיעור חינוך או במסגרת תוכניות למלחמה בבריונות ובאלימות ברשתות החברתיות. החוק מהווה בסיס לדיוני דיבייט בתנועות נוער ובמסגרות חינוכיות לבני נוער. עם זאת, בספרות מושמעת גם ביקורת הדורשת להחמיר בענישה בגין הפגיעה הקשה בפרטיות, עקב הנזק הקשה שנגרם לקורבן של הפצת מידע אינטימי.
פורטר רובינסון
פורטר וסטון רובינסון (באנגלית: Porter Weston Robinson; נולד ב-15 ביולי 1992) הוא די ג'יי, מפיק מוזיקלי, מוזיקאי וזמר אמריקאי. אלבום הבכורה שלו, Worlds, יצא לאור ב-2014 והגיע בשיאו למקום הראשון במצעד אלבומי הדאנס/אלקטרוני של הבילבורד. בשנת 2017 רובינסון החל להוציא מוזיקה תחת שם הבמה Virtual Self, ובאותה שנה הוציא לאור את המיני-אלבום הראשון שלו, בשם Virtual Self.
רובינסון היה מועמד לפרס גראמי להקלטת הדאנס הטובה ביותר לשנת 2019 עבור הסינגל "Ghost Voices". בטקס פרסי המוזיקה האלקטרונית הראשון בשנת 2017, הוא היה מועמד בקטגוריות סינגל השנה וההופעה החיה של השנה, יחד עם מדיאון, עבור הסינגל "Shelter" וסיבוב ההופעות Shelter Live Tour בהתאמה. בשנת 2013 הוא דורג במקום החמישי בדירוג הדי-ג'ייז המובילים של אמריקה במגזין DJ Times, במקום השביעי ברשימת של בילבורד, בראש רשימת  של אתר InTheMix, וגם זכה בפרס אמן השנה של MTVU בשנת 2015. בנוסף, רובינסון נכנס לרשימת 100 הדי-ג'ייז המובילים של מגזין DJ Mag במשך שבע שנים רצופות.
2014–2019: Worlds ו-Virtual Self
ב-12 באוגוסט 2014 יצא לאור אלבום האולפן הבכורה של פורטר, Worlds, על ידי חברות התקליטים Astralwerks ו-Virgin EMI. במסגרת האלבום רובינסון שיתף פעולה עם זמרים והרכבים מוזיקליים רבים, ביניהם Urban Cone, Lemaitre, בריאן דורן ואיימי מילאן. הופעת הבכורה שלו לאלבום הייתה לשיר "Sad Machine". באותו זמן החל רובינסון את סיבוב ההופעות Worlds Live tour, בהשתתפות האמנים Giraffage ו-Lemaitre. בסיבוב ההופעות הם הופיעו בפסטיבלי מוזיקה פופולרית, ביניהם אולטרה מיוזיק פסטיבל, אלקטריק דייזי קרנבל ופסטיבל קואצ'לה. אלבום רמיקס, Worlds Remixed, יצא לאור ב-2 באוקטובר 2015.
ב-31 בינואר 2016 הודיע רובינסון בחשבון הטוויטר שלו כי הוא מייצר חומר חדש לאחר שהיה "תקוע" במשך שנה וחצי. ב-11 באוגוסט הוא הוציא את "Shelter", שיתוף פעולה עם המוזיקאי והחבר איגו לקלר, המוכר בשם הבמה שלו, מדיאון. ב-18 באוקטובר פורסם קליפ מצויר לשיר, שהונפש על ידי A-1 Pictures והופק במשותף על ידי רובינסון, A-1 Pictures וקראנצ'ירול. לאורך השנים 2016–2017 הוא יצא לסיבוב הופעות בארצות הברית ובאירופה יחד עם מדיאון, בשם Shelter Live Tour. מערך ההופעות הכיל שירים שנוצרו על ידי שני האמנים, שהתחלקו ביניהם. לאורך סיבוב ההופעות גם פורטר וגם מדיאון שרו את השירים שלהם. בסיבוב ההופעות השתתפו אמנים כדוגמת Danger, Robotaki , ו-San Holo. ההופעה האחרונה שלהם הייתה ב-23 באפריל 2017 בפסטיבל המוזיקה והאומנויות בעמק קואצ'לה. - 25 באוקטובר 2017 הוציא רובינסון את הסינגל "Eon Break", עליו הודיע בחשבון הטוויטר שלו. בערוץ היוטיוב של רובינסון פורסם גם וידאו קליפ לשיר. ב-8 בנובמבר 2017 יצא לאור הסינגל "Ghost Voices". ב-28 בפברואר 2018 פורסם הווידאו קליפ הנלווה בערוץ היוטיוב של רובינסון. בינואר 2019 הוכרז כי "Ghost Voices" היה מועמד לפרס גראמי להקלטת הדאנס הטובה ביותר, מה שהיה למועמדותו הראשונה של רובינסון. רובינסון חגג את ההישג והופיע בלוס אנג'לס שלוש פעמים לפני טקס הפרסים. בריאיון ל-Billboard Dance, רובינסון אומר שהוא גילה על המועמדות דרך טוויטר, וכי הוא אפילו לא ידע ש-"Ghost Voices" הוגש למועמדות. "הייתי מאושר, למען האמת... בעצם גיליתי את זה מטוויטר... פשוט אף פעם לא חשבתי על זה באמת... זה קשור לעד כמה זה חורג מהציפיות שלי", אמר. הוא הוסיף כי "זה היה ממש משמח."
ב-29 בנובמבר 2017 רובינסון הוציא לאור את המיני-אלבום הראשון שלו, בשם Virtual Self. ב-8 בדצמבר 2017 הוא הופיע איתו בבכורה בברוקלין, ניו יורק. הוא המשיך להופיע גם בשנת 2018, בין היתר במספר פסטיבלים, ביניהם אולטרה מיוזיק פסטיבל, אלקטריק דייזי קרנבל ופסטיבל בונארו למוזיקה, וכן שלוש פעמים באירופה, ובסיבוב הופעות בן חודשיים בצפון אמריקה. ב-20 ביולי 2018 רובינסון הוציא את "Angel Voices", רמיקס של "Ghost Voices". ב-4 במרץ 2019 הכריז רובינסון על "Multiverse Music Festival", פסטיבל מוזיקה בן יום אחד באוקלנד, קליפורניה, בעריכה עצמית, שעתיד להתקיים ב-15 ביוני בפארק החוף מידל הארבור. ארבעה ימים לאחר מכן שמו של הפסטיבל שונה ל-"Second Sky Music Festival" עקב תלונות של יזמים מקומיים שארגנו פסטיבל באוקלנד בשם דומה בשנה שעברה. במהלך המכירה המוקדמת נוסף יום שני לפסטיבל, לאחר שהכרטיסים נמכרו במהירות, ונותרו כרטיסים להופעה אחת בלבד. רובינסון הצהיר בראיון למגזין פולסטאר כי "הסיבה העיקרית שרציתי לעשות פסטיבל בעריכת-אמן היא שיש לי את הפנטזיה הזו שיהיה מקום בו כל המוזיקה האהובה עליי יכולה להתקיים יחד". זמן קצר לאחר שהכריז על מערך ההופעות של הפסטיבל, הודיע רובינסון על מופע נוסף של Virtual Self, סדרה של שישה סטים של תקלוט, ומאוחר יותר, על שתי הופעות נוספות של Virtual Self.
2020–הווה: Nurture
ב-28 בינואר 2020, רובינסון הודיע ברשתות החברתיות על אלבומו השני, Nurture, ועל שחרור הסינגל הראשון, "Get Your Wish" ב-29 בינואר 2020, יחד עם טיזר בן 52 שניות. השיר הזה, יחד עם רבים אחרים באלבום המלא, כולל שירה שנערכה באופן מלאכותי כדי להישמע נשית. לאחר צאת השיר הסביר רובינסון כי המילים עוסקות במאבקו ליצור ולהיות גאה במוזיקה שכתב, מאחר שסבל מדיכאון. במכתב למעריציו הוא פירט כיצד התקשה בכתיבת מוזיקה, וכיצד התגבר על הקושי הזה. "הבנתי שאסור לי לכתוב מוזיקה מתוך ציפייה שהתפוקה או ההישג יתקנו את הבעיות שלי, אלא עם התקווה שההבעה הכנה שלי תרגש אנשים כמו שמוזיקה מרגשת אותי. אז כשאני באמת התקשיתי לכתוב וזה נראה בלתי אפשרי, במקום לחשוב, 'אתה מתקשה בגלל שאתה זיוף, אתה בבירור לא בנוי לזה', התחלתי לומר לעצמי, 'כן, זה זה מה שאתה מקריב'". ב־10 במרץ 2020, הוציא רובינסון את הסינגל השני באלבומו, "Something Comforting". הווידאו קליפ לשיר פורסם ב-25 במרץ 2020. בריאיון, רובינסון אמר כי העבודה על השיר התחילה בשיא הבצורת היצירתית והדיכאון שלו ב-2015 וב-2016, וכי זה היה השיר הראשון שידע שהוא אוהב ומעוניין להשאיר באלבום.
ב-14 ביוני 2020, יום לפני יום הולדתו ה-28, הודיע רובינסון כי העבודה על האלבום Nurture נמצאת בהמתנה, אך השקת האלבום תחודש למחרת. למחרת יצא לאור הרמיקס של Anamanaguchi לשיר "Get Your Wish", ושבוע לאחר צאתו של הרמיקס האמור, הוא הוציא לו רמיקס נוסף תחת השם DJ Not Porter Robinson. מאוחר יותר, ב-12 באוגוסט 2020, יום השנה השישי להוצאת אלבומו Worlds, פרסם רובינסון עריכה חיה של שירו "Shepherdess", שהושמע במהלך הופעותיו החיות של האלבום Worlds. בנוסף, הוא הודיע כי במלאת עשור ליציאת האלבום עתיד לצאת לאור השיר "Hollowheart". השיר היה אמור להיכלל באלבום Worlds, אך הוגש מאוחר מדי. ב-26 באוגוסט 2020 הוציא רובינסון את "Mirror", הסינגל השלישי מתוך Nurture. וידאו קליפ לשיר פורסם ביוטיוב ב-9 בספטמבר 2020. ב-18 בדצמבר 2020 הודיע רובינסון כי העבודה על Nurture הושלמה במלואה, וכי האלבום ייצא בעוד כמה חודשים. כעבור כחודש הוא הודיע כי הסינגל הרביעי שלו, "Look at the Sky", עתיד לצאת לאור ב-27 בינואר 2021. באותו יום הודיע רובינסון כי Nurture יצא לאור ב-23 באפריל 2021, וכי הוא יהיה זמין להזמנה מוקדמת בפורמט CD, ויניל ודיגיטלי, וכן יימכרו מוצרים מסחריים של האלבום. לאחר שבועיים פורסם בערוץ היוטיוב של רובינסון קליפ של "Look at the Sky".
ב-26 בפברואר 2021 הודיע רובינסון בחשבון הטוויטר שלו כי הסינגל החמישי לאלבום בן 14 השירים, "Musician", יצא לאור ב-3 במרץ. לציוץ שלו צורפה דגימה קולית וחזותית מתוך השיר והווידאו קליפ שלו. לאחר צאת השיר סיפר רובינסון את הרקע של תהליך הכתיבה וההפקה שלו, ואמר "יש גרסה של 'Musician' שלדעתי הייתה הגרסה הסופית בשלב מסוים, שם היא ירדה לגמרי מהפסים ולא הייתה שיר פופ בכלל, שעברה מיליון שינויי סולם והיה לה רק פזמון אחד". לאחר מכן הוא קבע כי גרסה זו של השיר תושמע בסופו של דבר בהופעה החיה הקרובה שלו. בהודעה לעיתונות הסביר רובינסון מה משמעות השיר עבורו, ואמר "זה היה אחד השירים האחרונים שכתבתי לאלבום, וזה באמת חגיגה של האלבום עצמו". מאוחר יותר התגלה כי כלי הנגינה העיקרי של האלבום נדגם משיתוף פעולה שלא פורסם בין רובינסון ללהקת האינדי-פופ הבריטית קרו קרו בוניטו. וידאו קליפ בסגנון אנימה פורסם זמן קצר לאחר מכן.
ב-17 במרץ 2021 פורסם כי גרסת דלוקס של Nurture תצא לאור באופן בלעדי ביפן, והיא תכלול שיר בונוס עם הלהקה היפנית Wednesday Campanella. ב-22 באפריל 2021, יום לפני צאתו של Nurture, הוציא רובינסון את הסינגל השישי והאחרון מתוך האלבום, Unfold, עם המוזיקאי הבריטי Totally Enormous Extined Dinosaurs. ב-23 באפריל 2021 יצא לאור האלבום Nurture. ב-24 באפריל 2021, יום למחרת, במהלך פסטיבל המוזיקה הווירטואלית שלו, Secret Sky, הציג לראשונה רובינסון את המופע החי של Nurture. ב-10 במאי 2021 הודיע רובינסון על סיבוב ההופעות למופע החי של Nurture.
אומנות ותדמית ציבורית
ההשפעות הראשונות של רובינסון כוללות מוזיקת משחקי וידאו, ובפרט Dance Dance Revolution. הוא מעריץ גדול של אנימה ותרבות יפנית, ומשלב אלמנטים אלה במוזיקה שלו. הוא הצהיר כי במקור ניסה לחקות את המוזיקה ששמע במשחקים יפניים, שנבעה מהפקה, ולאחר מכן להופיע כדי ג'יי.
ביוני 2019, קרן רובינסון מלאווי (The Robinson Malawi Fund) תרמה 154,000 דולר לחולי לימפומת בירקיט במלאווי, באמצעות כסף שגויס בפסטיבל Second Sky Music Festival ותרומות מרובינסון. רובינסון הקים את הקרן ביוני 2019, לאחר שאחיו מארק החלים מסרטן. ב-9 במאי 2020, רובינסון חבר לאקדמיה הלאומית לאמנויות ומדעי ההקלטה, ותרם 115,000 דולר לקרן הסיוע MusiCares COVID-19 , שגויסו בפסטיבל המוזיקה המקוון Secret Sky. במהלך האירוע הוא חשף שיר חדש מאלבומו הקרוב, "Look at the Sky". מאוחר יותר הוכרז כי השיר יהיה הסינגל הרביעי מתוך האלבום Nurture.
חיים אישיים
רובינסון נולד באטלנטה, ג'ורג'יה, ומתגורר כיום בצ'אפל היל, צפון קרוליינה. הוא התקבל לאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל, שם למדו הוריו, אך לא החל את לימודיו בשל הקריירה המוזיקלית שהתחיל. הוא השני מבין ארבעה ילדים במשפחתו. אחיו הבכור, ניק רובינסון, היה מפיק וידאו באתר משחקי הווידאו פוליגון לפני שפוטר בשנת 2017, וכיום מפיק תוכן בערוץ היוטיוב שלו. אחיו הצעירים נקראים רוברט ומארק. הוא הצהיר כי הוא ידיד קרוב מאוד של התקליטנים ומפיקי התקליטים מדיאון ודילון פרנסיס.
רובינסון סיפר כי לא הוציא או הפיק שום מוזיקה חדשה בשנת 2015 מאחר שסבל מדיכאון. הוא מנהל מערכת יחסים עם ריקה מיקוריה מאז 2017.
Worth a Shot
Worth a Shot (בעברית: שווה ניסיון [לפי משמעות]; שווה ירייה [מילולי]) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית אל קינג, בהשתתפות הזמר דיירקס בנטלי. הוא יצא לאור ב-13 במאי 2022, על ידי חברות התקליטים סוני מיוזיק אנטרטיינמנט ו-RCA רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום.
השיר הגיע למקום ה-30 במצעד השירים הדיגיטליים.
רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי ג'וש אוסבורן, רוס קופרמן ושיין מק'נאלי והופק על ידי אל קינג ורוס קופרמן. לאורכו של השיר, מדברת קינג על ניסיון נוסף שהיא רוצה לתת לבן זוגה לשעבר, בטענה שהוא "שווה ניסיון". כמו כן, משתמשת במוטיבים של ויסקי ומשקאות חריפים כדוגמה לכך שהניסיון יכול לקרות (וזאת, בשל שכרות שיכולה להיגרם כתוצאה מכך).
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-9 מיליון השמעות.
וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-18 במאי 2022. בתחילתו, ניתן לראות את קינג נשענת על קיר, כשהיא לבושה בשמלה מיושנת בסגנון המערב הפרוע. הקונספט של הקליפ, עוסק באותו הסגנון וזאת, בנוסף לתחרות שתיית משקאות חריפים שקינג מבצעת עם בוקר אחר, כשהיא לבושה כגבר עם שפם.
נכון לאוקטובר 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.1 מיליון צפיות.
שרה שנירר
שרה שֶׁנִירֶר (בכתיב יידי: שענירער; א' בתמוז תרמ"ג, 6 ביולי 1883 – כ"ו באדר א' תרצ"ה, 1 במרץ 1935) הייתה מחנכת, מורה ופעילת חינוך חרדית, סופרת יידיש ומחזאית. מייסדת רשת בית יעקב לחינוך חרדי לבנות.
ביוגרפיה
בלחץ הוריה, נישאה שנירר בסוף שנות העשרים שלה, אף על פי שהיו לה ספקות לגבי בעלה לעתיד והתאמתם זו לזה. לאחר שבעלה לא תמך בדרכה, התגרשו בני הזוג. בשנותיה האחרונות הייתה נשואה ליצחק לנדא. ביומנה תיארה שנירר את אירוסיה: "בשעה טובה ומוצלחת התקיימו האירוסין שלי...". לשנירר לא נולדו ילדים.
תקופת פעולתה של שרה שנירר
שנירר מתארת את תחושתה אל מול הווי חייהן של בנות דורה: יחד עם זה היא לא נמנעה מלהביע גם ביקורת על העדר חינוך מתאים לבנות: "בכל יום רואים המונים חדשים של זקנים וצעירים בלבוש חסידי... להוטים לבלות את הימים הקדושים ביותר בשנה באווירה של הרבי שלהם, … ואנחנו נשארות בבית, הנשים והבנות עם הקטנטנים. יש לנו חג ריק."שנירר החלה לפנות למנהיגי הציבור היהודי בניסיון לשכנע אותם כי יש צורך בחינוך יהודי מסורתי לבנות, אולם לא זכתה להבנה מהרבנים שאליהם פנתה. אחיה יעץ לה לפנות לאדמו"ר מבעלז, רבי יששכר בער, והוא נתן לה את ברכת הדרך, ואף חיזק אותה עוד פעמים רבות לאחר מכן כשהייתה באה להתייעץ עימו.
בית הספר הראשון
בית הספר הראשון של "בית יעקב" נוסד בסוף חודש תשרי, שנת תרע"ט (1918) בקרקוב, ובו למדו כ-25 בנות בגילאי 13–14 בחדרון קטן. שרה לימדה את כל תחומי הלימוד: דת, מידות, עברית, יידיש, כתב רש"י, תולדות ישראל ומלאכת יד.
השם בית יעקב מבוסס על מדרש פרשני לפסוק המתאר את מתן תורה בספר שמות פרק י"ט: "וּמֹשֶׁה עָלָה אֶל הָאֱלֹהִים וַיִּקְרָא אֵלָיו ה' מִן הָהָר לֵאמֹר: כֹּה תֹאמַר לְבֵית יַעֲקֹב וְתַגֵּיד לִבְנֵי יִשְׂרָאֵל", ופירש במכילתא דרבי ישמעאל: "כה תאמר לבית יעקב - אלו הנשים, ותגיד לבני ישראל - אלו האנשים". מדרש מפורסם זה הקנה את שמו לרשת החינוך, שכן הוא משלב את הרעיון של לימוד תורה ומסירת ידע לנשים דווקא. יש אומרים שמקור השם הוא מן הפסוק "בית יעקב לכו ונלכה באור ה'".
בית הספר שלה הצליח והתרחב, וב-1924 סיים המחזור הראשון של קורס המורות של הרשת. בית הספר התרחב והפך לרשת חינוכית דתית לבנות, בחסותה של תנועת "אגודת ישראל". בשנת 1937 השתייכו יותר ממאתיים וחמישים בתי ספר לרשת זו (על אף שרובם היו בתי ספר לחינוך משלים). הרשת כונתה "בית יעקב", והיא קיימת עד היום כמעט בכל קהילות ישראל המנהלות אורח חיים אורתודוקסי-חרדי.
הפולמוס סביב בית הספר
פתיחת רשת בתי הספר גרמה למחלוקת גדולה בציבור החרדי. בהונגריה דחו הרבנים ממונקאטש ומקאלשיץ את בתי הספר לבנות. בגליציה התנגדה חסידות בעלז לבתי הספר של בית יעקב, ואף במידה רבה נמנעה בעלז להיכנס לרשת אגודת ישראל, בעקבות כך. המתנגדים טענו כי ברכת הרבי מבעלז ניתנה לשנירר באופן פרטי, ולא לשם הקמת תנועה.
הדרך להקמת רשת החינוך נפתחה בעקבות פסק הלכה במאה ה-20 של "החפץ חיים", הרב ישראל מאיר הכהן, שסבר כי קביעת התלמוד בנושא לימוד תורה לנשים התייחסה לנסיבות מסוימות שאינן חלות עוד. הן הניחו קיומה של אווירה שבה "מסורות ומנהגים עתיקי־יומין היו מושרשים", ובנות למדו על היהדות לא באמצעות לימוד פורמלי אלא פשוט מהתבוננות בנעשה בבית. בימינו השתנו שני דברים, טען החפץ חיים: ראשית, המשפחה היהודית הייתה בתהליך של פירוק - היו משפחות שהתרחקו מהדת, אחרות הופרדו בשל גלי ההגירה ממזרח אירופה; שנית, בנות למדו לימודים כלליים וצריך לאזן אותם בחינוך יהודי כדי שלא ינטשו לגמרי את היהדות. באווירה חדשה זו, חלה חובה דתית להעניק לבנות חינוך יהודי. מכאן ש"אם הדבר לא ייעשה", כתב החפץ חיים, "הן עלולות לסור לגמרי מדרך ה' ולעבור על אושיות הדת".
בין תרבות כללית לחינוך דתי
שנירר העידה על עצמה כי התעניינה ואף נהנתה מיצירות של התרבות הגרמנית, וכי אדיקותה ודבקותה במסורת הן ששמרו עליה לבל תשכח את שורשיה היהודיים. היא בקשה דרך לשלב בין התרבות הכללית והמסורת: "'גיליתי התעניינות רבה גם בידע כללי... נהניתי ללכת לאודיטוריום הגדול שב'ביירישעס הוף', כדי לשמוע על ספריהם של הסופרים הגרמנים הקלאסיים... הצטערתי מאד על כי נאלצתי לבקר במקומות הללו, אך לדאבוני לא היה בנמצא אתר יהודי אחר אשר יכול היה לספק את צרכיו של הנוער היהודי... לו רק יכולתי ללמד אותן את הנושאים אותם השתוקקו להכיר, ובו זמנית להעשיר אותן בחכמת התורה וביופייה של המסורת היהודית. לו רק יכולתי…!'"היא שאפה להעניק לתלמידותיה חינוך כללי עשיר, ובה בעת לחזק את הזדהותן עם המסורת היהודית העשירה שאליה הן שייכות. היא בקשה ליצור אצלן את אותה חויה רוחנית שהייתה לגברים: "בכל יום רואים המונים חדשים של זקנים וצעירים בלבוש חסידי... להוטים לבלות את הימים הקדושים ביותר בשנה באווירה של הרבי שלהם, … ואנחנו נשארות בבית, הנשים והבנות עם הקטנטנים. יש לנו חג ריק."בית יעקב אפשרה חוויות רוחניות דומות לאלה של הגברים, במיוחד בסמינרים למורות, שבהם הבנות גרו, התפללו, שרו ורקדו יחד בשבתות. שנירר הנהיגה חידוש בחגיגות ט"ו בשבט, שבמסגרתו היו הנערות יוצאות מדי שנה ליער, שם היו רוקדות בדבקות ללא חשש מהפרת הצניעות או ממבטי גברים.
פעילות ספרותית
שנירר נחשבת לחלוצת הכתיבה הספרותית החדשה לבנות דתיות. בשבילן כתבה סיפורים, מחזות חינוכיים ופרקי מוסר, שנדפסו בעיתונות הילדים הדתית בפולין ביידיש. יצירותיה זכו לתפוצה רבה בשעתן ואחדות מהן תורגמו לעברית.
שרה שנירר פרסמה כעשרים כרכים ביידיש, סיפורת, ספרי ילדים, מחזות, מאמרי חינוך והדרכה דתית. וכן פרסמה אוטוביוגרפיה על חייה ומפעלה. לאחר מותה נכתבו עליה כמה ביוגרפיות, וכל כתביה הוצאו בכמה מהדורות ביוזמת תנועת "אגודת ישראל".
בראש תנועת 'בנות אגודת ישראל'
שנירר הייתה מייסדת הסתדרות 'בנות אגודת ישראל', תנועת בת של אגודת ישראל שיועדה לנשים, נשאה דברים בוועידות התנועה, והכשרה לקראת עלייה לארץ ישראל של התנועה שפעלה בוורשה קראה את שמה 'קבוצת שרה בת טובים', על שמה של שנירר.
פטירתה
בגיל 52 חלתה, ובכ"ו אדר תרצ"ה (1 במרץ 1935), נפטרה ונקברה בבית העלמין "החדש" ב"פלשוב" (פרבר בדרום קרקוב) ברחוב Abrahama 3. בהלווייתה בעיר קרקוב השתתפו אלפים, וגדולי הרבנים נשאו את דברי ההספד בבית כנסת הרמ"א. בבית הקברות הוקצה מקום מיוחד לקברה. הרב יהודה לייב אורליאן מילא את מקומה כמנהל בית יעקב. בית הקברות נחרב בשואה, ובשנת 2003 הוקמה מחדש מצבה על קברה.
הנצחה
רחוב הקרוי על שמה נמצא בשכונת קריית בעלז בירושלים וכן בנתניה. כמו כן, נקראו על שמה מספר מוסדות ובתי ספר של רשת בית יעקב.
ג'ינגיס חאן (להקה)
ג'ינגיס חאן (בגרמנית: Dschinghis Khan) היא להקת דיסקו גרמנית, שהוקמה בשנת 1979.
היסטוריה
הלהקה השתתפה באירוויזיון 1979 (שהתקיים בירושלים) עם השיר "Dschinghis Khan" באורך 2:54 דקות, שנכתב על ידי ברנד מנונגר והולחן על ידי ראלף זיגל. שמה של הלהקה - מקורו באותו שיר.
לאחר הופעתה באירוויזיון, הלהקה התפרסמה מאוד, ובשנות ה-80 הייתה ידועה בכל רחבי אירופה, ובעיקר בגרמניה, ברית המועצות ויפן, ואף זכו להכרה בארצות הברית. השירים שלהם היו תמיד על אישיות עבר ידועה, תרבויות ומקומות.
אף על פי שהלהקה התפרקה באמצע שנות ה-80, השירים שלה המשיכו להיות פופולריים ועד היום ממשיכים להפיץ ברחבי האינטרנט קליפים ושירים שלה. הקליפ הפופולרי ביותר שלהם הוא ביצוע שלהם לשיר "Moskau".
בישראל נחשב הלהיט "ג'ינגיס חאן" לאחד השירים המזוהים ביותר עם תחרות האירוויזיון לדורותיה, והופעתה הססגונית של הלהקה בעת ביצוע השיר באירוויזיון 1979 נחקקה עמוק בזיכרון הישראלי. על כך תעיד העובדה שהשיר והמופע הנלווה אליו השתלבו בעלילת הקומדיה זוכת פרס האקדמיה הישראלית הללויה, והרקדן הראשי של הלהקה המחופש כ"ג'ינגיס חאן" אף מופיע כדמות בסרט בגילומו של השחקן הישראלי הראל נוף.
חברי הלהקה המקוריים הם:
הלהקה הוקמה מחדש בשנת 2005, כאשר סטפן טרק החליף את מקומו של לואיס פוטרגיטר (הרקדן הראשי בלהקה שבין היתר גילם את דמותו של "ג'ינגיס חאן") שנפטר מאיידס. הם הופיעו פעם אחת מאז החידוש, במוסקבה באצטדיון אולימפיסקי ב-17 באוקטובר 2005. כחצי שנה לאחר מכן, ב-7 במאי 2006, נפטר סטיב בנדר מסרטן.
הלהקה, שידועה כעת בשם "מורשתו של ג'ינגיס חאן", יצאה לסיבוב הופעות מחורף 2006 עד לסתיו 2007. הם תכננו גם סיבוב הופעות בגרמניה ביוני 2007, שבנוסף לו יצא גם דיסק DVD חדש. הדיסק יצא לאור לאחר 8 שנים שלא הוציאו אף דיסק. בנוסף יצא גם אלבום "Seven Leben" המכיל 15 שירים חציים חידושים ללהיטי העבר.
סינגלים
(הוצאו אך ורק בגרמניה)
קסנון
קסנון (Xenon) הוא יסוד כימי ממשפחת הגזים האצילים שסמלו הכימי Xe ומספרו האטומי 54.
תכונות
בעבר קסנון כונה "גז אינרטי". היום ידוע שהגדרה זו אינה מדויקת, כיוון שניתן ליצור מספר תרכובות שמכילות קסנון. קסנון מסוגל להתמוסס ולהיכלא בין רשת מולקולות מים.
שימושים
הערה: השם "קסנון" משמש ברוב השפות כשם גנרי לנורות הפריקה (HID) שיש בפנסים קדמיים של כלי רכב, למרות שאלו אינן נורות קסנון אלא נורות מתכת הליד.
היסטוריה
הקסנון (מקור השם במילה היוונית ξενος (xenos) שמשמעה "זר") זוהה באנגליה על ידי ויליאם רמזי (William Ramsay) ומוריס טרברס (Morris Travers) ב-1898, בשאריות שנשארו מאידוי אוויר נוזלי.
צורה בטבע
קסנון נמצא בכמויות זעירות (שני חלקיקים מתוך 20 מיליון) באטמוספירת כדור הארץ ומופק מסחרית במיצוי מאוויר נוזלי. האיזוטופים 133Xe ו-135Xe מיוצרים בכורים גרעיניים בהקרנת נייטרונים.
תרכובות
לפני 1962, קסנון וגזים אציליים אחרים נחשבו לאדישים לחלוטין מבחינה כימית. מאז, יותר ויותר עדויות מעידות שקסנון ושאר הגזים האציליים יוצרים מספר תרכובות. עד היום יוצרו תרכובות קסנון עם פלואור, חנקן, מימן, נתרן ועוד מספר יסודות אחרים. בנוסף לכך, ידועות 80 תרכובות של קסנון, פלואור וחמצן.
אמצעי זהירות
קסנון אינו יסוד רעיל, אך תרכובות שלו הן חומרים מחמצנים חזקים ורעילים, שמסוגלים לגרום לנזק.
כיוון שקסנון כבד יותר מהאוויר, מהירות הקול בו נמוכה יותר. כששואפים אותו לריאות, הוא גורם לקול עבה ונמוך (בניגוד לשאיפת הליום). עם זאת, בדומה לגז צחוק ולהליום, שאיפת קסנון עלולה לגרום למחסור בחמצן בגוף ולחנק.
לקסנון יש השפעה מאלחשת, והוא משמש ברפואה כמרדים כללי. כיום, בשל הסכנה הטמונה בו והשפעתו המאלחשת (וגם בגלל מחירו הגבוה), הפסיקו אוניברסיטאות רבות להשתמש בשאיפה שלו להדגמה במעבדות כימיה. כתחליף לו הן משתמשות בגז גופרית שש-פלואורידית בהדגמה זו (אף שגם הוא גורם לאספיקסיה).
יחסי גרמניה–סאו טומה ופרינסיפה
יחסי גרמניה–סאו טומה ופרינסיפה הם יחסי החוץ בין גרמניה וסאו טומה ופרינסיפה.
סקירה כללית
סאו טומה ופרינסיפה כוננה יחסים דיפלומטיים עם גרמניה המזרחית וגרמניה המערבית בשנת 1975, מיד לאחר קבלת עצמאותה מפורטוגל, והיחסים התגברו לאחר איחוד גרמניה מחדש בשנת 1990.
יחסים כלכליים
היחסים הכלכליים בין גרמניה לסאו-טומה אינם מפותחים במיוחד. לדוגמה, היצוא הגרמני לסאו טומה ופרינסיפה הסתכם ב-0.3 מיליון דולר בלבד בשנת 2014, בעוד שהיבוא ממה שהיה פעם יצרן הקקאו הגדול בעולם לגרמניה הסתכם באותה תקופה ב-0.8 מיליון דולר.
שגרירות גרמניה בליברוויל, האחראית על סאו טומה ופרינסיפה, מימנה עד כה כמה פרויקטים קטנים בפיתוח כפרי ובקידום פרויקטים חינוכיים וקבוצות נשים. קשרים כלכליים משמעותיים יותר צפויים ברגע שניתן יהיה להפיק נפט במאגרים המשוערים במפרץ גינאה, שחלק ניכר מהם נמצא בשטח סאו טומה ופרינסיפה.
התיירות בסאו טומה ובפרינסיפה התרחבה מאז שנות ה-90. מספר בתי מלון ומתחמי נופש כבר קיימים, כולל השקעות גרמניות מראשיתה.
אפילפסיה מיוקלונית מתקדמת
אפילפסיה מיוקלונית מתקדמת (PME) היא תסמונת אפילפטית נדירה הנגרמת על ידי מגוון הפרעות גנטיות. היא מורכבת מהתקפים מיוקלוניים ופרכוסי טוני-קלוני יחד עם שקיעה נוירולוגית מתקדמת.
היא ידועה גם כמיוקלונוס אפילפטי מתקדם.
תצוגה
בהתקפים מיוקלוניים יש עוויתות שרירים קצרות לא רצוניות ועלולה להיות לעיתים תכופות עד כדי ניטרול האדם. סימפטומים אחרים יכולים לכלול עיטוש בלתי נשלט עפעוף מהיר ועוד. ננסים הם קרבנות שכיחים של מחלה נדירה וקטלנית זו. לפרכוסי טוני-קלוני יש שני שלבים: השלב הטוני יכול לארוך כמה שניות. מעורבות בו מתיחת שרירים שכתוצאה מכך האדם עלול ליפול. השלב השני הוא השלב הקלוני שבו יש פרכוס שבו השרירים נמתחים ומתרפים במהירות. התפקוד הנוירולוגי הלקוי כולל קושי בתיאום של תנועות השרירים (אטאקסיה) וירידה ביכולת הקוגניטיבית (שיטיון).
אפידמיולוגיה
PME אחראית לפחות מ-1% ממקרי האפילפסיה במרכזי אפילפסיה מתמחים.
ההיקף והשכיחות של PME אינה ידועה אבל יש שוני גאוגרפי ואתני ברור אצל בעלי פגמים גנטיים מסוימים. גורם אחד, מחלת אונפריכט לונדבורג (Unverricht-Lundborg disease) היא בעלת תפוצה של 1:20,000 בפינלנד.
אבחון משתנה
בשלבים הראשונים קשה להבחין אפילפסיה מיוקלונית מתקדמת מסוגי אפילפסיות כלליות אידיופתיות שפירות כמו אפילפסיה מיוקלונית של גיל הנעורים. ב-PME האפקטיביות הראשונית של הטיפול בתרופות אנטי-אפילפטיות יורדת ככל שההתקפים נעשים תכופים יותר והירידה הנוירולוגית מתקדמת. עם זאת, אלה יכולים להיות גם סימנים של הרעלה של תרופות נוגדות פרכוסים. המיוקלונוס ב-PME הוא בדרך כלל חמור ונחשב לסוג ההתקפים הבולט.
הפרעות אופייניות
יש כמה הפרעות אופייניות הכוללות את הגורמים הנפוצים ביותר לאפילפסיה מיוקלונית מתקדמת. ביניהן: מחלת אונפריכט לונדבורג, אפילפסיה מיוקלונית עם סיבים אדומים מחוספסים (תסמונת מרף), מחלת לפורה ועוד.
מחלת אונפריכט-לונדבורג
הירידה הקוגניטיבית היא איטית ולעיתים מתונה. החולים לא חיים, בדרך כלל, מעבר לגיל העמידה, אך יש יוצאים מן הכלל. פניטואין – תרופה אנטי אפילפטית ותיקה ונפוצה ידועה כמחריפה בצורה קשה את המצב. יש בה תורשה רצסיבית אוטוזומלית והיא נגרמת על ידי מוטציה בגן Cystatin-B) EPM1) בכרומוזום 21q22.3 שהתגלה ב-1996.
היא תוארה כסוג החמור פחות של PME.
אפילפסיה מיוקלונית וסיבים אדומים מחוספסים (תסמונת מרף)
תחילתה של מחלה זו יכולה להיות בכל זמן וחומרתה והתקדמותה יכולות להשתנות. התקפי טוני-קלוני ושיטיון פחות ניכרים מאשר בצורות אחרות של PME. הסיבה היא מוטציה מיטוכונדריאלית ב-DNA כך שרוב המקרים התורשתיים מועברים על ידי האם. ביופסיה בשרירי השלד תראה סיבים אדומים מחוספסים ומכאן שמה.
מחלת לפורה
מחלה זאת מתחילה, באופן רגיל, בין הגילים 6 עד 19 אחרי התפתחות רגילה ומסתיימת במוות תוך 10 שנים. היא מאופיינת בגופיפי לפורה בנוירונים וברקמות אחרות בגוף. ההתקפים הכלליים נשלטים בדרך כלל על ידי תרופות אנטי אפילפטיות אבל המיוקלונוס הופך להיות עקשן לטיפול תוך זמן קצר. בתוך שנתיים יש צורך בכיסא גלגלים לצורכי ניידות ובתוך חמש עד עשר שנים האדם מרותק למיטה ומוזן לעיתים קרובות באופן מלאכותי. חומצה ולפרואית וזוניסאמיד הן תרופות הבחירה הראשונה וגם דיאטה קטוגנית יכולה לעזור. האחראי למחלה הוא פגם גנטי אוטוזומלי-רצסיבי שאיתרו אותו בשני גנים. גן EPM2A בכרומוזום 6q24 התגלה ב-1998 ומקודד עבור הפרוטאין Laforin. הוא אחראי ל-80% של המקרים. גן EPM2B בכרומוזום 6p22.3 התגלה ב-2003 ומקודד עבור הפרוטאין Malin. יכול להיות שיש גן שלישי במיקום לא ידוע.
Neuronal ceroid lipofuscinoses
יש צורות שונות להפרעות אלה. לכל אחת יש הגורם הגנטי שלה ושונות גאוגרפית המובילה להצטברות של פיגמנטים שומניים ברקמות הגוף ועוברות בתורשה על ידי יחסי דומיננטיות. ההתחלה והסימפטומים משתנים עם הצורה המיוחדת אבל מוות מתרחש בדרך כלל תוך חמש עד חמש עשרה שנים.
תנועת בלית
תנועת בְּלִית, המכונה גם תנועת מדרון או תנועת מסה, היא תהליך גאומורפולוגי שבו קרקעות, חולות, רגולית וסלעים נעים במורד המדרון בהשפעת כוח הכבידה. סוגי תנועות הבלית כוללות: זחילות, גלישות, זרימות, התמוטטויות ומפולות, כל אחת עם המאפיינים הייחודיים לה ובטווחי זמנים שבין שניות לשנים. תנועת בלית מתרחשת הן במדרונות ביבשה והן במדרונות תת-מימיים, ואובחנה גם על כדור הארץ, מאדים, נוגה והירח איו של כוכב הלכת צדק.
כאשר כוח הכבידה הפועל על מדרון גובר על הכוחות המתנגדים לו מתרחשת התמוטטות של המדרון (תנועת בלית). חוזק החומר שממנו עשוי המדרון, הקוהזיה וגודל החיכוך הפנימי בחומר מסייעים לשמר את יציבות המדרון וקרויים באופן קיבוצי חוזק הגזירה. הזווית המרבית שמדרון נטול לכידות יכול לשאת לפני שתאבד היציבות שלו מכונה זווית השיפוע הטבעי. במדרון שזו הזווית שלו משמש חוזק הגזירה כמשקל נגדי מושלם לכוח הכבידה הפועל עליו.
תנועת בלית יכולה להתרחש בקצב אטי מאוד, בייחוד באזורים יבשים מאוד או באזורים המקבלים כמות משקעים המספיקה על מנת לקיים צמחייה המייצבת את פני השטח. היא גם יכולה להתרחש במהירות רבה מאוד, כמו בגלישת סלעים ובגלישת אדמה, שתוצאותיהן הרסניות, הן באופן מיידי והן כעבור זמן מה, לדוגמה בעקבות היווצרות סכרי גלישת אדמה.
גורמים המשנים את ההיתכנות להתרחשות תנועת בלית כוללים: שינוי בזווית המדרון, היחלשות החומר כתוצאה מבליה; גידול בתכולת המים; שינויים בתכסית הצמחייה ומעמס יתר.
חשיבות מים כגורם לתנועת בלית
מים יכולים לחזק או להחליש את יציבות המדרון בתלות בכמות המים הספוגים במדרון. כמויות מים קטנות עשויות לחזק קרקעות משום שמתח הפנים של המים עשוי להגביר את הלכידות של הקרקע. תופעה זו מאפשרת לקרקע להתמודד כנגד סחיפה טוב יותר מאשר קרקע יבשה. אם יש יותר מדי מים במדרון הם עלולים להגביר את לחץ המים בנקבוביות, להקטין את החיכוך, ולהאיץ את תהליך הסחיפה. עקב כך מתרחשים סוגים שונים של תנועת בלית (לדוגמה, זרמי בוץ, גלישות קרקע וכו'). דוגמה טובה להשפעת המים על יציבות החומר אפשר לראות בארמונות חול. חייבים לערבב חול עם מים על מנת לקבל חומר שניתן לעצב בעזרתו את הארמון. אם מוסיפים יותר מדי מים החול נשטף, ואם לא מוסיפים מספיק מים החול נושר והארמון מתמוטט.
סוגי תנועות הבלית
סוגי תנועות הבלית נבדלות על פי האופן שבו החול, הרגולית או הסלעים נעים במורד המדרון כגוף אחד.
גלישות אדמה
גלישת אדמה (landslide), היא תנועה מהירה של מסה גדולה של אדמה וסלעים במורד הגבעה או ההר. קודם לגלישת האדמה כמעט שלא מתרחשת תנועת חומרים במורד עד שגשמים כבדים הפועלים גם כחומר סיכה מאפשרים את תנועת החומרים, וגורמים להיווצרות גלישת אדמה. הצורות הנפוצות של גלישת אדמה הן התמוטטות (slump), גלישת סחופת (debris slide), גלישת סלעים (rock slide), מפולת סלעים (rock fall), מפולת סחופת (debris fall) ומפולת שלגים.
זרימות
תנועת קרקע ורגולית שדומות יותר להתנהגות של נוזל מכונה זרימה. היא כוללת מפולות שלגים, זרמי בוץ (mudflow), זרמי סחופת (debris flow), זרמי קרקע (earth flow) להארים וסטרוצסטורם (sturzstrom). מים, אוויר וקרח מעורבים לעיתים קרובות בתנועה דמוית הנוזל של החומר.
התמוטטויות
התמוטטויות (topples) הם מקרים בהם גושי סלע ניתקים ממקומם ומתדרדרים במורד המדרון.
צניחות
צניחה (slump) של קרקע או סלע מלוכדים לאורך פני השטח המעוגלים (שצורתם דמוית כף). הצניחה יוצרת צוק קטן בצורת סהר, או מתלול חד בקצה המדרון. ייתכנו כמה מתלולים במורד המדרון.
מפולות
מפולת (fall), כולל מפולת סלעים היא המקרה שבו רגולית נשפך כמפל במורד המדרון, אך נפחו או צמיגותו אינו מאפשרים לו להתנהג כנוזל. קודם למפולת סלעים ניתן להבחין שבסלעים נוצרים סדקים אורכיים. מפולות הן תוצאה של התחתרות של מים כמו גם התחתרות של גלים. מפולות מתרחשות במורדות תלולים מאוד כמו פני צוקים. הסלעים עשויים להינתק ממקומם בין השאר בשל רעידות אדמה, גשמים, ביקוע על ידי שורשי עצים וקפיאת מים בסדקים. הצטברות שברי סלעים למרגלות המדרון מכונה דרדרת (talus).
גורמים לתנועת בלית
קרקע ורגולית נשארים על מדרון ההר או הגבעה כל עוד כוחות הכבידה אינם מסוגלים להתגבר על כוחות החיכוך השומרים עליהם במקומם. גורמים המחלישים את התנגדות החיכוך יחסית לכוחות הפועלים במדרון, ובכך גורמים לתנועת בלית, יכולים לכלול:
Young Foolish Happy
Young Foolish Happy (בעברית: צעיר מטופש ושמח) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הבריטית פיקסי לוט. האלבום יצא לאור ב-11 בנובמבר 2011 על ידי חברת התקליטים מרקורי רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים.
האלבום הגיע למקום ה-18 במצעד האלבומים הבריטי.
מריונטה סול
מריונטה סול היא להקת רוק ישראלית שהחלה לפעול בשנת 2003 בבאר שבע.
היסטוריה
הלהקה הוקמה בשנת 2003 על ידי אמיר גרומן ועידו קרוב, חברי ילדות מבאר שבע ששיתפו פעולה בעברם במספר הרכבים מוזיקליים. שם הלהקה נגזר ככל הנראה מרחוב הנרייטה סולד בבאר שבע, שם התגוררו השניים באותו הזמן.
בשנת 2004 הוציאו את אלבומם הראשון, "פוטו רצח". אלבום ניסיוני, אינסטרומנטלי בעיקרו, ובהפקה עצמית, שהכיל קטעים בסגנונות מוזיקליים שונים שנעו בין רוק איטי להאוס פסיכדלי. גם את אלבומם השני, "שקשוק השפנים", משנת 2005 הפיקו בעצמם. אלבום זה הציג קטעים קומוניקטיביים יותר, אך עדיין שמר על קו מוזיקלי רוקיסטי על סף הכאוטיות. שני האלבומים הופצו בחינם באינטרנט. בשנים אלו לא הרבתה הלהקה בהופעות. למרות זאת, דבר קיומה ושיריה של הלהקה עברו מאוזן לאוזן, עד להיווצרותו של קהל מעריצים.
בשנת 2005 יצא שירה של הלהקה "היי" לרדיו ושודר במספר תחנות רדיו, בעיקר ב-88FM. השיר שמאופין במקצב איטי ושקט נחשב כבחירה בלתי שגרתית עבור שיר ראשון היוצא לרדיו. שנת 2006 נחתמה בסיבוב הופעות קצר עם פליט להקת רעש אמיר קרטס.
בשנת 2008 הוציאה הלהקה את הסינגל "עשור" שזכה להצלחה ואף הביא לה הכרה רחבה יותר. בסוף השנה הוציאה הלהקה את הסינגל "עיר הפועלים", שיר שעוסק לדברי חבריה בתחושת קלאוסטרופוביה בעיר רפאים דמיונית. ב-15 במאי 2009 יצא אלבומה השלישי של הלהקה והראשון שנמכר בחנויות התקליטים, "עיר הפועלים". האלבום זכה לביקורות חיוביות רבות. במאי 2013 יצא אלבומה הרביעי של הלהקה "ארבע הרוחות" להורדה באתר בנדקמפ.
ריקו רודריגז
ריקו רודריגז (באנגלית: Rico Rodriguez; נולד ב-31 ביולי 1998) הוא שחקן אמריקאי. מוכר בעיקר מגילום דמותו של מני דלגאדו בקומדיית המצבים של ABC "משפחה מודרנית" החל משנת 2009.
ביוגרפיה
רודריגז נולד בעיר בריאן, טקסס, ארצות הברית. בנם של דיאן ורוי רודריגז, בעלי עסק לצמיגים. יש לו שני אחים, ריי ורוי ג'וניור ואחות, רייני רודריגז, גם היא שחקנית (מוכרת כטריש מהסדרה "אוסטין ואלי").
קריירה
בדומה לדמותו ב"משפחה מודרנית", יש לו חמש אחייניות. לפי דבריו עד ל-2006 הוא לא חשב על קריירת משחק, בראיון שהעניק בשנת 2010: "חשבתי להיות שף מרוצים שנוסע לירח".
בשנת 2006 קיבל תפקיד חוזר של ילד עם גלידה בתוכנית האירוח של ג'ימי קימל "ג'ימי קימל לייב" ברשת ABC. בשנת 2007 שיחק בקומדיה "גדול מהסרטים" בכיכובן של ג'יימה מייס וכרמן אלקטרה.
בשנת 2009 החל לגלם את דמותו של מני דלגאדו בסיטקום "משפחה מודרנית" ברשת ABC. הוא זכה בפרס גילדת שחקני המסך לאנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרה קומית (לשנים 2011–2012) בשיתוף עם שאר חברי הקאסט.
בשנת 2011 שיחק בתפקיד אורח בסדרות: "גוד לאק צ'ארלי" ו"קיק". בשנת 2017 שיחק בסרט האנתולוגיה "תקופת השיא של ממזרים חסרי רגישות" לצד מת'יו מודין.
מרים טוקאן
מרים טוקאן (בערבית: مريم طوقان; נולדה ב-6 ביוני 1982) היא זמרת, עורכת דין ופעילה פוליטית ערביה-ישראלית.
ביוגרפיה
מרים טוקאן נולדה בכפר אעבלין למשפחה ערבית נוצרית. בוגרת לימודי משפטים באוניברסיטת חיפה, עובדת כעורכת דין ומתמחה בדיני נזיקין.
בשנת 2007 השתתפה בעונה החמישית של ריאליטי השירה "כוכב נולד". טוקאן הייתה המתמודדת הערבייה הראשונה בתוכנית, במהלכה ביצעה חידושים לקלאסיקות ישראליות מוכרות כמו "עץ השדה", "בדד" ו"הכניסיני תחת כנפך". טוקאן סיימה את התוכנית במקום התשיעי.
בשנת 2008 הוציאה אלבום ובו גרסאות כיסוי לשירי חג המולד. טוקאן הופיעה באירועי ערבי משוררים בתיאטרון הקאמרי, הופיעה יחד עם דוד ד'אור בתיאטרון הלירי ג'וזפה ורדי באיטליה ושיתפה פעולה עם אלון אולארצ'יק ולהקתו במסגרת פסטיבל הפסנתר. בשנת 2010 הוציאה את הסינגל "סודך" וב-2011 את הסינגל "תמיד בשניים". את המילים לשירים כתבה טל גורדון.
ב-2013 השתתפה במיזם רשות השידור להפקת מופע מחודש של פסטיבל הזמר והפזמון. בפסטיבל שרה טוקאן את השיר "תהילה", שכתבה ליקי גולדברג אגינסקי, אשתו של מאיר גולדברג. ב-2018 הופיעה בקזבלנקה במסגרת פסטיבל "אנדלוסיאת" (Andalussyat) יחד עם התזמורת האנדלוסית הישראלית, בו הופיעו מוזיקאים רבים ערבים ויהודים ממרוקו וישראל.
טוקאן היא סולנית ההרכב "קווארטטוקאן", אותו הקימה יחד המוזיקאי עידן טולדנו בשנת 2007 בעת מפגשם כסטודנטים באוניברסיטת חיפה. ההרכב מופיע ברחבי הארץ והעולם. אלבומו הראשון של ההרכב ראה אור ביוני 2013, והאלבום השני יצא ב-2019 והוא כולל יצירות מקוריות של חברי ההרכב, ויצירות שנכתבו במיוחד להרכב על ידי סמי מיכאל, אהובה עוזרי, דניאל גלאי ועוד. מופע הלהקה "כשביאליק ופיירוז נפגשים" מציג בבמות רבות בישראל, כולל בבתי ספר במסגרת סל התרבות הארצי.
מרים טוקאן חברה בתנועות לקידום השלום וסיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני "לוחמים לשלום" ו"נשים עושות שלום". טוקאן השתתפה במספר צעדות שלום במדינות שונות עם תנועת "נשים עושות שלום", ושרה בערבית את השיר "תפילת האמהות" שהפך להמנון התנועה.
ژ
ז'אי (בערבית: ژاي) היא אות חיצונית לאלפבית הערבי שנוספה, כוואריאנט של זאי, כדי לייצג את העיצור /ʒ/ (כמו זי"ן גרושה). היא אחת מאותיות دوذ ارزژ (דוד'ארזז'), האותיות שאינן מתחברות לאות שבאה אחריהן. אין לה אות מקבילה עברית, אנגלית או ערבית (אם כי במספר להגים ארץ-ישראליים האות ج מבוטאת כמוה), אך בכתב קירילי יש (האות Ж). צלילה מבוטא במילים ז'אן (שם), ז'בוטינסקי, או בסוג אסימון מפורסם, ז'טון. בדרך כלל מחליפים אותה באות ג'ים (جيم). משמשת בשפת האורדו בה מהווה כאות ה-17.
מאמר מדעי
מאמר מדעי הוא מאמר שנכתב על ידי חוקר או קבוצת חוקרים, ומשקף את תוצאותיו של מחקר שבו עסקו. מאמר מדעי נכתב בדרך כלל על ידי חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה, במכללה או במכון מחקר, וכן על ידי תלמידים לתארים מתקדמים. מאמר מדעי שונה מכתבה או מבלוג בכך שהוא עובר עריכה מדעית ונתון לביקורת מתמדת. ניתן לחפש מאמרים מדעיים במנוע החיפוש האקדמאי גוגל סקולר.
פרסום מאמר מדעי
מאמר מדעי הוא הדרך העיקרית לפרסומו של מחקר בתפוצה רחבה, ולכן למאמר יש מקום מרכזי בפעילות המדעית. מאמר מדעי מתפרסם בדרך כלל בכתב עת מדעי. ערוצים פחות נפוצים לפרסום מאמר הן בקובץ המאמרים של כנס מדעי, או בקובצי מאמרים אחרים, כגון ספר שיצא לאור לכבודו של חוקר שהגיע לגיל פרישה.
תהליך הפרסום של מאמר הוא ארוך, ויכול להגיע גם לשישה חודשים, או יותר. ראשית, החוקרים שולחים טיוטה של המאמר לעורך כתב העת. העורך בוחן את התאמת המאמר לכתב העת וכן את איכותו הבסיסית. אם הוא חושב שישנה התאמה בסיסית לכתב העת, העורך מעביר את המאמר לביקורת עמיתים. בשלב זה מספר מומחים בתחום קוראים את הטיוטה ומעבירים המלצה באשר לפרסומה והערות לתיקונים ושיפורים. בעקבות ההמלצות, העורך מחליט אם לפרסם את המאמר כמו שהוא, לפסול אותו, או לבקש מהחוקרים תיקונים קטנים או גדולים. בכתבי העת המרכזיים, אחוזי הדחייה גבוהים מאוד, ועומדים בדרך-כלל על מעל 90%. גם בכתבי עת פחות מרכזיים, אחוזי הדחייה גבוהים. בכתבי העת של האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה, למשל, אחוז הדחייה הממוצע בשנת 2019 עמד על 72%.
הביקורת על מאמרים מדעיים נמשכת גם לאחר פרסומם. קוראים יכולים לדרוש ולקבל מכותבי המאמר את המידע המלא עליו התבססו כדי לבדוק אותו. בעקבות ביקורות שכאלה, קורה שכתבי עת מסירים מאמר שפורסם בעבר בשל עבירות אתיות או זיוף נתונים. דוגמה קיצונית לכך הייתה פרשת סוקל. בפרשה נוספת הודיע בפברואר 2010 כתב העת לנסט על הסרת מאמר שפורסם 12 שנה קודם לכן, בנימוק שנמצא שגוי וכלל קביעה שקרית.
הערכת מאמר מדעי
יש המתייחסים למאמרים מדעיים כאל מקורות איכותיים באופן גורף. הרבה מאמרים הם אכן איכותיים, אך קיימים הבדלים גדולים באיכות של מאמרים שונים. כדי להעריך את איכותו של מאמר, מומלץ במיוחד לבחון את איכות כתב העת בו התפרסם המאמר ואת איכות המאמר עצמו.
איכות כתב העת
כתבי עת נמדדים בעזרת מספר מדדים סטטיסטיים המבוססים על מספר האזכורים שמקבלים המאמרים המתפרסמים בהם. המדד המקובל ביותר הוא ה-impact factor. נתוני האימפקט פקטור מתפרסמים כל שנה ב Journal Citation Report שמתפרסם על ידי Web of Science. לא כל כתב עת זוכה לקבל אימפקט פקטור. לכתבי עת חדשים או פחות חשובים לא מחושב אימפקט פקטור. ניתן לראות את רשימת כתבי העת הנכללים בבדיקה באתר של Web of Science. כתבי העת המקבלים אימפקט פקטור נוהגים לפרסם אותו בתוך אתר כתב העת. מדד שני לאיכות כתבי עת הוא Scimago Journal & Country Rank או SJR. בניגוד לאימפקט פקטור הדורש מנוי בתשלום, SJR מפורסם בחינם לכל. בשונה מהאימפקט פקטור, ה-SJR מתחשב לא רק במספר הציטוטים של המאמרים, אלא גם בדירוג כתבי העת של המאמרים המצטטים. בנוסף לחישוב ציון ספציפי, ה-SJR מחלק את כתבי העת לארבעה רבעוני איכות.
לצד כתבי העת המדעיים הלגיטימיים, הופיעו גם כתבי עת טורפים הדורשים מהכותבים תשלום עבור הפרסום, ולא מבצעים בקרת איכות ראויה. אם יש חשד לגבי כתב עת מסוים, ניתן לבדוק אותו ברשימת כתבי העת הטורפים.
איכות המאמר
כפי שהאימפקט פקטור מהווה מדד כמותי להשפעתו של כתב העת, מספר האזכורים שמקבל מאמר מהווה מדד כמותי להשפעתו. קריטריון זה מצריך זמן, לעיתים שנים אחדות, עד שהשפעתו של המאמר מחלחלת למאמרים ופרסומים אחרים. כדי לראות את מספר האזכורים של מאמר, אפשר לחפש את פרטיו הביבליוגרפיים בגוגל סקולר.
מדד מספרי נוסף לאיכות המאמר הוא שנת הפרסום שלו. ככל שמאמר עדכני יותר, כך עולה הסיכוי שהוא עשה שימוש בכלים מתודולוגיים איכותיים יותר והתבסס על ספרות מחקרית ענפה יותר.
לקוראים שאינם מומחים בתחום הידע, ייתכן שהמאפיין הכי חשוב בבחירה של מאמר איכותי הוא היותו מאמר סקירה. רוב המחקרים המתפרסמים בכתבי עת הם מאמרים המדווחים על מחקר יחיד שהחוקרים ערכו. מחקר יחיד הוא מוגבל משום שהוא נעשה על מדגם מסוים, בתרבות מסוימת, בכלים מסוימים. ייתכן שלו היה נערך בתנאים אחרים, גם התוצאות שהתקבלו בו היו אחרות. לכן, מומלץ לקוראים שאינם מומחים בתחום הידע לפנות למאמר סקירה. מאמר סקירה סוקר את כל המחקרים שנעשו בתחום ומסכם אותם. קיימים שני סוגים של מאמרי סקירה. במאמר סקירה review איכותני, החוקר מסכם את הספרות הקיימת לפי הבנתו ושיקול דעתו באופן מילולי. במאמר סקירה מסוג מטא-אנליזה החוקר מסכם את ממצאי המחקרים הקודמים באופן סטטיסטי.
איכות החוקר
ברוב המקרים, מאמרים שמתפרסמים בכתבי עת איכותיים, נכתבים על ידי כותבים מהימנים. אבל אם קוראים מאמר בכתב עת שאינו איכותי, מומלץ לבדוק את מידת המומחיות של החוקר. אפשר לעשות זאת בשתי דרכים עיקריות. ראשית, אפשר לבחון את המוסד שאליו משתייך החוקר. פרט זה יהיה רשום בדרך-כלל מתחת לשמו או בתחתית העמוד הראשון של המאמר. שנית, אפשר לחפש את פרופיל החוקר בתוך גוגל סקולר ולבדוק כמה מאמרים הוא פרסם, באילו תחומים, ועד כמה גדולה הייתה השפעתם. בגוגל סקולר ניתן לראות גם את מדד h-index המכמת את התוצר האקדמי של החוקר ואת ההשפעה של פרסומיו.
ביבליוגרפיה
רשימת המקורות או הבִּיבלִיוֹגְרַפִיָה כוללת את הפרטים הביבליוגרפיים של כל המקורות שאוזכרו בתוך המאמר. ישנן כמה שיטות שונות לכתיבת אזכורים ורשימת מקורות כגון APA MLA, Chicago, IEEE מאמר ללא רשימת מקורות, הוא ככל הנראה לא מאמר מדעי.
לביבליוגרפיה שתי מטרות עיקריות:
הערות שוליים
בתחומים אחדים, כגון משפטים, מאפיין ויזואלי בולט של מאמר מדעי הוא ריבוי הערות השוליים, כך שלעיתים רוב שטח הדף מוקדש להערות שוליים. הערות אלה משמשות לציון מקורות ואסמכתאות, להפניה לביבליוגרפיה המרחיבה את הדיון בנושא ולהעמקת הדיון בפרטים שאינם נחוצים להבנה ראשונית של הנושא.
מיכל בן-שחר
ביוגרפיה
מיכל בן-שחר נולדה בקיבוץ יפעת. היא בוגרת התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן, ובעלת תואר מוסמך בהצטיינות בפסיכולוגיה מאוניברסיטת תל אביב. ב-2005 הוענק לה דוקטורט מאוניברסיטת תל אביב על עבודתה בפיתוח של שיטות הדמיה מוחית למחקר של ייצוג ועיבוד שפה במוח, בהנחיית פרופ' יוסף גרודזינסקי.
מחקר הפוסט דוקטורט שלה נערך במחלקה לפסיכולוגיה של אוניברסיטת סטנפורד, בשיתוף עם פרופ בריאן וונדל. המחקר התרכז בדרך שבה אזורי המוח המעורבים בקריאה מפתחים רגישות מוגברת למילים כתובות במהלך רכישת הקריאה.
בשנים 2015 - 2016 הייתה פרופסורית אורחת במרכז הרפואי של אוניברסיטת סטנפורד.
בשנת 2017 התמנתה לראש הכנס הבינלאומי לנוירוביולוגיה של שפה ולחברת הוועד המנהל של האגודה הבינלאומית לנוירוביולוגיה של שפה
בשנים 2018 - 2022 כיהנה בראש התוכנית ללימודי מדעי המוח באוניברסיטת בר-אילן.