cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
משה הירש (משפטן)
ביוגרפיה
הירש לימד קורסים באוניברסיטאות מחוץ לישראל, ביניהן, University of Toronto (Munk School of Global Affairs); Center for Transnational Legal Studies (London); Zurich University (Law Faculty); New York Law School; Academy of International Trade Law (Macao); Dundee University (Graduate School of Natural Resources Law, Policy and Management); Tulane University (School of Law); University of British Columbia (Law Faculty); International Institute for the Sociology of Law (Onati, Spain).
הירש נחשב מומחה בתחום תביעות בינלאומיות מול רשות שלטונית, ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת מזמינה אותו להשמיע את עמדתו בסוגיות בתחום זה. הירש אף נמנה עם חברי הוועדה (של משרד המשפטים) שהכינה את חוק חסינות מדינה זרה. במהלך הדיונים בכנסת בהכנת "חוק מיסוי רווחי נפט", המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הציג את חוות הדעת של הירש כמענה לחשש מתביעות בינלאומיות.
ספרים ומאמרים בולטים
להירש 90 פרסומים שמצוטטים 1050 פעמים.
ספרים:
מאמרים בולטים:
קישורים חיצוניים
ספריו
לבנית שונית פסיפית
תיאור
אנפה זו בינונית בגודלה ומגיעה לאורך 57 עד 66 ס"מ בממוצע ובעלת מוטת כנפיים של 90 עד 110 ס"מ ומשקל ממוצע של 400 גרם, ללא הבדלים גדולים בין הזווגים. לעומת זו יש לאנפה זו הבדלים של מלניזם, בהם חלק מהאוכלוסייה מפגינה נוצות לבנות לגמרי, מה שגורם לחוקרים לבלבל לעיתים בינם למינים אחרים, בעוד אחרים בעלי נוצות כחולות-פחם. האנפה בעלת מקור חום, פס לבן מתחת המקור עד לאמצע הסנטר ורגליים ועיניים צהובות. המקור ארוך ודק בצבע אפור.
האנפה שוכנת לרוב סביב לגונות ושוניות לאורך החופים הטרופיים והסובטרופיים של דרומה של אסיה והחלק המזרחי של אוקיאניה סביב האוקיינוס השקט (ומכאן שמה). בין השאר היא מצויה בפיג'י, איי מרשל, טונגה, גואם, פולינזיה הצרפתית, איי מריאנה הצפוניים ופלאו. היא נפוצה גם בחלק הצפוני של ניו זילנד אך האוכלוסייה נדירה יחסית. האנפות נודדות דרך קבע מעל האוקיינוס ולעיתים מתיישבות באיים חדשים.
זוהי אנפה החיה בחבורות קטנות ומחפשת באזורים פתוחים לאורך החופים דגים, רכיכות, תולעים וסרטנים שהיא חוטפת במהירות. האנפה מקננת לאורך כל השנה על עצים גבוהים, על דקליים או אף במבנים גבוהים. בקן העשוי מענפים הנקבה מטילה 2 עד 3 ביצים הבוקעות כעבור 28 יום.
מונוגרפיה
מוֹנוֹגרפיה (מיוונית Μονογραφία - כתב יחיד) היא חיבור עיוני מחקרי ממוקד, סיכומי, מקיף וממצה על נושא יחיד, מוגדר היטב.
מונוגרפיה נכתבת לרוב על ידי מחבר יחיד, אך ייתכן שמספר מחברים יחברו מונוגרפיה אחת. היקף המונוגרפיה יכול לנוע ממאמר ועד ספר ארוך (אף בן מספר כרכים, כאשר החלוקה לכרכים היא טכנית, בשל היקף החומר, ולא מהותית), אולם בדרך כלל מדובר על חיבור קצר.
מונוגרפיות מיועדות על מנת לתת לקורא מושג מלא, עקבי וכולל על נושאן. לפיכך מעניקה המונוגרפיה גוף-מידע אודות הנושא, שיכול לעמוד בפני עצמו, למשל עבור משכיל שאינו מומחה, ומהווה מבוא טוב לנושא למבקשים להתעמק בו. לעיתים מגדיר המחבר את יצירתו כמונוגרפיה ולעיתים היא מוגדרת ככזאת בדיעבד, על ידי הביקורת (כהערכה חיובית).
מונוגרפיה על דמות תתמקד בדרך כלל בתקופה מסוימת בחייה או באפיק פעולה או יצירה מסוימים. היא לא תסקור את כל מהלך חיי הדמות, כנהוג בביוגרפיה.
בית הספר השש שנתי אחד העם
בית הספר השש שנתי ע"ש אחד העם הוא מוסד חינוכי שש שנתי ועל יסודי הפועל בעיר פתח תקווה.
היסטוריה
תיכון אחד העם הוקם ב-1959 בפתח תקווה ושמו הראשון היה "תיכון עירוני ב'". ב-1960 הוחלף שמו של בית הספר ל"תיכון אחד העם" על שמו של אשר גינצבורג.
ב-4 בפברואר 1963 קיבל בית הספר אישור ממשרד החינוך על הצטרפות תיכון אחד העם למשרד החינוך ולחלק מחוק חינוך חובה חינם. בספטמבר 1997 התיכון עבר למבנה חדש בשכונת אם המושבות בפתח תקווה.
מעל 20 שנה, תיכון אחד העם הוא בית ספר למחוננים, המסיים את מסלול המחוננים בפתח תקווה.
ב-1 בספטמבר 2013 נחנך מבנה החטיבה ע"ש אחד העם, בו לומדים תלמידי כיתות ז' עד ט' ולאחר סיומו ממשיכים לתיכון אחד העם.
נכון לאפריל 2022, מנהלת התיכון היא יעל בצלאל, מנהלת השש-שנתי ומנהלת חטיבת הביניים היא ורדינה אוס.
פרטים נוספים
המבנה הנוכחי של התיכון נמצא ברחוב זכרון יעקב 52 בפתח תקווה והוא נבנה ב-1995. בתיכון לומדים תלמידים מכיתות י, י"א וי"ב לאחר שסיימו את חטיבת הביניים אחד העם הסמוכה לתיכון. בתיכון יש 12 מגמות שאותן התלמידים יכולים לבחור, בתיכון חובה ללמוד מגמה אחת ואפשר ללמוד עד שתי מגמות. בין המגמות שיש בתיכון אחד העם: קולנוע, תיאטרון, מדעי המחשב, כימיה, פיזיקה, מדעי הטבע (ביולוגיה), ספורט וחינוך גופני, ערבית ומזרחנות.
ב-2021, בעקבות הסגירה של חטיבת הביניים רשיש, בחטיבת הביניים ע"ש אחד העם לומדים גם מחוננים.
פיטסבורג איירונמן
הקבוצה הוקמה בשנת 1946, כאחת מ-11 הקבוצות שהשתתפו בעונת הבכורה של ליגת ה-BAA. את עונתה היחידה סיימה במקום החמישי והאחרון באזור המערבי עם מאזן ניצחונות שלילי 15-45 (25.0%). בסיום אותה עונה התפרקה הקבוצה, יחד עם דטרויט פלקונס, טורונטו האסקיז וקליבלנד רבלס, ונערך "דראפט פיזור" במסגרתו נבחרו שחקני הקבוצה על ידי יתר קבוצות הליגה.
הקלע המוביל של הקבוצה היה הפורוורד קולבי גאנת'ר, שקלע 14.1 נקודות בממוצע למשחק. כמו כן שיחק בקבוצה הרכז פרס מרוויץ', אביו של חבר היכל התהילה פיט מרוויץ'.
מאחר שהאיירונמן סיימו את העונה עם המאזן הגרוע בליגה, ובהתחשב ברמתה הנמוכה יחסית של ה-BAA בתקופה זו, יש הטוענים כי מדובר בקבוצה הגרועה בתולדות ליגת ה-NBA. מבין 17 שחקני הסגל של הקבוצה, ארבעה בלבד המשיכו לשחק באופן מקצועי לאחר עונת 1946/1947.
האקדמיה להכשרת מפקדים (חיל האוויר הישראלי)
האקדמיה להכשרת מפקדים של המערך הטכני של חיל האוויר הישראלי, היא יחידת אקדמיה הממוקמת בבח"א 21 בחיפה . האקדמיה היא יחידה בחיל האוויר אשר מכשירה ומפתחת את מפקדי העתיד של המערך הטכני בכלל הדרגים – חובה, נגדים וקצינים.
גף אקדמיה הוקם בשנת 2018 לטובת פיתוח וטיפוח הפרט כמענה להצערת הקצונה, מודל הקבע החדש ולאתגרים בפיקוד ללא ניסיון. עד שנת 2022 האקדמיה היוותה גף תחת טייסת הדרכה, ובאותה השנה לאור ההתעצמות וקליטת משימות באיחוד גף אקדמיה, גף מרכז הכשרות, מגמת ברק (אלונים) הוקמה כיחידה.
מסלול "אדרים"
אחראי על הכשרת קצינים במערך הטכני, הצוערים מעמיקים בתכנים מקצועיים בשילוב לימודי תואר ראשון במוסד אקדמאי. מטרת המסלול היא הקניית ידע רחב. ההכשרה היא רב ממדית - מקצועית, פיקודית וערכית אשר מובילה את הבוגרים להיות קצינים שיתרמו באופן ייחודי לחיל האוויר ולביטחון מדינת ישראל. אורך המסלול הוא 24 חודשים בהם יעברו המועמדים קורס קצינים בשילוב לימודי תואר ראשון במוסד האקדמי שנבחר.
מגמת "אלונים"
אחראית על השלמת הקצונה במערך הטכני. במגמה שלוש השלמות הנותנות מענה לאוכלוסיות השונות (אקדמאים, טכנאים, צוערי יחידת אופק). נוסף, אחראית על הכחלת אקדמאים. מטרת המגמה היא הקניית כלים פיקודים ומקצועיים לצוערים תוך טיפוח דמות הקצין בחיל האוויר בראי המקצוע: נורמות, ערכים, פיקוד ומנהיגות. עד שנת 2022 נקראה "מגמת ברק" והייתה תחת ביסל"ק בבח"א 10.
תוכנית "שקד"
תוכנית לימודים עבור נגדים מבסיסי החיל, ללימודי טכנאי מכונות או חשמל בהתאם לזיקה למקצוע במוסד אקדמי . התוכנית בעלת מעטפת הכשרה ומימון מלא. מטרת התוכנית היא להקנות ידע נרחב לבוגרים כך שהכשרתם המקצועית והפיקודית תוביל את הבוגרים להיות נגדים מובילים ורחבי אופקים אשר ייתרמו לחיל האוויר ולביטחון מדינת ישראל מתוך מוטיבציה ורצון להמשיך שירות לטווח הארוך. אורך התוכנית היא כשנה וחודשיים.
הכשרת מדריכים ומפקדים בחובה
מטרתו של גף מרכז הכשרות לפיקוד והדרכה היא להכשיר מפקדים ומדריכים במערך הטכני של חיל האוויר. המרכז עוסק בתחומי הוראה, פיקוד, מנהיגות וערכים. בנוסף, המרכז הכשרות למפקדים מעביר השתלמויות בתוכני הוראה, פיקוד, מנהיגות, ניהול וחניכה.
מסלול הכשרה לפיקוד ולהדרכת חיילים ושוחרים
המסלול מכשיר חיילים לפיקוד ולהדרכה בבתי הספר למקצועות הטכניים של חיל האוויר או כמדריכים בבתי הספר לשוחרים של חיל האוויר.
מסלול חונכות
הכשרה לתפקיד החונכות בבח"א 21 ושלוחותיה. ייעודה של החונכות הוא מתן תגבור במקצועות הליבה לשוחרים שלומדים בבתי ספר של חיל האוויר הפונים לסיוע בלימוד פרטני, בקבוצות קטנות ובכיתות.
הכשרה בנושא שיטות הדרכה
הכשרה בנושא הקניית ידע ומיומנויות להדרכה פרונטלית תוך יישום עקרונות הלמידה וההדרכה על פי כללי הדידקטיקה.
מסלול שיטות הדרכה לכנפות
מסלול מורחב אשר מפתח ומלמד שיטות הדרכה לחיילים שמשרתים כמדריכים בבסיסי חיל האוויר.
בדיקת שמיעה
סוגי בדיקות שמיעה
בדיקת השמיעה כוללת שני סוגים עיקריים של בדיקות: בדיקות שמיעה סובייקטיביות התנהגותיות שדורשות שיתוף פעולה מצד הנבדק ובדיקות שמיעה אובייקטיביות שאינן תלויות בתגובת המטופל.
שנג'ואו 11
שנג'ואו 11 (בסינית מפושטת: 神舟; בפין־יין: shénzhōu) היא חללית שנג'ואו סינית ששוגרה ב־17 באוקטובר 2016 מנמל החלל ג'יוצ'ואן. החללית נשאה על סיפונה שני טייקונאוטים אל עבר תחנת החלל טיאנגונג 2, שמשמשת כמדגים טכנולוגי לקראת בניית תחנת חלל סינית מודולרית עתידית. זו המשימה המאוישת היחידה שסין מתכוונת לשלוח לתחנת החלל טיאנגונג 2.
בניגוד למשימות קודמות שבהן שוגרו שלושה טייקונאוטים, שנג'ואו 11 נשאה רק שני טייסי חלל, כדי לאפשר את הארכת משך המשימה על גבי התחנה מ־20 ל־30 יום. הצוות נחת בחזרה בכדור הארץ ב־17 בנובמבר 2016, והביא עמו את החסה וירקות שגידלו בתחנת החלל ואת הניסויים שעשו עליה.
בעדינות
בעדינות הוא שמו של אלבום האולפן השלישי של הזמרת איגי וקסמן אשר יצא בשנת 2000, בחברת התקליטים הד ארצי.
רקע והפקה
לאחר שלוש שנות הפסקה ביניהן התגרשה וקסמן מחמי רודנר, שהיה אחראי על הפקת שני אלבומיה הראשונים, הופץ הסינגל המוביל מתוך בעדינות לקראת סוף יולי 2000.
לקראת יציאתו של הסינגל "צופה בך", התראיינה וקסמן למספר גופי תקשורת. היא השיבה שלא נעלמה והצהירה:. בריאיון לגלובס סיפרה על הרקע להקלטות האלבום ואמרה:.
שני סינגלים נוספים "איש קטן למטה" ו"עוד קצת" הופצו באוגוסט ובאוקטובר 2000.
מחסור בוויטמין D
מחסור בוויטמין D מוגדר כאשר רמת הוויטמין אצל אדם נמצאת מתחת לרמה הנורמלית. יש כמה סיבות למחסור בוויטמין, כגון: חשיפה נמוכה לשמש, תזונה לקויה ויכולת נמוכה לספוג את הוויטמין. המחסור בוויטמין D פוגע במינרליזציה של העצם, מוביל למחלות ריכוך העצם שמעלות את הסיכון לשברים בעצמות. חולשת שרירים היא גם תסמין שכיח למחסור בוויטמין D, מה שמגדיל עוד יותר את הסיכון לנפילות ושברים בעצמות אצל מבוגרים.
חשיפה נמוכה לאור השמש
חשיפה לאור השמש גורמת לייצור ויטמין D בעור. ירידה בחשיפה היא גורם שכיח ביותר למחסור בוויטמין D. קרם הגנה יכול גם להפחית את ייצור ויטמין D וכאשר החשיפה לאור נמוכה הוא יכול לגרום למחסור בוויטמין.
מחלת כבד
הכבד נדרש על מנת להפוך את ויטמין D ל־25-hydroxyvitamin D. זהו תוצר ביניים לא פעיל של ויטמין D אך הוא אבן בניין הכרחי ליצירת הצורה הפעילה של ויטמין D. כאשר התפקוד התקין של הכבד נפגע, נפגעת היכולת להפיק 25-hydroxyvitamin D דבר המוביל למחסור בוויטמין.
מחלת כליות
הכליות אחראיות להמרת 25-hydroxyvitamin D ל־1,25-hydroxyvitamin D. זוהי הצורה הפעילה של ויטמין D בגוף. מחלת כליות מפחיתה היווצרות 1,25-hydroxyvitamin D, מה שמוביל להשפעות במחסור בוויטמין D.
אי ספיגה של ויטמין D
מחלות מעיים הגורמים לספיגה נמוכה של חומרים מזינים עשויים לתרום גם למחסור בוויטמין D, על ידי הפחתת כמות הוויטמין הנספגת מהמזון. בנוסף, מחסור בוויטמין D עלול לגרום לירידה בספיגת הסידן במעיים, וכתוצאה מכך לייצור מוגבר של אוסטאוקלסטים העלולים לפרק את מטריצת העצם של האדם. במצבים של היפוקלצמיה סידן יעזוב את העצמות ועשוי להוליד היפרפראתירואידיזם משני, שהוא תגובה של הגוף להגברת רמות הסידן בסרום. זה עלול להוביל לאוסטאופורוזיס אצל מבוגרים ורככת בקרב ילדים.
מחלות ותסמינים הנגרמות ממחסור בוויטמין D
ניתן לגלות מחסור בוויטמין D רק בבדיקות דם, המחסור גורם למחלות עצמות מסוימות וקשור למצבים הבאים:
גיל
לקשישים יש סיכון גבוה יותר למחסור בוויטמין D עקב שילוב של מספר גורמי סיכון, כולל: ירידה בחשיפה לאור השמש, ירידה בצריכת ויטמין D בתזונה, וירידה בעובי העור שמוביל לירידה נוספת בספיגת ויטמין D מהשמש.
תת-תזונה
אף על פי שכיום (ינואר 2021) רככת ואוסטיאומלציה נדירות בבריטניה, התפרצויות אוסטאומלציה בחלק מקהילות המהגרים כללו נשים עם חשיפה חיצונית לכאורה לשמש ולבוש בגדים מערביים טיפוסיים. בעל עור כהה יותר וחשיפה מופחתת לשמש לא ייצר רככת אלא אם כן התזונה חרגה מדפוס אוכל מערבי המאופיין בצריכה גבוהה של בשר, דגים וביצים, וצריכה נמוכה של דגני מיצוי גבוהים. במדינות שטופות שמש בהן רככת מופיעה בקרב פעוטות מבוגרים וילדים, מחסור בוויטמין D יוחס לצריכת סידן בתזונה נמוכה. זה אופייני לדיאטות על בסיס דגני בוקר עם גישה מוגבלת למוצרי חלב. צריכת חלבון מן החי בתזונה יחד עם צריכה של חלב מועשר ויטמין D בכמויות קטנות יחסית, גרם לירידה דרמטית במספר מקרי הרככת. מחקר אחד שנערך על ילדים בבית חולים באוגנדה, לעומת זאת, לא הראה הבדל משמעותי ברמות ויטמין D של ילדים בתת-תזונה בהשוואה לילדים שאינם בתת-תזונה. מכיוון ששתי הקבוצות היו בסיכון בגלל פיגמנטציה כהה יותר של העור, לשתי הקבוצות היה מחסור בוויטמין D. נראה כי המצב התזונתי לא מילא תפקיד במחקר זה.
השמנה
קיים סיכון מוגבר למחסור בוויטמין D אצל אנשים שנחשבים בעלי עודף משקל בהתבסס על מדידת מסת הגוף (BMI) שלהם. הקשר בין תנאים אלה אינו מובן היטב. ישנם גורמים שונים שיכולים לתרום לקשר זה, במיוחד דיאטה וחשיפה לאור השמש. לחלופין, ויטמין D מסיס בשומן ולכן ניתן לאחסן בגוף כמויות עודפות ברקמת השומן ולהשתמש בו בחורף, כאשר החשיפה לשמש מוגבלת.
חשיפה לשמש
השימוש בקרם הגנה עם מקדם הגנה מפני השמש יכול באופן תאורטי לעכב יותר מ 95% מייצור ויטמין D בעור. אולם בפועל, קרם הגנה משפיע באופן זניח על מצב ויטמין D. לעומת קרם ההגנה, לבוש בגדים יעיל יותר בהפחתת כמות העור החשוף ל- UV והפחתת סינתזת ויטמין D טבעית. לבוש המכסה חלק גדול מהעור, כאשר הוא נלבש באופן עקבי וקבוע, כמו בורקה, נמצא בקורלציה עם רמות ויטמין D נמוכות יותר ושכיחות מוגברת של מחסור בוויטמין D.
בנוסף, מחסור בוויטמין D נקשר למקום מגורים עירוני הן מבחינת זיהום האוויר (החוסם אור UV) והן במספר האנשים העובדים במקומות סגורים. קשישים נחשפים בדרך כלל לפחות אור UV בגלל אשפוז, חוסר תנועה, מיסוד והיותם בבית, מה שמוביל לירידה ברמות של ויטמין D.
צבע עור כהה יותר
הפיגמנטציה המופחתת של אנשים בעלי עור בהיר עשויה לגרום לרמות ויטמין D גבוהות יותר. מלנין פועל כמו חוסם שמש. אנשים כהי עור עשויים לסבול ממחסור בוויטמין D בקווי רוחב גבוהים יותר.
ספיגה לקויה
שיעורי המחסור בוויטמין D גבוהים יותר בקרב אנשים הסובלים ממחלות מעיים המייצרות בעיות של ספיגה. למשל, מחלת צליאק לא מטופלת, מחלות מעי דלקתיות, אי ספיקה בלבלב אקסוקרינית מסיסטיק פיברוזיס ותסמונת המעי הדק. מחסור בוויטמין D שכיח יותר גם לאחר הליכים כירורגיים המפחיתים את הספיגה מהמעי, כולל הליכי הרזיה.
מחלה קשה
מחסור בוויטמין D קשור לתמותה מוגברת במחלות קשות. אנשים הנוטלים תוספי ויטמין D לפני כניסתם לטיפול נמרץ נוטים למות פחות מאלה אשר אינם נוטלים תוספי ויטמין D. בנוסף, רמות ויטמין D יורדות במהלך שהייה בטיפול נמרץ. ויטמין D3 (כולקלציפרול) או קלציטריול הניתן דרך הפה עשויים להפחית את שיעור התמותה ללא תופעות לוואי משמעותיות.
אבחון
רמות ויטמין D הנמצאות בטווח נורמלי זה מונעות ביטויים קליניים של אי ספיקה בוויטמין D וכן רעילות לוויטמין D.
טיפול
בארצות הברית ובקנדה החל משנת 2016, כמות ויטמין D המומלצת היא 400 IU ליום לילדים, 600 IU ליום למבוגרים ו- 800 IU ליום לאנשים מעל גיל 70. האגודה לילדים בקנדה ממליצה לנשים בהריון או מניקות לשקול ליטול 2000 IU ליום, בנוסף שכל התינוקות שיונקים באופן בלעדי יקבלו תוספת של 400 IU ליום, ותינוקות החיים צפונית ל -55 N יקבלו 800 IU ליום מאוקטובר עד אַפּרִיל.
הטיפול במחסור בוויטמין D תלוי בחומרת המחסור. הטיפול כולל שלב טיפול ראשוני במינון גבוה עד להשגת רמות הסרום הנדרשות, ואחריו שמירה על הרמות הנרכשות. ככל שריכוז הסרום נמוך לפני הטיפול, כך המינון הנחוץ גבוה יותר על מנת להגיע במהירות לרמת סרום מקובלת.
מרשמי הטיפול משתנים, ואין עדיין הסכמה לגבי הדרך הטובה ביותר להגיע לרמת סרום מיטבית. אמנם יש עדויות לכך שוויטמין D3 מעלה את רמות הסרום בצורה יעילה יותר מויטמין D2, עדויות אחרות מצביעות על כך ש- D2 ו- D3 שווים לשמירה על מצב סרום תקין.
מנה יומית, שבועית או חודשית
לטיפול ברככת, האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים (AAP) המליצה לילדים חולים לקבל טיפול ראשוני של חודשיים-שלושה בטיפול "ויטמין D במינון גבוה". בטיפול זה, המינון היומי של כולקלציפרול הוא 1,000 IU לפעוטות שנולדו, 1,000 עד 5,000 IU לפעוטות בני חודש עד 12 חודשים ו -5,000 IU לחולים מעל גיל שנה.
למבוגרים נקבעו מינונים אחרים. מבדיקה של המינונים המומלצים לשנת 2008/2009 של 1,000 IU כולקלציפרול ל -10 ng / ml עלה כי נדרשת העלאת סרום, שיינתן מדי יום במשך חודשיים-שלושה. הנחיה נוספת למינון של כולקלציפרול עבור מבוגרים חסרי ויטמין D הוא מתן מינון שבועי, עד לכמות כוללת לעליית הסרום הנדרשת (עד לרמה של 75 ננומטר / ליטר), ובהתחשבות משקל הגוף.
על פי נתונים ושיטות עבודה חדשות הרלוונטיות לרמות ויטמין D ועל מנת לייצר באוכלוסייה הכללית בצרפת מצב של רמות ויטמין D מיטביות ובנוסף לקבוע תדירות של מינון תוספי לסירוגין. חולים עם או בסיכון גבוה לאוסטיאופורוזיס ומחסור בוויטמין D צריכים להתחיל להשלים עם השלב המורכב מ־50,000 IU שבועי של ויטמין D למשך 8 שבועות בחולים עם רמות קטנות מ20 ng / mL ו- 50,000 IU לשבוע למשך 4 שבועות בחולים עם רמות בין 20 ל־30 ng / mL. לאחר מכן, יש לקבוע תוספת לטווח ארוך כ־50,000 IU לחודש. אם יש אפשרות לתוספים יומיים, חולים המציגים דבקות טובה בטיפול יכולים לקחת מנה יומית הנקבעת על פי רמת ויטמין D בדם.
עד לזמן זה (ינואר 2021), אין נתונים עקביים המצביעים על תזונה אידיאלית הכוללת תוספי ויטמין D, ושאלת משך הזמן האידיאלי בין מינון למינון עדיין ניתנת לדיון. בוצע מחקר בקרב נשים מבוגרות להשוואת היעילות והבטיחות של מנה יומית של 1500 IU למינון שבועי של 10,500 IU ולמינון של 45,000 IU הניתן כל 28 יום למשך חודשיים. הם הגיעו למסקנה כי היעילות של תוספי ויטמין D היא באותה מידה בתדירות מינון יומית, שבועית או חודשית. מחקר נוסף המשווה תוספי תזונה יומיים, שבועיים וחודשיים בחולה חסר ויטמין D פורסם גם כן. במחקר זה דווח על יעילות שווה של 1000 IU שנלקחו מדי יום, 7000 IU שנלקחו מדי שבוע ו- 30,000 IU שנלקחו מדי חודש. עם זאת, ממצאים עקביים אלה שונים מהדוח של אחרים שבו מינון יומי היה יעיל יותר מאשר מנה חודשית. במחקר זה, החישוב יכול להיות מוטל בספק, מכיוון שרק דגימות אקראיות של התרופות שהוחזרו נספרו. במחקר אחר נבדקו 60 אנשים עם מחסור בוויטמין D וחולקו באקראי לקבלת 2,000 IU ויטמין D3 מדי יום או 50,000 IU מדי חודש. הם דיווחו על יעילות דומה של שתי אופציות המינון, כאשר המינון החודשי מספק נורמליזציה מהירה יותר של רמות ויטמין D.
טיפול במינון יחיד
לחלופין, משתמשים במינון חד פעמי במקרים מסוימים, למשל אם יש חשש לחוסר שיתוף פעולה מצד המטופל. הטיפול במינון יחיד יכול להינתן כזריקה, אך ניתן בדרך כלל בצורה של תרופה דרך הפה.
מינונים של ויטמין D וארוחות
ארוחה ותכולת השומן של אותה ארוחה עשויים גם הם להיות חשובים. מכיוון שוויטמין D מסיס בשומן, ההשערה היא שהספיגה תשתפר אם המטופלים יונחו לקחת את התוסף שלהם בארוחה. בוצעו מחקרים שונים המאשרים כי ארוחה עתירת שומן הגבירה את ספיגת ויטמין D3 כפי שנמדדה בבדיקת דם. דו"ח קליני הצביע על כך שרמות ויטמין D בסרום עלו בממוצע ב-57% על פני חודשיים עד 3 חודשים אצל 17 חולי מרפאה לאחר שהונחו לקחת את המינון הרגיל של ויטמין D עם הארוחה הגדולה ביותר ביום. מחקר אחר שנערך בקרב 152 גברים ונשים בריאים הגיע למסקנה כי דיאטות עשירות בחומצות שומן חד בלתי רוויות עשויות לשפר את היעילות ואלה העשירות בחומצות שומן רב בלתי רוויות עשויות להפחית את היעילות של תוספי ויטמין D3. במחקר אחר נבדקו 88 גברים ונשים אשר קיבלו דרך הפה מנה אחת של 50,000 IU של ויטמין D3 הנמצאת בתמיסה שמנונית. ניתן כשתי אמפולות המכילות כל אחת 25,000 IU (מעבדות SMB SA, בריסל, בלגיה D-CURE®) עם או בלי שומן עשיר הסטנדרטי לארוחת בוקר. לא נצפה הבדל מובהק בין צום לעומת תנאי האכלה.
שמירה על רמת ויטמין D תקינה
לאחר שהושגה רמת הסרום הרצויה, בין אם על ידי מינון יומי או שבועי או חודשי גבוה או על ידי טיפול במינון יחיד, המלצת AAP ממליצה תוספת תחזוקה של 400 IU לכל קבוצות הגיל, כאשר המינון הזה יוכפל עבור תינוקות פגים, תינוקות וילדים כהי עור, ילדים השוהים באזורים עם חשיפה מוגבלת לשמש (37.5 מעלות), חולים בעודף משקל ואנשים הנוטלים תרופות מסוימות.
מקרים מיוחדים
כדי לשמור על רמות הסידן בדם, לפעמים ניתנים מינונים של ויטמין D טיפולי (עד 100,000 IU או 2.5 מ"ג מדי יום) לחולים שהסירו את בלוטות התריס שלהם (לרוב חולי דיאליזה בכליות שעברו היפרפראתירואידיזם שלישוני, אך גם לחולים עם היפרפרתירואידיזם ראשוני) או עם היפופראתירואידיזם. חולים עם מחלת כבד כרונית או הפרעות ספיגה במעי עשויים להזדקק למינונים גדולים יותר של ויטמין D (עד 40,000 IU או 1 מ"ג מדי יום).
אפידמיולוגיה
גם בישראל שטופת השמש מדווחים על חסר ותת-ספיקה בשכיחות גבוהה במגוון אוכלוסיות, כולל אנשים בריאים (תת-ספיקה אצל כ-80 אחוז מהנבדקים), חולים מאושפזים במחלקה פנימית (רמה ממוצעת של כ-20 ng/ml) ואוכלוסיות מיוחדות בעלות שכיחות גבוהה במיוחד של חוסר בוויטמין D, כגון בדואים, יוצאי אתיופיה, יהודים אורתודוקסים ואחרים.
האחוז המשוער של האוכלוסייה עם מחסור בוויטמין D משתנה בהתאם לסף המשמש להגדרת מחסור.
ההמלצות לרמות ויטמין D בבדיקות דם משתנות בין הרשויות, וכנראה משתנות בהתאם לגורמים כמו גיל. חישובים לאפידמיולוגיה של מחסור בוויטמין D תלויים ברמה המומלצת.
היסטוריה
תפקיד הדיאטה בפיתוח רככת נקבע על ידי אדוארד מלאנבי בין השנים 1918 עד 1920. בשנת 1921 זיהה אלמר מקקולום חומר אנטי- מרכיבי שנמצא בשומנים מסוימים העשוי למנוע רככת. מכיוון שהחומר שהתגלה לאחרונה היה הוויטמין הרביעי שזוהה, הוא נקרא ויטמין D. פרס נובל לכימיה לשנת 1928 הוענק לאדולף ווינדאוס, שגילה את הסטרואיד 7-דההידרוכלסטרול, קודמו של ויטמין D.
מחקר
מחקר רב נערך כדי להבין האם רמות נמוכות של ויטמין D עלולות לגרום או להיות תוצאה של מצבים אחרים.
עדויות מסוימות מצביעות על כך שמחסור בוויטמין D עשוי להיות קשור לתוצאה גרועה יותר עבור סוגי סרטן מסוימים, אך אין ראיות כדי להמליץ על מתן ויטמין D לאנשים חולי סרטן. לנטילת תוספי ויטמין D אין השפעה משמעותית על הסיכון לסרטן. עם זאת, נראה כי ויטמין D3 מקטין את הסיכון למוות מסרטן, אך קיים חשש לאיכות הנתונים.
מחסור בוויטמין D נחשב כממלא תפקיד בפתוגנזה של מחלת הכבד השומני שאינה נובעת מצריכת אלכוהול.
מחקרים מסוימים הראו כי מחסור בוויטמין D עשוי למלא תפקיד בחסינות. אלו עם מחסור בוויטמין D עשויים להתקשות להדוף סוגים מסוימים של זיהומים. זה עשוי להשפיע במידה דומה עבור מחלות לב וכלי דם, סוכרת סוג 1, סוכרת סוג 2, וכמה סוגי סרטן.
מחקרי סקירה הראו גם קשר בין מחסור בוויטמין D לבין רעלת הריון.
קריאה נוספת
Michael F. Holick
רשת רפאים
רשת רפאים היא רשת דיג, שהושארה או נשכחה באוקיינוס על ידי דייגים. היא יכולה להיסחף בים הפתוח או להסתבך בשונית. רשתות רפאים לוכדות והורגות דגים, צבי ים, דולפינים, עופות ים ויצורים ימיים נוספים. פועלות כפי שתוכננו, הרשתות מגבילות תנועה, וגורמות רעב, פצעים, זיהומים, חנק ליצורים שצריכים לעלות על פני המים כדי לנשום - ולבסוף מוות. רשתות פלסטיק יכולות לשרוד מאות שנים לפני שיתפרקו, ובמהלכן יהרגו עוד ועוד בעלי חיים. מעריכים כי 640 אלף טון רשתות פלסטיק מושלכות לאוקיינוסים בכל שנה.
תיאור
בסערות קשות דייגים נאלצים לעיתים לנטוש ציוד יקר, אך רוב רשתות-הרפאים מושלכות לא בשעת חירום, אלא מטעמי נוחות וחיסכון בזמן וכסף. דייגים משליכים לעיתים קרובות רשתות בלויות לים כי זו הדרך הקלה ביותר להיפטר מהן.
רבות מרשתות הרפאים הן רשתות עמידה הנפרשות לאורך מאות מטרים בים כקיר אנכי, מוחזקות על ידי שורת מצופים. כשהדייגים לא אוספים רשת כזו, מתחילים להצטבר בה עוד ועוד בעלי חיים גוססים ומתים, עד שמשקלם גורם לרשת לשקוע. בעומק הים, היצורים הלכודים מתפרקים ונאכלים, עד שהרשת מתרוקנת וחוזרת לצוף וללכוד שוב יצורים ימיים, וכן הלאה. בהתחשב באיכות הגבוהה של חבלים סינתטיים כיום, המחזור הקטלני עלול להימשך זמן רב.
הבעיה אינה רק הרשתות אלא ציוד דיג נטוש בכלל. מלכודות רפאים של סרטנים מהוות אף הן בעיה רצינית.
השפעה סביבתית
חברות הדיג הגדולות בעולם גורמות למותם המיותר של למעלה מ-100,000 לווייתנים, דולפינים, כלבי ים, צבי-ים ועופות-ים מדי שנה באמצעות ציוד דיג שמושלך למים - כך מעריך דו"ח משנת 2018 של הארגון "הגנה עולמית לבעלי חיים" (World Animal Protection). הדו"ח מזהיר שציוד דיג משומש מחסל – הרחק מהעין ומתשומת-הלב הציבורית – את החיים בים. "רשתות רפאים הופכות לבעיה שעלולה לרוקן את האוקיינוסים מדגים", מזהיר הדו"ח. לפי מחקר מ-2013, מספר עופות המים שמתים ברשתות דיג עולה על 400 אלף בשנה.
בדיג מים עמוקים בצפון מזרח האוקיינוס האטלנטי, למשל, אובדות ומושלכות מדי שנה 25,000 רשתות. אפילו באזורים קטנים ומוגנים יחסית, כמות ציוד הרפאים הנוספת לים מדי שנה יכולה להיות עצומה. כך למשל, בשמורה הימית הלאומית של פלורידה אובדות מדי שנה 18% ממלכודות הסרטנים שמוצבות - שהן כ-90 אלף מלכודות. ההשלכות, על פי הדו"ח, הן משמעותיות והרסניות:
הדו"ח החדש ניתח את מדיניות ניהול ציוד הדיג של 15 חברות הדיג הגדולות בעולם. הוא מצא כי אף אחת מהחברות לא נוקטת "טיפול אחראי" בציוד הדיג שלה. "זה אסון מתמשך שגורם סבל עצום, אבל כמעט אף אחד לא מדבר על זה", אומרים בארגון שערך את הדו"ח, "אם זה היה קורה על הקרקע – כבר הייתה מהומה. אבל זה תמיד מחוץ לטווח ראייה".
מחקר מקיף עליו מתבסס הדו"ח ניסה להעריך את מקורות הפלסטיק בימים ובאוקיינוסים, ומצא כי כ-70% מהפלסטיק הצף בים (בגודל נראה לעין) מקורו בציוד דיג נטוש (בעיקר רשתות ומצופי דיג, ר' טבלה S3).
מעריכים שכ-46% משטח הפסולת של האוקיינוס השקט, שדה הפלסטיק הגדול בעולם, מורכב מציוד דיג נטוש.
Traveler's Coffee
"Traveler’s Coffee" (ברוסית: Трэвэлерс Кофе, "קפה למטייל") היא רשת בתי קפה רוסית, שהוקמה בנובוסיבירסק על ידי היזמים האמריקאים כריסטופר מייקל וטרה בראון. כריסטופר פיתח את העסק עם שותפו הרוסי אנוור פירייב. לחברה רשת בתי קפה, יצרנית קפה וקונדיטוריות. חברת האם היא חברת Traveler’s Coffee Moskva, שמושבה במוסקבה.
חברת "Traveler’s Coffee" נוסדה בשנת 1997 בעיר נובוסיבירסק, אך החברה התקשתה בפתיחת סניפים ויישום רעיון לפתיחת רשת בתי קפה רוסית. רק בשנת 2000 נפתח אספרסו בר הראשון בבעלות החברה. החברה פתחה ברבות השנים למעלה מ-120 סניפים ב-53 ערים ושבע מדינות. החברה מקדמת את תחום ממכר הקפה ברוסיה והיא חברה בהתאחדות האירופית למומחיות קפה (The Speciality Coffee Association of Europe ,SCAE).
היסטוריה
ב-24 בפברואר 2000, לאחר ניסיונות רבים, נפתח אספרסו בר הראשון של החברה ברחוב לנין 12 בנובוסיבירסק, במקום שבעבר שימש כסניף של New York Pizza. החברה השיקה רשת ייצור קפה, הראשונה מסוגה מעבר להרי אורל. ב-2001 נפתחים שני סניפים נוספים והחברה מתחילה לגדול.
בשנת 2002 החברה פתחה מרכז ייצור קפה בנובוסיבירסק וקיבלה רישוי מטעם SCAA — Specialty Coffee Association of America. בשנת 2006 החברה החלה לצאת את גבולות מחוז נובוסיבירסק ופתחה סניפים בערים רבות ברחבי הפדרציה הרוסית.
בשנת 2008 הפכה לחברה בינלאומית וחנכה סניפים בבאקו, אזרבייג'ן, במקביל לפתיחת קונדיטוריה של החברה בעיר נובוסיבירסק. בשנת 2009 החברה החזיקה 24 סניפים ובשנת 2010 פתחה סניפים במוסקבה ובסנקט פטרבורג ונכון ל-2011 כבר היו לה 50 סניפים וסניף נוסף נפתח באלמטי, קזחסטן. ב-2014 כבר הגיעה ל-94 סניפים ב-49 ערים ב-5 מדינות וב-2017 כבר גדלה ל-120 סניפים ב-53 ערים בשש מדינות.
פעילות החברה
החברה ממתגת את עצמה כמומחית עולמית בתחום הקפה, והיא מייצרת קפה בסניפיה. החברה נחשבת למשווקת הבלעדית של Bodum ברוסיה ושל מוצרי La Marzocco. בנוסף למכירת קפה לסוגיו הרשת מוכרת מאפים, סלטים, מרקים, סנדוויצ'ים וחביתות.
החברה פתחה עשרות סניפים ברחבי העולם ולה סניפים במקומות כמו אזרבייג'ן, אוקראינה, הרפובליקה העממית של סין ובערים רבות ברוסיה כדוגמת נובוקוזנצק, סורגוט, טיומן, יקטרינבורג, טוליאטי, אומסק, נובוסיבירסק, מוסקבה, ירוסלבל, ולדיווסטוק, קרסנויארסק, סמרה, קוסטרומה, יקוטסק ועוד.
מאז 2008 החברה מפעילה סניפים בבאקו ובפרנקפורט על המיין.
כיום לרשת סניפים בשבע מדינות:
מר דלי
מר דלי (באנגלית: Mr. Bucket) הוא כלי משחק לילדים שיוצר על ידי חברת מילטון בראדלי ויצא לשווקים בשנת 1992. מכירות המשחק הופסקו, אבל חודשו בשנים 2007 ו-2017. המשחק מכיל דלי ממונע מפלסטיק הפולט מפיו כדורים צבעוניים, שהשחקנים אוספים באמצעות אתים פלסטיק ומחזירים לתוך מר דלי.
מהלך המשחק
מטרת המשחק היא להכניס את כל הכדורים של השחקן למר דלי טרם הוא פולט אותם החוצה מפיו. בהתחלת המשחק מפזרים כדורי פלסטיק כחולים, ירוקים, צהובים ואדומים על הרצפה, וכל שחקן בוחר את חפירה. כשמר דלי מופעל אוספים השחקנים את הכדורים התואמים לצבע של את החפירה שלהם ומפילים אותם לתוך מר דלי. בעוד שהשחקנים אוספים את הכדורים פולט מר דלי כדור אחד החוצה כל כמה פעמים. המנצח הוא השחקן הראשון שהצליח להכניס את כל שלושת הכדורים שלו למר דלי מבלי שאף אחד מהם יישאר בחוץ.
האיגוד הבין-לאומי להערכת הישגים חינוכיים
האיגוד הבין-לאומי להערכת הישגים חינוכיים (כאנגלית: International Association for the Evaluation of Educational Achievement; בראשי תיבות: IEA) היא קואופרטיב לא ממשלתי עצמאי ללא מטרות רווח, שהוקם בהמבורג, גרמניה, בשנת 1958. במשך כמעט 60 שנה, IEA פיתחו וערכו מחקרים השוואתיים באיכות גבוהה בקנה מידה גדול בחינוך לתמיכה, הבנה, לניטור חינוכי והַשׁבָּחָה של החינוך ברחבי העולם. IEA מאגדת יותר מ-60 מוסדות, עם מחקרים שנערכו ביותר מ-100 מדינות ברחבי העולם. הנתונים המקיפים של IEA מספקים משאב אורך שאין שני לו עבור חוקרים (Gustafsson, Jan-Eric, 2016).
האגודה עורכת מחקרים השוואתיים בקנה מידה גדול ובאיכות גבוהה של הישגים חינוכיים והיבטים אחרים של חינוך ברחבי העולם על מנת לספק למחנכים, לקובעי מדיניות ולהורים תובנות לגבי ביצועי התלמידים.
מאז הקמתה ב-1958, האגודה מדדה את השליטה של התלמידים בנושאים כמו מתמטיקה, מדעים וקריאה; ערכה הערכות על חינוך אזרחי ואזרחות; חקרה את אוריינות המחשב והמידע של התלמידים; וחקרה את הגיל הרך והשכלת המורים.
המחקרים ההשוואתיים של האגודה על מערכות חינוך ברחבי העולם מאפשרים הבנה טובה יותר של המדיניות והפרקטיקות המעודדות התקדמות חינוכית, וממלאים תפקיד קריטי בסיוע למדינות לבנות את הידע והיכולת המחקרית שלהן.
חלק מהמניעים של מדינות מפותחות ומתפתחות כאחד להשתתפות בסקרים הוא הרצון להעריך את יעילות מערכת החינוך הלאומית באמצעות השוואה בינלאומית. גורם מוטיבציוני נוסף הוא ההזדמנות להעברת מיומנויות בתחומים של פיתוח תוכניות לימודים ובניית מבחנים. (Johnson.2010)
היסטוריה
אף על פי שהאגודה הפכה לישות משפטית ב-1967, מקורותיה מתחילים ב-1958 כאשר קבוצה של חוקרים, פסיכולוגים חינוכיים, סוציולוגים ופסיכומטרים נפגשו במכון אונסק"ו לחינוך בהמבורג, גרמניה, על מנת לדון בבעיות של הערכת בית ספר ותלמיד. הם האמינו שהערכה יעילה מחייבת בחינה של תשומות חינוכיות וגם של תוצאותיה (כגון ידע, עמדות והשתתפות). המייסדים הניחו שאם מחקר יוכל להשיג ראיות ממגוון רחב של מערכות, השונות תהייה מספיקה כדי לחשוף קשרים חשובים בתוך מערכות שונות בבית הספר. הם דחו בתוקף הצהרות נטולות נתונים לגבי היתרונות היחסיים של מערכות חינוך שונות, וכוונו לזהות גורמים שיהיו להם השפעות משמעותיות ועקביות על התוצאות החינוכיות.
מייסדי האגודה ראו בעולם מעבדה חינוכית טבעית, שבה מערכות בית ספר שונות מתנסות בדרכים שונות כדי להשיג תוצאות מיטביות מחינוך הנוער. הם הניחו שאם מחקר יוכל להשיג ראיות ממגוון רחב של מערכות, השונות תהיה מספיקה כדי לחשוף קשרים חשובים שאחרת היו נמנעים מגילוי בתוך מערכת חינוך אחת.
המחקר הראשון של IEA, שנערך ב-1960 ב-12 מדינות, העריך את הישגיהם של תלמידים בני 13 במתמטיקה, הבנת הנקרא, גאוגרפיה, מדעים ויכולת לא מילולית. מטרת מחקר זה, המכונה "מחקר פיילוט ל-12 מדינות", הייתה לחקור את היתכנותם של הערכות נרחבות יותר של הישגים חינוכיים. המחקר הניב ממצאים בעלי ערך אקדמי ומעשי, אך חשוב מכך הדגים את כדאיות ביצוע סקרים רחבי היקף, חוצי-לאומיים.
מאגר נתונים
מבחן TIMSS — מגמות בלימודי מתמטיקה ומדעים בינלאומיים TIMSS היא הערכה בינלאומית של הישגי תלמידים במתמטיקה ומדעים בכיתות ד' ו־ח'. המחקר נועד לאפיין את הרוחב והעושר של נושאים אלו כפי שהם נלמדים במחוזות המשתתפים. המחקר אוסף מידע מפורט על תוכניות לימודים ויישום תוכניות לימודים, יחד עם מידע אמפירי על ההקשרים ללימודים.
TIMSS מתקדם — מגמות בלימודי מתמטיקה ומדעים בינלאומיים מתקדמים TIMSS Advanced היא הערכה לתלמידים בשנתם האחרונה בבית הספר התיכון הרשומים לתוכניות מיוחדות במתמטיקה ופיזיקה מתקדמת. זוהי ההערכה הבינלאומית היחידה שמספקת מידע חיוני על מוכנות התלמידים להיכנס ללימודים ברמת האוניברסיטה במדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה (STEM). המחקר גם אוסף נתונים רלוונטיים למדיניות על דגש על תוכנית הלימודים, שימוש בטכנולוגיה, הכנת מורים, הכשרה ועמדות שניתן להשתמש בהן כדי להנחות את הרפורמה בחינוך ותכנון המדיניות בתחומי STEM.
PIRLS — מחקר התקדמות באוריינות קריאה בינלאומית PIRLS מוכר כסטנדרט העולמי להערכת מגמות בהישגי הקריאה בכיתה ד'. בנוסף להערכת הקריאה, ושאלוני בית הספר למורים והתלמידים, אוספת PIRLS מידע נרחב על הגורמים ההקשריים בבית ובבית הספר, הקשורים להוראה וללמידה של קריאה.
ICCS — מחקר בינלאומי לחינוך אזרחי ואזרחות הארגון מגדיר את ICCS כמחקר החוקר את הדרכים שבהן צעירים מוכנים לבצע את תפקידיהם כאזרחים בעולם שבו הקשרים של דמוקרטיה והשתתפות אזרחית ממשיכים להשתנות. המחקר מדווח על הידע, ההבנה, האמונות, הגישות וההתנהגויות של התלמידים לגבי מושגים וסוגיות הקשורות באזרחות.
ICILS — לימוד אוריינות מחשב ומידע בינלאומי ICILS מודד הבדלים בינלאומיים באוריינות המחשב והמידע של התלמידים, תוך התייחסות ליכולתם להשתמש במחשבים כדי לחקור, ליצור ולתקשר ביעילות בבית, בבית הספר, במקום העבודה ובקהילה. בנוסף להישגי התלמידים, המחקר אוסף מגוון עשיר של נתונים הקשריים על סביבות הבית ובית הספר של התלמידים.
CIVED — מחקר חינוך אזרחי: דמוקרטיה ואזרחות, זהות לאומית, לכידות חברתית וגיוון.
אתרים (SITES) — מתמקדת בתפקידה של טכנולוגיית המידע והתקשורת בהוראה ובלמידה בכיתות מתמטיקה ומדעים.
TEDS-M — לימוד, חינוך ופיתוח מורים במתמטיקה.
RL II — חקר אוריינות קריאה. בודק את הרמות של אוריינות הקריאה של התלמידים בין מדינות, כמו גם את האופי של קריאת הוראה והבנה הנקרא.
מבחנים בינלאומיים בישראל
באתר הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה) מצוין כי בשנים האחרונות ישראל משתתפת בארבעה מחקרים שונים הנערכים אחת למספר שנים. המחקרים מנוהלים על ידי שני ארגונים: OECD (הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי) שבמסגרתו ישראל משתתפת במחקרי PISA ו-TALIS ,וארגון IEA (הארגון הבינלאומי להערכת הישגים בחינוך), שבמסגרתו ישראל משתתפת במחקרי PIRLS ו-TIMSS.
מבחן PISA בודק את רמת האוריינות של תלמידים בגיל 15 בקריאה מתמטיקה ומדעים. השאלות הנכללות במחקר בוחנות ידע החיוני לחיים המעשיים תוך דגש על מיומנויות. המבחן נערך פעם בשלש שנים. כמו כן הוא כולל גם סקר מורים וסקר מנהלים.
מבחן TALIS בודק תפישות הורים ומורים בנוגע להוראה ולמידה. המידע נאסף באמצעות שאלונים המועברים למורים ולמנהלים בבית הספר.
מבחן PIRLS נערך אחת לחמש שנים ובודק אוריינות קריאה בקרב תלמידי כיתות ד' תוך התמקדות במיומנויות הבנת הנקרא, השגת יעדי קריאה ועמדות כלפי קריאה.
מבחן TIMSS בוחן את רמת השליטה של תלמידי כיתות ח' במתמטיקה ומדעים, תוך התאמה לתוכנית הלימודים הקיימת במדינה המשתתפת, המחקר נערך כל ארבע שנים. (אדרי, 2019)
קליגר (2013) בחנה את השפעת המבחנים הבינלאומיים על מערכת החינוך בישראל תוך התמקדות במקצוע מדעים שהוא מקצוע הנמדד במבחני הטיימס והפיזה. היא טענה במאמרה כי היתרונות של שילוב מבחנים בין לאומיים הם שיקוף הישגי התלמידים, העלאת רמת החשיבה, מיקוד נושאי הלימוד ושיפור המבחנים הארציים. לעומת זאת החסרונות שהיא תיארה הם: ההכנה למבחנים, הגבלת האוטונומיה של המורים והלחץ הקיים על המורים לדאוג שתלמידיהם יעברו בציון גבוה.
ביקורות על המבחנים הבינלאומיים
בדו"ח מחקר שכתב קרנוי (2015, Carnoy) על המבחנים הבינלאומיים, הוא סוקר את ארבע הביקורות המרכזיות עליהם:
גם הרגריבס ובראון (2013, Braun & Hargreaves) בדוח שערכו בארצות הברית בנושא הערכה, המליצו לצמצם את המבחנים וטענו שאין צורך לבחון כל ילד כל שנה.
שלוס פילסק
שלוס פילסק או טירת פילסק (בגרמנית: Schloß Filseck) היא טירה ליד אוינגן, מחוז גופינגן , באדן-וירטמברג, גרמניה. שמה של הטירה נגזר מנהר הפילס, אשר נמצא בסמוך. הטירה מהווה כיום מסעדה, מוזיאון ומרכז תרבות, ובו גם ארכיון מחוז גופינגן.
היסטוריה
ב-1971, הטירה נשרפה וספגה נזק בחלקים הדרומיים והמערביים של הטירה. שחזור הטירה התבצע רק ב-1968–1994, לאחר שנרכשה על ידי מחוז גופינגן באותה שנה. מאז 2008 הטירה מנוהלת על ידי קרן שלוס פילסק (בגרמנית: Schloss Filseck Stiftung) של בנק החיסכון של מחוז גופינגן (בגרמנית: Kreissparkasse Göppingen).
אידריס
אידריס (בערבית: إدريس) הוא השם בו מכונה הדמות המקראית חנוך בקוראן. {{פירושונים|
ראו גם
}}
רמי לונץ
ילדות ונעורים
רמי לונץ, בשמו המלא אברהם משה לונץ, נולד לאסתר ומתתיהו לונץ. נקרא על שם סבו, אברהם משה לונץ חוקר ארץ ישראל.
דודתו היא הסופרת חנה לונץ בולוטין.
בשנת 1936 עברה המשפחה לחיפה. האב, מתתיהו לונץ, ניהל את סניף הבנק בחיפה, היה ראש ועד ההורים של בית הספר הריאלי והיה פעיל בארגון החבל הימי לישראל. רמי חונך להתגאות בסבו שעל שמו נקרא לו לדוגמה בדרך חייו וביחסו ל"אדם באשר הוא אדם". כדברי עורכת הספר "אהבת הארץ והנכונות לשרתה, יושר והגינות, חתירה להצטיינות, חריצות, מסירות וצניעות".
לונץ החל את לימודיו בבית הספר הריאלי. יחד עם ההשכלה הפנים את הסיסמה "והצנע לכת", לתלמידים בכיתה ח' הותר להצטרף לצופים. באותה שנה (1944) חודשה פעילות צופי ים בחיפה העדיפות ניתנה לאלה שהצהירו על כוונתם להמשיך ולשרת בים. לונץ לא חשב אז על קריירה ימית והודיע כי הוא מעוניין בפעילות ימית מהנה אך אינו מתחייב לשירות ימי. הוא החל בפעילות צופי ים בנמל חיפה מבלי לדעת שהעתיד צופן לו 30 שנות שירות ימי.
השירות בחיל הים
השירות של לונץ בחיל הים התאפיין בתפקידים שונים בהם נמצא תקופות קצרות יחסית. התחום העיקרי היה גילוי ניווט וקשר. בנוסף עסק לונץ בתפקידי הדרכת קצינים והעמיד הרבה תלמידים. מצא את יעודו במודיעין הימי כראש המחלקה במלחמת יום הכיפורים.
גיוס והכשרה ראשונית
בפרוץ מלחמת העצמאות היה לונץ תלמיד בכיתה י"א, וניתנה הוראה לגיוס ילידי שנת 1931. הטירונות במחנה 80 החלה בדיוק ביום אירועי אלטלנה. הפלוגות בטירונות אורגנו לפי תנועות הנוער וכל שכבת הצופים הייתה יחד. בחודש ספטמבר 1948 עברו המגויסים לחיל הים בחוף טנטורה, היא דור של ימינו. השלב הראשון היה קורס מפקדי סירות המשך לקורסים שנערכו בפלי"ם וכלל גם שחייה בשלשות מסודרות כל זאת בקור של החורף. הרעיון של מפקד חיל הים, פול שולמן, היה להקים גדוד נחתים כמו המארינס האמריקאי אך אחרי קרבות בית עפה, בהם נהרגו רבים מכוח הנחיתה, לונץ ואחרים לא ששו לכך.
החינוך בבית הספר הריאלי והאימונים בצופי ים עשו את לונץ מתאים לקצונה והוא השתתף בקורס החובלים השני של החיל שתוכנן להימשך 6 חודשים. במאי 1949, תום מלחמת העצמאות, קיבלו כל הצעירים חופשה של 6 חודשים לסיים את לימודיהם. בית הספר הריאלי היה כבר בחופשת הקיץ והמנהל ד"ר ארתור בירם לימד את הצעירים להשלמת בחינות הבגרות.
לאחר סיום הלימודים חזר לונץ לחיל הים אך לא הוכנס חזרה לקורס החובלים. השתתף בהורדת ספינות לאילת ולאחר שירות קצר הועבר ל"בסיס חימוש ותותחנות" (כפי שנקרא אז מחנה בת גלים) כ"רב מלח" (כיום רב-טוראי).
האקדמיה הימית הצרפתית
בספטמבר שנת 1950 החל רמי בלימודים באקדמיה הימית הצרפתית בברסט. מקום הבסיס בחוף האטלנטי מול הכניסה הדרומית לתעלה האנגלית, מקום עם מזג אוויר קשה במיוחד. תנאי המגורים ספרטניים ללא בידור כלשהו במרחק שעה הפלגה מהעיר.
תפקידים ראשונים הדרכה וגנ"ק
עם אותה אניה, בפיקודו של אדוארד שרון, נעשתה הפלגה ארוכה לדרום אפריקה. הקורס הסתיים במצעד ברחובות חיפה.
נוצר צורך דחוף במדריך ראשי לקורס חובלים ה' לאחר שכבר החל. לונץ קיבל את המשימה וכאן יישם את דרך הפעולה שלמד באקדמיה הצרפתית. בקורס הייתה קבוצה גדולה של קצינים יוצאי שייטת 13 שרכשו אצל לונץ את מקצועות הספנות ובעיקר ניווט. במרץ 1956 יצא לחופשת חתונה, עם עדה לבית גורדון, אחות במקצועה. כשחזר מהחופשה התברר לו כי הקורס הופסק וחניכיו נשלחו לאנגליה לצורך איוש משחתות ה-Z שנרכשו אז. מתוך התחשבות בחופשת החתונה אף לא הודיעו לו על כך. לונץ נשאר בבסיס ההדרכה והדריך מחזור ראשון של קורס קצינים כללי של חיל הים. החניכים היו קציני מנהלה, קשר ואפסנאות ולונץ הקנה להם מושגים על הזירה הימית.
מלחמת סיני
בעת מלחמת סיני הגיעו, לדרישת ראש הממשלה דוד בן-גוריון, שלוש משחתות צרפתיות להגנת ערי החוף של ישראל ממטוסים מצריים. בכל משחתת הוצב קצין קישור מבוגרי ברסט. לונץ הוצב על המשחתת הצרפתית קרסן (M.N. Kersaint) אשר הוצבה במפרץ חיפה. האניה נמצאה בכוננות נגד מטוסים בשעות היום ומנוחה בשעות הלילה. תקלה באחד ממערכות ההנעה לא איפשרה לה לנוע במהירות והיא שמשה כסוללת נ"מ צפה.
כאשר הפתיעה איברהים אל אוול בהפגזת לילה את חיפה. סייע לונץ למפקד הצרפתי בהערכת המצב. תגובת האש המיידית של הקרסן גרמה למשחתת המצרית להפסיק את ההפגזה ולסגת מבלי שנגרם נזק משמעותי בחוף. הקרסן הייתה משחתת חדשה עם מערכת ירי משוכללת והירי היה מדויק. התותחים היו טעונים בפגזים נגד מטוסים עם מרעום קרבה והתפוצצו ללא חדירה במטרה.
האניה נדרשה ממפקדת חיל הים לתקוף את המשחתת המצרית הבורחת. מפקד האניה הצרפתית הודיע כי עקב התקלה בטורבינה לא הצליח לסגור טווח. באותה עת לא היה מצב מלחמה בין צרפת ומצרים, המפקד הצרפתי לא היה בטוח איך יתייחסו אליו מפקדיו. היה נרגש שמא הדיווח שלו למפקדה, שהיה בגלוי, יעשה לו בעיות. הוא נרגע לחלוטין לפנות בוקר, כשקיבל מברק חוזר מצרפת עם דיווח שנפתחה אש על ה"קרסן" כאשר הייתה על-יד חיפה והיא השיבה. לונץ כנציג חיל הים העביר את הקשר בין האניה הצרפתית למפקדת חיל הים וגם היה ער להתלבטויות. המפקד והצוות של האניה הצרפתית קרסן קיבל עיטור כבוד צרפתי ומכתב הערכה מישראל.
כך נשארה האיברהים אל אוול שלמה ולאחר תיקונים קלים, הוכנסה לשירות בחיל הים. כל עת הקרב היה לונץ בקשר ישיר בין מפקד הקרסן ומפקדת חיל הים.
תפקידים בין המלחמות
לאחר המלחמה חזר לונץ לבסיס ההדרכה והביא את קורס חובלים ה' לסיומו. הוא לא שבע נחת מכך שבוגרי מחזור א' של בית הספר לקציני ים עכו צורפו לקורס חובלים ה' באמצע. היות שלדעתו לא הייתה להם המנטליות שכבר הוחדרה על ידו לוותיקים. למרות הביקורת של לונץ יצאו ממחזור א של בית הספר לקציני ים עכו לא מעט קצינים מוצלחים. תוך כך שימש לונץ כבוחן לקציני ים במקצוע ניווט, ואף חיבר לתלמידי בית הספר לקציני ים עכו את בחינות הבגרות במקצוע השיט.
בשנת 1958 הוצב לונץ לאיברהים אל אוול בשמה החדש אח"י חיפה כקצין גנ"ק. צוות המשחתת היה קטן יותר והתחרה על מעמדו מול המשחתות Z ה"גדולות".
באילת עגנו שתי פריגטות של חיל הים שהגיעו לשם בהפלגה סביב אפריקה. חיל הים לא הפעיל אותן והן נמכרו לצי סרי לנקה. העסקה התבשלה בסודיות וכללה העברת הפריגטות ומסירתן ביעד. באביב 1959 נאסף צוות מילואים להשטת אח"י מזנק ולונץ קיבל אחריות על כספי המבצע בנוסף לתפקידו כקצין גנ"ק. ההפלגה הייתה ארוכה מאוד במהירות איטית וסדר פסח נערך באניה בעת ההפלגה. הפריגטה הגיעה לטרינקומלי ונמסרה לצי המקומי. לאחר המסירה המתין הצוות חודש ימים וערך סיורי תיירות בכל סרי לנקה עד שהגיע מטוס להחזרתם לישראל.
את שנת 1960 עשה לונץ במשחתת אח"י אילת כקצין הגנ"ק. בשנת 1961 עבר למפקדת חיל הים בתפקיד ממלא מקום של ראש ענף ים 7 ומפקד יחידת הקשר והגילוי. בשנת 1961 עבר קורס פיקוד ומטה זרוע הים, ולאחר מכן שירת שוב כקצין גנ"ק במשחתת אילת. ב-1963 נשלח לקורס קציני גנ"ק באנגליה. בשנת 1964 קיבל פיקוד עצמאי על הקורבטה אח"י נגה (ק-22). האניה שימשה לאימוני אנשי שייטת 13 וקורס חובלים, נעשו הפלגות ארוכות בים התיכון ואף נקלעה לסערות רבות.
לאחר שנה בפיקוד על אח"י נגה, מונה לונץ לסגן מפקד המשחתת אח"י יפו, אך לאחר חצי שנה נקרא להדריך בפו"ם זרוע ים. במסגרת זו הכין גם תרגיל נחיתה לחופי סיני עם כל אניות צי הסוחר. לשם כך גייס את גיסו, רב חובל עמנואל קלמפרר. אחד מחניכיו בקורס פו"ם, מיכאל ברקאי, נעשה ברבות הימים למפקד חיל הים.
מלחמת ששת הימים
המטרה התגלתה מחדש במשמרת הבאה. כאשר התקבל דיווח מהטרפדות שהמטרה נוסעת 30 קשר הוזמן סיוע אווירי. אחר התקיפה האווירית כשהתברר שהטרפדות עומדות לירות טורפדו ניסה לונץ למנוע זאת. אך הוראתו נבלמה בחדר המכ"ם של הטרפדת ולא הגיעה למפקד הכוח. לונץ הועמד לדין צבאי ונמצא זכאי.
הכנות לקליטת ספינות סער
בתחילת 1969 סיים לונץ את תפקידו כראש ענף ים 6, ענף אמל"ח, וקיבל תפקיד של קצין אג"ם בסיס חיפה. הקמת בסיס חיפה הייתה צעד של התארגנות לקראת הגעת ספינות הטילים. לפני כן נקרא בסיס נמל חיפה, שהיה בסיס חופי שטיפל ביחידות קטנות. סטי"ל היה אמור לעבוד עם 43 איש ולצאת לגיחות קצרות בלבד. חיל הים עבר לתפישה של בסיס חיל ים שדומה לכנף אווירית, כלומר יש יחידות קבועות בבסיס שמגישות את השירותים לספינות היוצאות וחוזרות. חזר הסטי"ל ונקשר לרציף, פלגת אחזקה תבוא לתקן מה שצריך לתקן, פלגת הלוגיסטיקה תביא את הדלק, מזון, תחמושת. כשהם נמצאים בחוף הימאים יורדים לאכול בחדר אוכל של הבסיס ולא נמצאים בספינה. זה היה שינוי תפישה עמוק מאוד בתפעול חיל הים. לונץ עם מפקדת הבסיס הכינו את התשתית בבסיס חיפה לקלוט את ספינות הסער לפני הגעתן.
מחלקת מודיעין ים
לונץ המשיך בשירות במטה חיל הים ובשנת 1970 הוצעה לו העברה לתחום המודיעין תוך כוונה להחליף את ראש המחלקה אל"ם ראובן אשכנזי. לאחר שנה בתפקיד ראש ענף איסוף, בשנת 1971 מונה לונץ לראש מחלקת מודיעין ים תחת פיקודו של אלוף אברהם בוצר, והמשיך בתפקידו גם תחת מפקד החיל הבא, אלוף בנימין תלם, עד שנת 1975.
בתחילת תפקידו עמד לונץ על חשיבות הלוחמה האלקטרונית ואיסוף מידע על מכ"מי האויב. בהמשך קידם את נושא ההאזנה לשידורי האויב והכין חוליות ניידות המצטרפות לספינות הפיקוד של הכוח הימי ומעבירות מידע ישירות למפקד הטקטי בים. התפישה של יחידת האזנה טקטית אצל המפקד הקדמי בשטח הייתה תפישה צה"לית, אבל מודיעין חיל הים היו הראשונים והיחידים למעשה שיישמו זאת. בזמן שלום עברו תרגול והיכרות בין הגוף המודיעיני והגוף המבצעי כך שהתרומה למלחמת יום הכיפורים הייתה רבה.
פקודיו של לונץ ראו בו מפקד הדואג לחייליו והעריצו אותו. לונץ זכה להערכה רבה גם מהשותפים לו באגף המודיעין. אלה התרשמו במיוחד מהאופי היציב של לונץ אשר נסך הגינות, אמינות ועמידה על עקרונות. להערכתם הייתה לו ראייה רחבה על המודיעין הרבה מעבר לאופק הימי. כאשר הערכתו על המלחמה הקרבה נדחתה לא היה זה מזלזול אלא מהסתמכות על מידע אחר שאחר כך הוכח כשגוי.
מלחמת יום הכיפורים
אחת המשימות בהן עסק הייתה הכנת רשימת סימנים המתריעים על מלחמה מתקרבת. בתפקידו עבר על הסימנים והמידע המתקבל וב-30 ספטמבר 1973 זיהה מודיעין חיל הים סדרת צעדים בצי המצרי המעידים על כניסה למלחמה. מסקנתו נגדה את מסקנות אגף המודיעין שחשב כי הם מעידים על תרגיל. לונץ הזהיר את מפקד חיל הים ויחד ניסו לשכנע את ראש אמ"ן, אלי זעירא. כאשר זה לא הועיל הכריז מפקד חיל הים, בנימין תלם, כוננות עליונה בלא קשר לשאר הצבא. הרמטכ"ל, דוד אלעזר, מנע זאת כדי לא להסב תשומת לב. במקום כוננות עליונה נערך תרגיל שכלל את כל ספינות הטילים.
המחקר במחלקת מודיעין ים עמד על המהלכים החריגים בצי המצרי, אשר תאמו את הסימנים המעידים על מלחמה מתקרבת. בהמשך הגיעו במחמ"ן למסקנה סופית כי המצרים אכן עומדים לפתוח במלחמה יזומה. הדבר נכתב בלקט מיוחד להפצה בחיל הים ובאמ"ן, אולם רמי לונץ לא התיר את פרסומה של קביעה זו על-מנת לא לחרוג מהקונצנסוס, וכך נמנעה התרעה על מלחמה ברמה הלאומית.
את הערכת מודיעין ים כי עומדת לפרוץ מלחמה מסר לונץ בפורום מטה מורחב, כבר ביום שני, 30 בספטמבר. מפקד שייטת 13 שמע על כך אך המידע לא ירד לשייטת ספינות הטילים ולא נעשו הכנות אופרטיביות כל שהן. לונץ ותלם חששו להעביר התרעה מוקדמת יותר שתתגלה על ידי המצרים.
תלם קיבל החלטה על השלמת טילים בספינות הסער כבר ביום חמישי בערב, אך היות שלא ביטל את התרגיל השייטתי, החלה ההתחמשות רק יחד עם ההתרעה על המלחמה בפתח שהועברה ליחידות החיל לאחר שהתקבלה מהמטה הכללי ביום שישי, 5 באוקטובר. באותה עת העביר חיל הים הוראות תנועה לאניות צי הסוחר בתנועה לישראל, אך בלא הודעה על כוננות למלחמה.
ההתרעה של 24 שעות לא הספיקה, כי נדרשו הכנות רבות יותר לספינות הסער להיערך במלוא כוחן.
בהמשך המלחמה נתן המודיעין בראשות לונץ התרעות על תנועות האויב. החשובות שבהן היו הודעה ב-8 באוקטובר כי ארבע ספינות טילים מדגם אוסה יצאו מאלכסנדריה מזרחה. הקרב הסתיים בשלוש אוסות טבועות. חשובה במיוחד הייתה ידיעה למחרת בבוקר על ירי טילים נגד אח"י מזנק שהתקרבה לטווח מכ"ם מפורט סעיד. ההתרעה הגיעה דקות לפני הירי וסייעה לספינה להיחלץ בלא פגע.
בים סוף עקב המודיעין אחרי ספינות הטילים המצריות ועל תוצאות התקיפות של שייטת 13.
בנושא ביטחון השיט הצלחת מודיעין חיל הים הייתה פחותה. בתחילת השנה אותר תרגיל מיקוש מצרי של מצרי יובל. כמסקנה קיבל מפקד הזירה הנחיה להכין מעבר חלופי מזרחי על ידי הצבת מחזירי הד מכ"ם ומשולשי סימון בפינות הסלעים מעבר מילאן. המצרים קלטו את הפעילות הזאת ובפתיחת המלחמה הטילו מוקשים באזור היובל בדיסקרטיות מבלי להתגלות. פעולת תחנת המכ"ם שובשה ולא קוים סיור על השטח המיועד למיקוש. עם פרוץ הקרבות הופסקה תנועת המכליות בים סוף.
לאחר הפסקת האש החליט שר הביטחון, משה דיין, על חידוש תנועת המכליות. בהפלגה הראשונה המכלית סיריס עלתה על מוקש (או שניים) וטבעה. למרות הידיעה על היתכנות המיקוש לא היה לונץ משוכנע שמדובר במוקשים, אך מכלית נוספת שכבר הייתה בדרך הוחזרה לאילת. חידוש התנועה נעשה מאוחר יותר בנתיב אחר על ידי המכלית "פטריה" (רב חובל צבי נצר) כאשר לפניה ספינת משמר של חיל הים.
מיקוש המצרים גבה מחיר גם מהמצרים - התנועה אל צפון מפרץ סואץ פסקה.
ראש משלחת משרד הביטחון באיראן
בחודש אפריל 1975 מסר לונץ את מחלקת המודיעין לתא"ל אלי לוי וסיים את שירותו בחיל הים. בחודש יולי הועלה לונץ לדרגת תא"ל ומונה לראש משלחת משרד הביטחון ונספח צה"ל בטהראן. הקשרים עם איראן, בה מלך אז השאה מוחמד רזה פהלווי, היו הדוקים, אך כמדינה מוסלמית השאה לא רצה להבליט את הקשר עם ישראל. פרויקטים משותפים רבים נרקמו אז בין המדינות. הדיסקרטיות גרמה לכך שלונץ למעשה לא נראה אף פעם בציבור במדים ובדרגות תא"ל.
השאח מוחמד רזא שאה פהלווי רצה להפוך את איראן למדינה מתקדמת כדוגמת טורקיה. הרפורמות של השאה הביאו לצמיחה ושגשוג כלכלי והקשר עם המערב בכלל וישראל בפרט היה הדוק. מערך הרכש האיראני היה בקשר הדוק עם ישראל, וכלל רכישות תחמושת ונשק ושותפות בפיתוח אמל"ח מתקדם. שגריר ישראל באותה תקופה היה אורי לובראני. שנות הפריחה הביאו ישראלים רבים שהשקיעו באיראן. לונץ התרכז בעיקר במכירת ציוד ביטחוני לאיראן. בתחום השיווק יש הרבה מן האפור. לונץ ביצע את תפקידו על הצד היותר טוב וגם האיראנים למדו את אופיו כך שהעסקות דרכו היו כולן כשרות.
תפקידים אזרחיים
ב-1977 חזרה משפחת לונץ לישראל, ולאחר חופשת שחרור ופרישה לגמלאות ב-1978 החל לונץ לעבוד בחברת אלביט בתחום פיתוח ושיווק מערכות לחימה אלקטרוניות. היה זה המשך לידע שנצבר בחיל הים ולקשרים שנטוו במשרד הביטחון ובטהראן. לחברת אלביט היה הרבה מה למכור לכל החילות ולמדינות מתקדמות ומתפתחות.