cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
נועם חומסקי
אברהם נועם חומסקי (באנגלית: Avram Noam Chomsky, נהגה באנגלית: /noʊm ˈtʃɒmski/ נום צ'ומסקי; נולד ב-7 בדצמבר 1928) הוא בלשן, פילוסוף, היסטוריון, פעיל פוליטי ומבקר חברתי יהודי-אמריקאי. חומסקי הוא פרופסור כבוד לבלשנות באוניברסיטת אריזונה ופרופסור אמריטוס לבלשנות במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) שם לימד מעל 50 שנה. מלבד לפעילותו האקדמאית הוא מפורסם בעיקר בשל כתיבתו הפוליטית המזוהה עם אנרכו-סינדיקליזם וסוציאליזם ליברטריאני ובשל הביקורת הנוקבת שלו על מדיניות החוץ של ארצות הברית.
הוא מייסד אסכולת הבלשנות הגנרטיבית, והוגה היררכיית חומסקי, שיטת מיון של שפות פורמליות. הבלשנות הגנרטיבית נקראת לפעמים על שמו "בלשנות חומסקיאנית". כתב למעלה מ־150 ספרים בנושאי בלשנות, מלחמה, פוליטיקה ותקשורת המונים.
התאוריה של חומסקי כי ישנו "דקדוק אוניברסלי" (דקדוק גנרטיבי או דקדוק יוצר), שכל בני האדם נולדים עמו, גרמה לירידה בחשיבות זרם הביהביוריזם בפסיכולוגיה, שטען כי האדם נולד עם נטייה לקבל חיזוקים כתוצאה מההיסטוריה האבולוציונית ומההיסטוריה האישית שלו, ורוכש את כל יכולותיו בלמידה, ולהגברת התמיכה במדעים הקוגניטיביים.
לחומסקי הוענק תואר של "פרופסור מוסד" לבלשנות, הניתן על ידי MIT לקבוצה נבחרת של כ-14 פרופסורים מתחומים שונים.
קורות חייו
חומסקי נולד בפילדלפיה שבפנסילבניה, ארצות הברית, להורים יהודים. אביו, המחנך העברי זאב (ויליאם) חומסקי, נולד בעיירה קופל שבפולין (באוקראינה המודרנית) והיגר לארצות הברית בגיל 18 כדי להתחמק משירות צבאי, ואמו, אלזי לבית סימונובסקי, הייתה מורה ילידת רוסיה הלבנה.
הוא ואחיו דוד חונכו כיהודים, למדו עברית וציונות; במיוחד הושפעה משפחתו מהגותו של אחד העם בהקשר זה. בצעירותו היה חומסקי מקורב לתנועת השומר הצעיר, שהה זמן מה בקיבוץ הזורע עם רעייתו, ואף שקל להישאר בארץ ישראל.
ב-1945 למד פילוסופיה ובלשנות באוניברסיטת פנסילבניה, בין השאר תחת הדרכתו של זליג האריס, פרופסור לבלשנות, שדעותיו הפוליטיות חפפו למדי לאלו של חומסקי. חומסקי קיבל דוקטורט בבלשנות ב-1955, בתום עבודת מחקר שנמשכה כארבע שנים באוניברסיטת הרווארד. בעבודת הדוקטורט שלו החל לפתח כמה מרעיונותיו הבלשניים, שאותם העלה בספרו מ-1957, "Syntactic Structures" ("מבנים תחביריים"), אחת מעבודותיו הידועות ביותר בתחום זה.
לאחר שקיבל את הדוקטורט, לימד חומסקי במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס במשך 19 שנה. במהלך תקופה זו (החל בערך מ-1965) נעשה מעורב יותר בפוליטיקה, וטען כנגד מעורבות אמריקאית במלחמת וייטנאם. ב-1969 הוא פרסם את "American Power and the New Mandarins", ספר מסות בנושא זה. מאז התפרסם בשל דעותיו הפוליטיות המזוהות כשמאל רדיקלי, עליהן הרצה ברחבי העולם, וכתב מספר ספרים בנושא זה. במסגרת דעותיו אלה הוא מבקר בחריפות את מדיניות החוץ האמריקאית. בנוסף הוא מבקר חלק מהמדינות שבהן תומכת ארצות הברית, כגון מדינת ישראל, כחלק מביקורת עצמית על תמיכת ארצות הברית בהן. בתיווכו של אברהם עוז הצטרף, ביחד עם הפילוסופית ג'ודית באטלר, הפילוסוף אטיין בליבאר והמחזאי הווארד ברנטון למועצה הבינלאומית של תיאטרון החופש שהקים מחדש ג'וליאנו מר חמיס בג'נין.
אמונותיו הביאו לו תומכים רבים בקרב השמאל הרדיקלי, אך גם מתנגדים רבים לא פחות. במקביל, לא נטש חומסקי את שדה המחקר הבלשני והמשיך לכתוב וללמד.
חומסקי התחתן ב-1949 עם הבלשנית קרול שאץ. לזוג נולדו שני בנים ובת. בתו, אביבה, היא היסטוריונית. רעייתו נפטרה בדצמבר 2008 מסרטן. חומסקי מתגורר בלקסינגטון שבמסצ'וסטס.
מחקריו
"Syntactic Structures" היה למעשה זיקוק של ספרו "Logical Structure of Linguistic Theory" (שיצא בשנת 1955), בו הציג דקדוק טרנספורמטיבי. על פי תאוריה זו מבעים (מילים, ביטויים ומשפטים) נגזרים מ"מבני שטח" מופשטים, שנגזרים בעצמם מ"מבני עומק" מופשטים (הבחנה חותכת זו בין מבני שטח למבני עומק נעדרת בגרסאות מודרניות של תאוריה זו). חוקי העברה, יחד עם חוקי מבנה מבע ושאר עקרונות מבניים, שולטים הן בייצור והן בפרשנות מבעים. בעזרת מערכת כללים תחביריים מוגבלת ומערכת מונחים סופית, יכול אדם לייצר מספר אינסופי של מבעים שונים, לרבות מבעים שאיש לא ביטא בעבר. היכולת ליצור מבעים במבנים מסוג זה היא מוּלדת, חלק מהמטען הגנטי של בני אדם, והיא נקראת דקדוק אוניברסלי. על פי רוב, אנו לא מודעים לעקרונות מבניים אלו, כפי שאיננו מודעים לרוב תכונותינו הביולוגיות והקוגניטיביות.
תאוריות עכשוויות של חומסקי (כמו תאוריית התוכנית המינימליסטית) טוענות בתוקף בזכות הדקדוק האוניברסלי. טענתו היא שהעקרונות התחביריים שביסוד השפה הם קבועים ומולדים, ושניתן לתאר את השוני בין שפות העולם על ידי מערכת פרמטרים במוח (למשל, פרמטר הנושא הריק, שמצביע על האפשרות ליצור משפט עם נושא ריק כבעברית או ספרדית, או על חוסר האפשרות למשפט מסוג זה, כבאנגלית), שמתוארים לרוב כמתגים בינאריים. מכאן המונח עקרונות ופרמטרים, שלרוב מוצמד לגישה זו. על פי טענות אלו, ילד שלומד שפה צריך רק לרכוש את הפריטים הלקסיקאליים (מילים) ומורפמות (צורנים), ולקבוע את מערך הפרמטרים המתאים לשפתו, מה שיכול להיעשות בהתבסס על כמה דוגמאות מפתח בלבד.
הראיה העיקרית עליה מבוססת גישה זו היא הקצב המהיר שבו ילדים רוכשים שפה, והשלבים הדומים ברכישת שפה שעוברים ילדים בכל העולם. נוספת לכך העובדה שילדים עושים סוגי שגיאות זהים בזמן שהם לומדים את שפתם הראשונה, בזמן ששגיאות אחרות, הנראות הגיוניות יותר, אינן מתרחשות לעולם (על פי חומסקי, עובדות אלו מאששות את הטענה כי מוחל כאן תהליך למידה כללי, ולא ייחודי לכל שפה).
לרעיונותיו של חומסקי הייתה השפעה רבה על חוקרים שבדקו את התפתחות השפה אצל ילדים, אך רוב החוקרים שעובדים בתחום זה אינם מקבלים את התאוריות של חומסקי באופן מלא. אלה מעדיפים לרוב תאוריות אחרות (emergentist או connectionist), שמתבססות על תהליכי עיבוד כלליים במוח, כלומר מקבלות את ההנחה שהיכולת הלשונית היא מולדת, אך רואות ביכולת הזאת פן אחד של כושר העיבוד של המוח, בניגוד לחומסקי שסבור שהיכולת הלשונית היא ייחודית.
דקדוק גנרטיבי
הגישה החומסקיאנית כלפי תחביר, שנקראת לרוב דקדוק גנרטיבי, למרות היותה פופולרית למדי, נתקלה בביקורת מצד רבים, במיוחד מצד בלשנים שעובדים מחוץ לארצות הברית. הניתוח התחבירי החומסקיאני הוא לרוב מופשט מאוד, ומתבסס על מחקר קפדני של קו הגבול בין מבנים תחביריים ובלתי תחביריים בשפה. שיפוטים תחביריים ממין זה דורשים הכרה מעמיקה של השפה, ולכן, מסיבות מעשיות, בלשנים אלה מתמקדים לרוב בשפת האם שלהם, או בשפות שהם שולטים בהן היטב, לרוב אנגלית, צרפתית, גרמנית, איטלקית, הולנדית, יפנית או אחד מהניבים הסיניים. גם עברית ישראלית נחקרה לא מעט, כיוון שכמה מתלמידיו החשובים של חומסקי הם ישראלים. לפעמים ניתוח דקדוק גנרטיבי אינו ישים לגמרי כאשר מדובר בשפות שטרם נחקרו, ושינויים רבים בענף זה התרחשו בשל עלייה במספר השפות הנחקרות. עם זאת, הטענות בדבר האוניברסליות של הדקדוק נתמכות עתה יותר מבעבר; לדוגמה, הצעתו של קיין בשנות ה-90, שכל השפות נשלטות על ידי סדר מילים של סובייקט-פועל-אובייקט (נושא-נשוא-מושא), הייתה נראית בלתי סבירה בשנות השישים.
אחת מהסיבות העיקריות שעומדת מאחורי גישה אלטרנטיבית, הגישה הפונקציונלית-טיפולוגית או טיפולוגיה בלשנית (לרוב מיוחסת לג'וזף גרינברג), היא לבסס היפותזות בדבר אוניברסלים לשוניים על טווח לשונות רחב ככל האפשר, מיון הוואריאציות שמופיעות בשפות אלה ויצירת תאוריות המתבססות על תוצאות מיונים אלו. הגישה החומסקיאנית נסמכת יותר מדי על הידע של דוברים ילידים מכדי שתוכל לעקוב אחר מתודה זו, אף על פי שעם הזמן היא יושמה על מגוון שפות רחב.
היררכיית חומסקי
חומסקי מפורסם גם בגלל מחקריו על סוגים שונים של שפות פורמליות, והאם הן מסוגלות לתפוס מרכיבי מפתח של שפות אנוש. ההיררכיה שהוא הציע מחלקת דקדוקים פורמליים לקבוצות על פי כוח הבעה עולה. כלומר, כל קבוצה עוקבת יכולה ליצור מערך רחב יותר של שפות פורמליות מזו שקדמה לה. לטענתו של חומסקי, מודליזציה של הבטים מסוימים בשפה טבעית דורשת דקדוק פורמלי מורכב יותר (כפי שהוא נמדד בהיררכיית חומסקי) מאשר מודליזציה של שפות אחרות. לדוגמה, בזמן ששפה רגולרית חזקה מספיק לתאר מורפולוגיה אנגלית, היא אינה חזקה מספיק כדי לתאר תחביר אנגלי. בנוסף להיותה רלוונטית לבלשנות, היררכיית חומסקי נעשתה חשובה במדעי המחשב, ויש לה קשרים חשובים גם לתורת האוטומטים.
עבודתו המקורית בפונולוגיה נקראת "The sound pattern of English". הוא פרסם אותה יחד עם מוריס האלי. עבודה זו נחשבת מיושנת (אם כי באחרונה הודפסה מחדש), וחומסקי לא פרסם עוד מאמרים על פונולוגיה.
פסיכולוגיה
בשנת 1959, חומסקי פרסם ביקורת (שזכתה להדים גדולים) על ספרו של פרדריק סקינר, "Verbal Behavior". בספר טען סקינר, מראשי הביהביוריסטים, ששפה אינה אלא "התנהגות". סקינר טען כי שפה, כמו כל התנהגות אחרת (מכלב המזיל ריר בציפייה לארוחה ועד לפסנתרן אמן בהופעה), נובעת מ"אימון על ידי חיזוק וענישה במשך זמן". שפה, לדעת סקינר, נלמדת לגמרי על ידי התניה מהעולם שמקיף את לומד השפה.
ביקורתו של חומסקי על המתודולוגיה והנחות היסוד של סקינר סללה את הדרך למהפכה כנגד הדוקטרינה הביהביוריסטית, ששלטה בפסיכולוגיה. בספרו מ-1966, "Cartesian Linguistics", ובעבודות נוספות, חומסקי פרש הסבר על שפות אנוש, שנעשה למודל החקירה בתחומים אחרים בפסיכולוגיה. במחקר המודרני, חלק ניכר מההנחות בדבר האופן בו פועלת התודעה נשאב ישירות מרעיונות שחומסקי היה מנסחם המשכנע הראשון בתקופה המודרנית.
ישנם שלושה רעיונות עיקריים:
ראשית, הרעיון שהמוח הוא "קוגניטיבי", שהמוח מכיל מצבים מנטליים, אמונות, ספקות וכך הלאה. חומסקי הראה שהדרך הפופולרית להבנת התודעה, כמכילה בתוכה אמונות ואף מצבים מנטליים בלתי מודעים, חייבת להיות נכונה.
שנית, הוא טען שחלקים נרחבים ממה שהמוח הבוגר מסוגל לעשות הם "מולדים". אם כי אף ילד לא נולד כשהוא יודע אוטומטית לדבר שפה כלשהי, כל הילדים נולדים עם יכולת למידת שפה חזקה, שמאפשרת להם לרכוש מספר שפות במהירות רבה בשנותיהם הראשונות. פסיכולוגים מאוחרים יותר הרחיבו תזה זו הרבה מעבר לשפה; התודעה לא נחשבת עוד כ"לוח חלק" בעת הלידה.
שלישית, חומסקי הפך את המושג "מודולרי" לחלק עיקרי של הארכיטקטורה הקוגניטיבית של התודעה. התודעה מורכבת ממערך של תת-מערכות מתמחות, המקיימות ביניהן יחסי גומלין, עם זרמים מוגבלים של תקשורת ביניהן. מודל זה מנוגד לחלוטין לרעיון הישן שניתן להגיע לכל פיסת מידע בתודעה על ידי כל תהליך קוגניטיבי אחר. לא ניתן, למשל, "לכבות" אשליות אופטיות, גם כאשר אנו יודעים שהן אשליה.
ניילס ק. ג'רנה, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, השתמש במודל הגנרטיבי של חומסקי כדי להסביר את המערכת החיסונית האנושית, כשהוא מתאים "מרכיבים של דקדוק גנרטיבי... עם מרכיבים שונים של מבני החלבון". כותרת ההרצאה של ג'רנה הייתה "הדקדוק הגנרטיבי של המערכת החיסונית".
תקשורת המונים
מיקוד נוסף של עבודתו הפוליטית של חומסקי היה ניתוח של מדיה פופולרית (במיוחד בארצות הברית), המבנים והמגבלות שלה, ותפקידה בתמיכה באינטרסים ממשלתיים ושל עסקים גדולים. שלא כמו במערכות טוטליטריות, שבהן אפשר לעשות שימוש בכוח פיזי על מנת לכפות דברים על האוכלוסייה, משטרים דמוקרטיים - כמו זה של ארצות הברית - יכולים לעשות שימוש רק באמצעים בלתי-אלימים של שליטה (מלבד מקרים פעוטים של אלימות מצד המדינה). בהערה שמצוטטת לעיתים קרובות, חומסקי טען ש"תעמולה משמשת לדמוקרטיה באותו אופן שבו האלה משמשת במדינות טוטליטריות" (Media Control). ספרו, "Manufacturing Consent -- The Political Economy of the Mass Media", שחובר יחד עם אדוארד ס. הרמן, חוקר נושא זה לעומק, ומציג את התאוריה מאחורי הניתוח המאוגד בעבודות אחרות שלו (ראו מודל תעמולה).
מדעי התרבות
חומסקי העלה הסתייגויות חמורות מהביקורת על המדע מכיוון הדקונסטרוקציה והפוסט מודרניזם:
ג'ון סקאלזי
ג'ון מייקל סקאלזי השני (באנגלית: John Michael Scalzi II; נולד ב-10 במאי 1969) הוא סופר מדע בדיוני אמריקאי, וכיהן בעבר כנשיא אגודת סופרי המדע הבדיוני והפנטסיה של אמריקה. נודע בעיקר בזכות סדרת ספרי "מלחמת האדם הזקן", ששלושה מהם היו מועמדים לפרס ההוגו, ובזכות הבלוג שלו, Whatever (בתרגום חופשי: "מה שתגידו"), שבו הוא כותב תדיר על נושאים שונים מאז 1998. בשנת 2007 זכה בפרס גפן בקטגוריית ספר מדע בדיוני מתורגם על ספרו "מלחמת האדם הזקן". ב-2013 זכה בפרסי ההוגו והלוקוס לרומן הטוב ביותר על ספרו "חולצות אדומות", וב-2016 זכה בפרס גפן עליו. כתב ספרי עיון וטורים בנושאים שונים כגון מימון, משחקי וידאו, סרטים, אסטרונומיה וכתיבה, ושימש כיועץ קריאטיבי עבור סדרת הטלוויזיה "סטארגייט יוניברס".
ביוגרפיה
סקאלזי נולד בקליפורניה ובילה שם את ילדותו. הוא למד באוניברסיטת שיקגו (שם היה תלמידו של סול בלו לתקופה קצרה). לאחר סיום לימודיו ב-1991, עבד כעיתונאי ומבקר עד 1998, ומאז הוא מחבר וסופר עצמאי. הוא חי עם אשתו ובתו באוהיו.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
מחוז המבולדט (באנגלית: Humboldt County) הוא מחוז בצפון-מערב מדינת קליפורניה בארצות הברית. נכון למפקד האוכלוסין של 2020 הייתה האוכלוסייה במחוז 136,463 נפשות. מושב המחוז היא העיר.
ג'ון סקאלזי
ספרות בדיונית
בספרו הראשון של סקאלזי, "מלחמת האדם הזקן", מגויסים אזרחי כדור הארץ בני 75 לכוחות ההגנה על מושבות אנושיות בחלל. במהדורות מאוחרות יותר הכיר סקאלזי בדמיון הלא מכוון בין ספרו לבין "לוחמי החלל" של רוברט היינליין והודה לו על כך. הספר פורסם לראשונה בחלקים באתר האינטרנט של סקאלזי בדצמבר 2002, ובעקבות זאת נקנה על ידי הוצאת הספרים תור, שהוציאה את מהדורת הדפוס ב-2005. הוא היה מועמד לפרס הוגו ב-2006.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
מחוז המבולדט כולל את של יוריקה--, והוא ממוקם בצפון, כ-435 קילומטרים צפונית לסן פרנסיסקו. האקלים במחוז הוא בין האקלימים המגוונים ביותר במחוזות ארצות הברית, עם קיץ מתון מאוד בחוף וימים חמים בפנים הארץ. בדומה לאזור הנרחב שסביבו, הקיץ יבש במיוחד ובחורף יש גשמים ניכרים.
ג'ון סקאלזי
ספרות בדיונית
ספרו השני, "Agent to the Stars", נכתב לפני "מלחמת האדם הזקן", ב-1997. הספר עוסק בסוכן שחקנים הוליוודי שנשכר על ידי גזע חייזרים (מסריחים למדי) כדי לעזור להם לחשוף את עצמם בפני האנושות, באופן שלא יהווה אסון ביחסי ציבור. סקאלזי פרסם אותו באתרו כ"רומן שיתופי" (Shareware) ב-1999, ועודד את הקוראים שהורידו אותו לשלוח לו דולר אחד אם אהבו את הספר. הספר יצא בדפוס ב-2008 בהוצאת תור.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
מרכזי האוכלוסייה העיקריים של המחוז, העיר יוריקה, אתר הקמפוס הראשי של, ועיירת המכללות הקטנה יותר, , האתר של , ממוקמים בסמוך ל, המפרץ הטבעי השני בגודלו בקליפורניה. ערים ועיירות באזור ידועות במאות דוגמאות מעוטרות של.
ג'ון סקאלזי
ספרות בדיונית
ב-2006, לאחר שיצא לאור ההמשך לספרו הראשון, "בריגדות הרפאים", זכה בפרס ע"ש ג'ון וו. קמפבל לסופר המדע הבדיוני החדש הטוב ביותר. המשכים נוספים, "המושבה האחרונה" ו-"Zoe's Tale", יצאו לאור ב-2007 וב-2008, והיו שניהם מועמדים לפרס הוגו.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
מחוז המבולדט הוא מחוז הררי וכפרי המיוער בצפיפות עם כ-177 קילומטרים של קו חוף (יותר מכל מחוז אחר במדינה), הממוקם לאורך חוף האוקיינוס השקט ברכסי החוף הטרשיים של. עם כמעט 6,100 קילומטרים רבועים של יער ציבורי ופרטי מנוצלים מסחרית, מייצר מחוז המבולדט לבדו עשרים אחוז מהנפח הכולל, ושלושים אחוז מהערך הכולל, של כל המיוצרים בקליפורניה. המחוז מכיל למעלה מארבעים אחוזים מכל היערות הראשוניים של עצי סקוויה נאה העתיקים שנותרו, שרובם המכריע מוגן או שמור בקפדנות בתוך עשרות יערות ופארקים לאומיים, מדינתיים ומקומיים, בהיקף כולל של כ-2,751 קילומטרים רבועים.
ג'ון סקאלזי
ספרות בדיונית
ב-2012 יצא לאור ספרו "חולצות אדומות", שזכה בפרס הוגו ב-2013. בספר זה מגלה קצין צעיר בספינת חלל אמת מפתיעה (ומסוכנת) על טבען של המשימות אליהן נשלחים אנשי הספינה.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
היסטוריה
התושבים המקוריים של האזור הידוע כיום כמחוז המבולדט כוללים את הילידים בני הוויוט, היורוק, ההופה, הקארוק, ה, ה, ה ו, כולל הוואילאקי, ה והנונגטל. סוחרים ספרדים ערכו ביקורים בלתי מתוכננים בקליפורניה עם הגליאונים של מנילה בשיט חזרה מהפיליפינים החל משנת 1565. הפעם הראשונה המתועדת של אנשים ממוצא אירופאי שהגיעו לאזור הייתה נחיתה של הספרדים ב-1775 באזור העיירה של ימינו.
ג'ון סקאלזי
ספרות בדיונית
הספר "Lock In" מותחן המתאר עתיד לא רחוק ובו ווירוס גורם לכאחוז מאוכלוסיית העולם לסבול מתסמונת המשתקת אותם לחלוטין, יצא לאור ב-2014. במאי 2015 אישר סקאלזי שיכתוב המשך לספר שייקרא "Head On". עובדה מעניינת בספר היא שמינו/ה של הגיבור/ה אינו מצוין לכל אורך הספר.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
היסטוריה
הכניסה הראשונה שתועדה ל על ידי לא-ילידים הייתה ביקור משנת 1806 של משלחת של ציידים של לוטרות הים מסיטקה שבאלסקה בשירותה של החברה הרוסית-אמריקאית. משלחת הציד כללה את קפטן ג'ונתן וינשיפ (Jonathan Winship), אמריקאי, וכמה ציידים מבני ה. המפרץ לא זכה לביקור שוב על ידי אנשים ממוצא אירופאי עד 1849 כאשר משלחת ביקרה במפרץ. בשנת 1850, דאגלס אוטינגר (Douglas Ottinger) והנס בוהנה (Hans Buhne) נכנסו למפרץ, וקראו לו המבולדט לכבוד חוקר הטבע והחוקר הגדול, אלכסנדר פון הומבולדט, והשם הושת מאוחר יותר על המחוז כולו.
מחוז המבולדט נוצר ב-1853 מחלקים ממחוז טריניטי.
אקסים בנק
אקסים בנק הודו (באנגלית: Export–Import Bank of India; תעתיק מקוצר: Exim Bank) הוא מוסד פיננסי גדול ומוביל בהודו, המספק שירותים פיננסיים מגוונים ללקוחות מכל רחבי העולם.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
היסטוריה
האזור סביב מפרץ המבולדט היה מיושב בעבר אך ורק על ידי שבטי הילידים של הוויוט. אחד מכפרי הוויוט הגדולים ביותר,, היה ממוקם באי במפרץ המבולדט. הכפר נוסד בסביבות 900 לפני הספירה. הוא מכיל ערימת פסולת על שטח של 24 דונם ובעומק 4.3 מטרים. זה היה האתר של שתועד על ידי הסופר, שחי אז ביוניון (Union), כיום. בין 80 ל-200 גברים, נשים וילדים מבני הוויוט נרצחו באותו לילה בעיצומו של טקס דתי. טולווט הוא כעת אתר סגור ונקודת ציון היסטורית לאומית. בשנת 2019 הוחזר האי לבעלות של שבט הוויוט, וכיום ידוע בתור האי טולווט (Tuluwat) או דולווט (Duluwat).
ב-5 וב-6 בפברואר 1885, גורשה כל האוכלוסייה ממוצא סיני של יוריקה, שמנתה 300 גברים ו-20 נשים, לאחר שקרב יריות בין כנופיות סיניות יריבות (טונג) הביא לפציעתו של ילד בן 12 ולמותו של דייוויד קנדל בן ה-56, חבר מועצת עיריית יוריקה. לאחר הירי היה מפגש של המון זועם של 600 תושבי יוריקה שהודיעו לסינים שהם אינם רצויים יותר ביוריקה וייתלו אם הם יישארו בעיר אחרי השעה 15:00 ביום שאחרי. הם הועלו לשתי ספינות קיטור ונשלחו לסן פרנסיסקו. איש לא נהרג בגירוש. גירוש נוסף של סינים אירע במהלך 1906 במפעל שימורים על הנהר. באירוע גורשו 23 פועלים סינים לאחר התנגדויות לנוכחותם. עם זאת, חלק מהסינים נשארו באזור אורלינס, שם חלק מבעלי האדמות הלבנים נתנו מחסה ורכשו מזון לעובדי המכרות הסינים עד לאחר חלוף המתח הבין-גזעי. הסינים לא חזרו לערי החוף עד שנות ה-50.
גאוגרפיה
על פי לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, שטחו הכולל של המחוז הוא 10,490 קילומטרים רבועים, מתוכם 9,240 קילומטרים רבועים הם יבשה ו-1,250 קילומטרים רבועים (11.9%) הם מים. הוא הנקודה המערבית ביותר בקליפורניה (קו אורך 124 מעלות, 24 דקות, 30 שניות). מפרץ המבולדט, נמל המים העמוקים היחיד בין סן פרנסיסקו לעיר, באורגון, ממוקם על החוף בערך בנקודת האמצע של המחוז.
מחוז המבולדט מכיל מגוון מיני צמחים ובעלי חיים, עם בתי גידול משמעותיים של יערות וחופים. באזורי החוף יש שטחים נרחבים של יערות סקוויה נאה. שיח בולט בתת-היער הוא, שגבול תחום התפוצה הצפוני שלו הוא במחוז המבולדט.
נהרות
הנהרות הגדולים של מחוז המבולדט כוללים (בסדר ספיקה-מטר מעוקב לשנייה-מהגדול לקטן):
הנהרות הקטנים יותר כוללים את רדווד קריק המשמעותי בשל כמות הספיקה שלו; ה; קבוצת הנהר איל המורכבת מהמזלג הדרומי (South Fork Eel River), המזלג הצפוני (North Fork Eel River) והנהר סולט (Salt River); הנהרות, סלמון, אלק, בר ו.
פעילות סייסמית
מבחינה היסטורית, במחוז המבולדט ובכל החוף הצפוני הרחוק היו רעידות אדמה רבות בעוצמה של 6.0.
ב-1992 היו סדרה של שלוש רעידות אדמה גדולות שהתרחשו מול חופי כף מנדוסינו ב-25 וב-26 באפריל 1992, כשהגדולה ביותר הייתה בעוצמה 7.2. תשעים וחמישה בני אדם נפצעו ולרכוש במחוז נגרם נזק ניכר.
בשנת 2010, רעידת אדמה בעוצמה של 6.5 פקדה את החוף, 53 קילומטרים מערבית ליוריקה, והביאה לפציעות קלות בלבד ולנזק מבני מסוים לבתים ולשירותים, ולא דווח על הרוגים.
העיירה ארקטה בנויה על גבי. הוא נוצר על ידי הפחתה של לוח גורדה מתחת ללוח הצפון-אמריקאי.
אקלים
החורפים באזור החוף של המחוז גשומים מאוד, קרירים והקיצים מתונים, יבשים וערפיליים. בחורף, הטמפרטורות נעות בין שיא של 4–15 מעלות צלזיוס לשפל של 0–9 מעלות צלזיוס. הקיץ בחוף קריר עד מתון, עם שיא ממוצע של 16–21 מעלות צלזיוס וערפילים תכופים. הטמפרטורות בקיץ בחוף נעות בין שיא של 18–21 מעלות צלזיוס לשפל של 8–13 מעלות צלזיוס. באזורים המאוכלסים ובערים הסמוכות לחוף, הטמפרטורות הגבוהות ביותר נוטות להתהוות במקומות במרחק של קילומטרים ספורים בתוך היבשה מיוריקה וארקטה, בעיירות כמו פורטונה, ריו דל ובישובים קטנים יותר הממוקמים במרחק מה ממפרץ המבולדט. במקומות אלה שיא הקיץ הוא 21–24 מעלות צלזיוס. אזור החוף חווה מספר לילות מתחת לנקודת הקיפאון בחורף ובתחילת האביב, אם כי שלג וקיפאון מתמשך נדירים. החורפים בחוף קרירים וגשומים. סופות גשם בחורף תכופות, עם ממוצעים של 760 עד 2,500 מילימטרים גשם בשנה, כתלות בגובה.
אזורים פנימיים של המחוז חווים גם הם חורפים גשומים וקרירים. שלג נפוץ בגבהים של מעל ל-900 מטרים במהלך חודשי החורף, והוא אפילו עמוק מספיק בגבהים גבוהים יותר מה שאפשר הקמה של מעלית סקי קטנה בהר הורס (Horse Mountain), ליד וילו קריק (Willow Creek), במשך כמה עשרות שנים בסוף המאה ה-20, עד שנסגרה. הקיץ מראה את ההבדל החד ביותר בין האקלים החופי והאקלים בפנים הארץ. באזורים הפנימיים של מחוז המבולדט יש שיא של 27–37 מעלות צלזיוס בהתאם לגובה ולמרחק מהאוקיינוס. שיאי קיץ מדי פעם של 38 מעלות צלזיוס נפוצים בחלקים המזרחיים והדרומיים של המחוז כולל אורלינס (Orleans), הופה (Hoopa), וילו קריק, גרברוויל (Garberville), האנידיו (Honeydew) ועמקי הנהרות הפנימיים.
2000
נכון למפקד האוכלוסין של שנת 2000 מנתה האוכלוסייה של מחוז המבולדט 126,518 נפשות. נכון לאותו מפקד אוכלוסין, היו 51,238 משקי בית במחוז המבולדט, וצפיפות האוכלוסין הייתה 14 נפשות לכל קילומטר רבוע. משרד האוצר של קליפורניה העריך שעד 2006, האוכלוסייה צפויה לגדול ל-131,361. היו 55,912 יחידות דיור בצפיפות ממוצעת של 6 לקילומטר רבוע. ההרכב הגזעי של המחוז היה 84.7% לבנים, 0.9% שחורים או אפרו אמריקאים, 5.7% ילידים אמריקאים, 1.7% אסייתים, 0.2% מאיי האוקיינוס השקט, 2.5% מגזעים אחרים ו-4.4% משני גזעים או יותר. בשנת 2017, 11.7% מהאוכלוסייה היו היספנים או לטינים לפי הלשכה למפקד האוכלוסין של ארצות הברית. 13.3% היו גרמנים, 10.7% אירים, 10.3% אנגלים, 7.4% אמריקאים ו-5.7% ממוצא איטלקי. לפי מפקד האוכלוסין 2000. 92.1% דיברו אנגלית ו-4.6% דיברו ספרדית כשפתם הראשונה.
ההכנסה החציונית למשק בית במחוז הייתה 31,226 דולר, וההכנסה החציונית למשפחה הייתה 39,370 דולר. לגברים הייתה הכנסה חציונית של 32,210 דולר לעומת 23,942 דולר לנשים. ההכנסה לנפש במחוז הייתה 17,203 דולר. כ-12.9% מהמשפחות ו-19.5% מהאוכלוסייה היו מתחת לקו העוני, כולל 22.5% מאלו מתחת לגיל 18 ו-7.2% מבני 65 ומעלה.
2010
מפקד האוכלוסין של ארצות הברית ב-2010 דיווח כי במחוז המבולדט יש אוכלוסייה של 134,623 נפשות. ההרכב הגזעי של מחוז המבולדט היה 109,920 (81.7%) לבנים, 1,505 (1.1%) אפרו-אמריקאים, 7,726 (5.7%) ילידים, 2,944 (2.2%) אסייתים, 352 (0.3%) תושבי איי האוקיינוס השקט, 5,003 (3.7%) מגזעים אחרים, ו-7,173 (5.3%) משני גזעים או יותר. היספנים או לטינים מכל גזע היו 13,211 אנשים (9.8%).
הרעלת עופרת
ילדי מחוז המבולדט נמצאים בסיכון גבוה יותר לרמות גבוהות של הרעלת עופרת בדמם מאשר בפלינט במישיגן שהתפרסמה לאחר שהוכרז בה מצב חירום בשל עופרת במי השתייה - וכמעט כפול מזה של כל מחוז אחר שנמדד בקליפורניה. המקרים מרוכזים בעיר העתיקה של יוריקה ובאזורי מרכז העיר.
כלכלה
מחוז המבולדט ידוע בעצי הסקוויה המרשימים שלו, ודונמים רבים פרטיים של עצי סקוויה הופכים את המבולדט ליצרן העץ המוביל בקליפורניה. אזור שפכי הנהרות השופעים מאפשרים ייצור מוצרי חלב עשירים ואיכותיים. קצת יותר פנימה ביבשת, העמקים החמים יותר היו היסטורית אידיאלים למטעי תפוחים ופירות אחרים בשפע. במאה ה-21 ניטעו כרמים לאורך הנהרות טריניטי, קלאמת, מטולה ונהר איל העליון.
מחלבות
מחוז המבולדט ידוע בחוות החלב האיכותיות שלו בניהול משפחתי. חברת Humboldt Creamery, יצרנית משמעותית של גלידה ומוצרי חלב אחרים ברמה גבוהה, עדיין פועלת מהמטה המקורי הממוקם ב בסמוך לנהר איל.
קנאביס
כחלק מ, מחוז המבולדט ידוע בגידול הקנאביס, המוערך בשווי מיליארדי דולרים. מאפשרת לחולים ולמטפלים שקיבלו המלצת רופא לגדל באופן חוקי (ברמת המדינה בלבד) עד 99 צמחים במחוז המבולדט. עם זאת, בשנים שלפני הצעה 215 (תחילת שנות ה-70 - סוף שנות ה-80 של המאה ה-20), מחוז המבולדט ראה הגירה גדולה של תומכי תרבות הנגד מאזור מפרץ סן פרנסיסקו לאזור. רבים באו לחפש קרקע זולה, ובסופו של דבר גידלו מריחואנה כדי לשלם על אדמתם. במיוחד סביב גרברוויל ורדוויי (Redway), התרבות הכפרית וסצנת ההיפים שיתפו פעולה בסופו של דבר כדי ליצור קהילה היפית כפרית שבה המריחואנה הפכה למרכז הכלכלה והתרבות. אנשים רבים שגשגו כלכלית באמצעות ייצור מריחואנה עבור קליפורניה ומדינות אחרות בשל המוניטין של איכותה. תחנת רדיו Redway, KMUD, פרסמה בעבר אזהרות והתרעות לאזור עם מידע על היכן רשויות אכיפת החוק בדרכן לפשוט על משתלות מריחואנה.
(CAMP בראשי התיבות של השם באנגלית) הוא כוח משימה של כמה סוכנויות לאכיפת החוק המנוהל על ידי משרד המשפטים של קליפורניה, שהוקם כשמטרתו העיקרית מיגור ייצור קנאביס לא חוקי בקליפורניה. המבצעים החלו בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, שנקראו ב-1979 "כוח התקיפה סינסמילה בצפון קליפורניה" (Northern California Sinsemilla Strike Force), אך בשם CAMP נעשה שימוש לאחר הקמתו הרשמית ב-1983. בעוד שהשפעתו של CAMP במחוז המבולדט דעכה עם הפיכת מריחואנה לחוקית, יש חידוש עניין ברמת המדינה לגבי היתרי גידול תקפים ודאגות סביבתיות. כתוצאה מכך, CAMP עדיין מנוצל כיום כגוף שיטור, בתיאום עם המנהל לאכיפת הסמים (DEA). דוחות שנתיים של CAMP, שפורסמו על ידי משרד המשפטים של קליפורניה, הלשכה לאכיפת נרקוטיקה של קליפורניה (California Bureau of Narcotic Enforcement) זמינים באינטרנט. החל משנת 1983, הדוחות השנתיים מפרטים את המבנה הארגוני ושמות היצרנים הבודדים, סיכום פעילויות העונה, טקטיקות ואזכור של הצלחות, מגמות ומפגעים מיוחדים.
פקידי המחוז ויצרני הקנאביס נתקלו באתגרים במעבר מכלכלה לא חוקית ומחתרתית למכירות קנאביס חוקיות שהחלו בקליפורניה ב-2018.
פוליטיקה
מחוז המבולדט נמצא במחוז הקונגרס השני של קליפורניה, המיוצג על ידי הדמוקרט ג'ארד הופמן.
בסנאט של המדינה, המבולדט הוא חלק ממחוז הסנאט השני, המיוצג על ידי הדמוקרט מייק מקגווייר, וממחוז הקונגרס השני, המיוצג על ידי הדמוקרט ג'ים ווד.
בביקורות של הבחירות במחוז מאז 2008 משתמשים במערכת ייחודית שהתפשטה למקומות אחרים. הם סורקים את כל פתקי ההצבעה ומפיצים קובץ של התמונות עם חתימה דיגיטלית, כך שהמועמדים והציבור יכולים לספור מחדש כדי לגלות אם הסיכומים הרשמיים נכונים. הם גם מפיצים תוכנה כדי לאפשר לציבור לסמן את התמונות באופן אלקטרוני. בפעם הראשונה שהם עשו זאת הם גילו שהתוכנה הרשמית השמיטה 200 פתקי הצבעה.
אקסים בנק
המטה הראשי של הבנק נמצא בעיר מומבאי ומלבדו מפעיל הבנק עוד 12 סניפים ברחבי הודו, סניף בלונדון ובסניף נוסף בוושינגטון הבירה.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
השתייכות מפלגתית
מ-1920 עד 1984, המחוז היה אזור מפורסם בכך שהצביע תמיד עבור המנצח של כל הבחירות לנשיאות ארצות הברית. מאז 1988 יש במחוז המבולדט נטייה בולטת למפלגה הדמוקרטית ברמת הנשיא והקונגרס, וכיום הוא אחד האזורים הדמוקרטיים ביותר במדינה מחוץ לאזור מפרץ סן פרנסיסקו ודרום קליפורניה. המועמד הרפובליקני לנשיאות האחרון שזכה ברוב במחוז היה רונלד רייגן הקליפורני, ב-1984.
אקסים בנק
היסטוריה
הבנק הוא בבעלות מלאה של ממשלת הודו והוקם בשנת 1982 כחלק מחוק לאומי להקמת תאגיד הודי שייקרא בנק ייצוא-ייבוא.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
השתייכות מפלגתית
בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 ותחילת שנות ה-2000, היו במחוז המבולדט מספר ניכר של אנשים המזוהים עם מפלגת הירוקים של ארצות הברית, אך מספר זה ירד בעשור השני של המאה ה-21; עם זאת, מפלגת הירוקים זכתה לביצועים הטובים ביותר של מועמדים לנשיאות ומושל מכל מחוז בארצות הברית, כאשר ג'יל שטיין השיגה את מספר הקולות הגדול ביותר שלה ברמת המחוז בהמבולדט ב-2016.
אקסים בנק
היסטוריה
מטרת הבנק היא לספק קו אשראי ליצואנים ויבואנים ולשמש כאמצעי לקידום הסחר הבינלאומי של המדינה.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
פשע
מחוז המבולדט ידוע במספר חריג של מקרי נעדרים. זה הודגש כחלק מהסרט התיעודי של נטפליקס משנת 2018,.
אקסים בנק
היסטוריה
הבנק מנוהל על ידי מועצת מנהלים המונה נציגים מהבנק המרכזי של הודו, נציגי ממשלה הודיים ואישים בכירים נוספים מהמגזר הפיננסי.
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
נמלי תעופה
ממוקם במקינליוויל (מצפון לארקטה). טיסות מסחריות זמינות. שדות תעופה כלליים אחרים נמצאים בדינסמור (Dinsmore), גרברוויל, נילנד (Kneeland), שדה מאריי (יוריקה), שדה סמואה ורונרוויל (Samoa Field and Rohnerville) בפורטונה.
אקסים בנק
היסטוריה
היקף ההלוואות שאישר הבנק בין השנים 2018–2017, עמד על סך של כ-978 מיליארד רופי (כ-13.5 מיליארד דולר).
המבולדט (מחוז, קליפורניה)
נמל ימי
נמל המבולדט ביי נמצא במפרץ המבולדט, המפרץ הטבעי השני בגודלו בקליפורניה.
אקסים בנק
הלוואות והשקעות
בחודש מרץ 2008 סיפק הבנק אשראי של 100 מיליון דולר למימון פרויקט סלילת כבישים ובניית תשתיות חשמל לממשלת נפאל.
בחודש פברואר 2019 סיפק הבנק אשראי של 200 מיליון דולר למימון פרויקט בתחום הדיור והתשתיות לממשלת אוזבקיסטן.
נועם חומסקי
השקפותיו
חומסקי הוא אחד מהידועים שבאנשי השמאל האמריקאי. הוא מגדיר עצמו במסורת האנרכיזם, פילוסופיה פוליטית שהוא מסכם כחיפוש אחר כל צורה של היררכיה וחיסולה, אם היא אינה מוצדקת. הוא מזדהה במיוחד עם הזרם האנרכו-סינדיקליסטי באנרכיזם, הנוטה לכיוון הסוציאליזם. שלא כמו אנרכיסטים רבים, חומסקי לא מתנגד תמיד לפוליטיקת בחירות; הוא תמך במועמדים לבחירה. הוא תיאר עצמו כ"חבר למסע" של המסורת האנרכיסטית, בניגוד לאנרכיסט טהור, בשביל להסביר מדוע הוא מוכן מדי פעם לקיים יחסים עם המדינה.
סיכום ביניים של ביקורתו על מדיניותה של מדינת ישראל מאז מלחמת ששת הימים הופיע בספרו Peace in the Middle East? Reflections on Justice and Nationhood, שיצא לאור בשנת 1974.
דרכי הפעולה העיקריות של חומסקי כוללות כתיבת מאמרים במגזינים ובספרים ועריכת דיונים. יש לו מעגל רחב של תומכים בכל רחבי העולם, והדבר גורם לו לעיתים לקבוע דיונים שנתיים מראש. הוא פופולרי במיוחד בקרב סטודנטים באוניברסיטאות בארצות הברית ובקנדה. אולם, ישנה גם קבוצה גדולה של אנשים המבקרים את דעותיו - הן שמרנים והן ליברלים, וכן אנרכיסטים מסוימים, אשר אמנם לרוב מסכימים עם ניתוחיו הפוליטיים, אך מחשיבים את תמיכתו בפוליטיקת בחירות כעומדת בניגוד לעקרונותיהם.
טרור
על יעילות הטרור:
ממשלת ארצות הברית
חומסקי הוא מבקר עקשן ומתמיד של ממשלת ארצות הברית. בספרו 9-11, סדרת ראיונות בנושא פיגועי 11 בספטמבר, הוא טוען, כפי שטען בעבר, שממשלת ארצות הברית היא המובילה במדינות הטרור בזמנים המודרניים. הוא ביקר את ממשלת ארצות הברית על מעורבותה במלחמת וייטנאם, ובמלחמת הודו–סין; התערבותה במדינות דרום ומרכז אמריקה, ותמיכתה הצבאית בישראל, ערב הסעודית וטורקיה. חומסקי ממקד את הביקורת החריפה ביותר שלו על ידידות רשמיות של ארצות הברית, בזמן שאויבות רשמיות שלה, כברית המועצות לשעבר וצבא צפון וייטנאם, הוא מבקר רק בעקיפין. הוא מסביר זאת על ידי העיקרון הבא: אין שום ערך מוסרי בלשפוט את מעשיהם של אחרים. יותר חשוב להעריך את המוסר של הפעולות שיש לך יכולת להשפיע עליהן במסגרת השיטה הדמוקרטית.
חומסקי הדגיש שוב ושוב את התאוריה שלו, על פיה חלק ניכר ממדיניות החוץ של ארצות הברית מבוסס על "איום הדוגמה הטובה" - שם נרדף שהציע חומסקי לתאוריית הדומינו, ומציג דווקא באור חיובי את הסכנה שממנה מזהירה תאוריית הדומינו. "איום הדוגמה הטובה" פירושו שמדינה יכולה לפתח בהצלחה עצמאות מכלכלה קפיטליסטית ומהשפעת ארצות הברית, ובכך להוות דוגמה למדינות אחרות, כולל מדינות שבהן יש לארצות הברית אינטרסים כלכליים חזקים. איום זה, טוען חומסקי, גרם לארצות הברית להתערב ולדכא שוב ושוב תנועות סוציאליסטיות ואחרות באזורים בעולם, שבהם אין לארצות הברית אף אינטרס כלכלי או ביטחוני חשוב. באחת מעבודותיו המפורסמות, What Uncle Sam Really Wants, חומסקי משתמש בתאוריה זו כדי להסביר את התערבות ארצות הברית בגואטמלה, לאוס, ניקרגואה וגרנדה.
חומסקי מאמין שמדיניות המלחמה הקרה של ממשלת ארצות הברית לא עוצבה לחלוטין על ידי פרנויה אנטי-סובייטית, אלא נוצרה גם כדי לשמר את השליטה האידאולוגית והכלכלית של ארצות הברית בעולם. כפי שהוא כתב ב"הדוד סם": "...מה שארצות הברית רוצה הוא 'יציבות', כלומר ביטחון למעמדות העליונים ולמפעלים זרים גדולים".
לפי חומסקי לאחר מלחמת העולם השנייה החל תהליך של דעיכה אמריקאית.
סוציאליזם
חומסקי מתנגד בתקיפות למערכת "מדינת התאגיד הקפיטליסטית" של ארצות הברית ובנות בריתה. הוא תומך בדעותיו של מיכאל באקונין על הסוציאליזם, ודורש חופש כלכלי בנוסף ל"שליטה באמצעי הייצור של הפועלים בעצמם, ולא בעלים ומנהלים ששולטים בהם וקובעים את כל ההחלטות". הוא מתייחס לכך כ"סוציאליזם אמיתי", ומתאר את הסוציאליזם הסובייטי כדומה, במונחי "שליטה טוטליטרית", לסגנון הקפיטליסטי של ארצות הברית; כל אחת משיטות אלה מבוססת על סוגים ורמות שונות של שליטה, ולא על ארגון או יעילות.
על פי חומסקי, הערותיו של באקונין על המדינה הטוטליטרית היו נבואות של מדינת המשטרה הסובייטית הברוטלית שעמדה לקום. הוא מצטט את אמרתו של בקונין "...לאחר שנה... המהפכה תיעשה גרועה מהצאר בעצמו", ומרחיב את הרעיון שהמדינה הסובייטית הדיקטטורית הייתה אך צמיחה טבעית של אידאולוגיה בולשביקית לגבי שליטה במדינה. הוא אף כינה את הקומוניזם הסובייטי כ"סוציאליזם מזויף", וטען כי, בניגוד למה שחושבים רבים בארצות הברית, יש להתייחס לקריסתה של ברית המועצות כ"ניצחון קטן עבור הסוציאליזם", ולא עבור הקפיטליזם.
ב-For Reasons of State, חומסקי מגן על הטענה כי במקום מערכת קפיטליסטית, שבה אנשים הם "עבדי תלוש השכר", או מערכת אוטוריטטיבית, שבה החלטות נעשות על ידי ועדה מרכזית, חברה יכולה לתפקד ללא עבודה בשכר. לטענתו, אנשי האומה צריכים להיות מסוגלים לבחור עבודות אותן הם מעדיפים. אנשים יהיו חופשיים לעשות כרצונם, והעבודה אותה הם בחרו מרצונם תהיה הן "מתגמלת" ו"יעילה חברתית". החברה תנוהל על ידי מערכת של אנרכיזם רודף שלום, ללא מוסדות כ"מדינה" או "ממשלה".
ישראל וציונות
חומסקי גדל במסורת תרבותית הציונית-יהודית. אביו היה אחד מהחוקרים המוכרים ביותר של השפה העברית, והוא לימד בבית ספר דתי. חומסקי היה מוקסם ומעורב בפוליטיקה השמאלנית-ציונית, כפי שהוא מתאר:
הוא ביקורתי מאוד ביחס למדיניות ישראל כלפי הפלסטינים ומיעוטים אתניים יהודיים בתוך ישראל. ביקורתו איננה פוסחת גם על אישים ציבוריים ישראלים; בעת דיון משודר באוניברסיטת הרווארד עם הפרופסור אלן דרשוביץ כינה חומסקי את שמעון פרס "רוצח המונים". מבין ספרים ומאמרים רבים, נחשב ספרו, "The Fateful Triangle", אחד מהטקסטים המרכזיים מבין אלו המתנגדים לטיפול הישראלי בפלסטינים ולתמיכה אמריקאית בישראל. הוא אף גינה את התפקיד שמילאה ישראל ב"הדרכת טרור המדינה" במכירת נשק לארצות אמריקה הלטינית, שהוא מתאר כמדינות בובה של ארצות הברית, כגואטמלה בשנות ה-70 (What Uncle Sam Really Wants, פרק 2.4). בנוסף לכך, הוא גינה פעמים רבות ובהחלטיות את ארצות הברית על תמיכתה הצבאית והדיפלומטית בישראל, ואף חלקים של הקהילה היהודית על תפקידם בהשגת תמיכה זו. כך, למשל, הוא טען כלפי הליגה נגד השמצה (ADL):
בקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני, חומסקי עבר מתמיכה במדינה דו-לאומית לתמיכה בפתרון שתי המדינות, לדבריו, מפני שהקודם חדל מלהיות מעשי.
במאי 2010 ניסה לעבור דרך גשר אלנבי מירדן, בדרכו להרצאה באוניברסיטת ביר זית, אך ישראל מנעה את כניסתו. כשבוע לאחר מכן ביקר בלבנון, ונפגש שם עם נציג חזבאללה בדרום לבנון השייח נביל קאוק.
ב-2013 שכנע את הפיזיקאי סטיבן הוקינג להחרים את ישראל.
שערוריות וביקורת
הביקורת שלו לכיבוש הישראלי ותמיכתו בהחלטות מועצת הביטחון בנוגע לסכסוך הישראלי פלסטיני גררו ביקורת רבה. הביקורת שלו על מדינת ישראל וכן על השפעת היהודים על הממשל האמריקאי, הובילה לכך שהוא הואשם באנטי-ישראליות ואף באוטואנטישמיות.
ב-11 במאי 2006 הוא נפגש בביירות עם מזכ"ל חזבאללה, חסן נסראללה, ואמר כי הסיבות להחזקת הנשק של חזבאללה מוצדקות. הביקור עורר זעם רב בישראל.
אקסים בנק
הלוואות והשקעות
בחודש מרץ 2019 סיפק הבנק אשראי של 800 מיליון דולר למימון פרויקטים ברפובליקת המלדיביים.
נועם חומסקי
פרשת פוריסון
חומסקי הסתבך בשערורייה כאשר התנגד לפיטוריו והרשעתו של רוברט פוריסון שהכחיש את קיומם של תאי הגזים. רוברט פוריסון הוא מרצה צרפתי שבשנת 1979 פרסם ספר שבו טען שלא היה ניסיון מכוון להשמיד את היהודים ושתאי הגזים לא היו קיימים. הפרשה עוררה שערורייה וגרמה לפיטוריו של פוריסון מהמוסד בו לימד ולחקיקת חוק גייסו, האוסר הכחשת שואה בצרפת. פוריסון אף הורשע בבית משפט בהוצאת דיבה, הוא נקנס ונשפט למאסר. חומסקי חתם על עצומה לתת לפוריסון "מימוש חופשי של זכויותיו החוקיות", כשהכוונה הייתה לחופש הביטוי. בנוסף, חומסקי כתב מסה בשם "Some Elementary Comments on The Rights of Freedom of Expression", שבה טען כי אין לפגוע בחופש הביטוי גם כאשר מדובר בהכחשת שואה. כמו כן, טען חומסקי, שפוריסון לא תומך בנאציזם ושהכחשת שואה באופן כללי אינה מהווה הוכחה לאנטישמיות או לתמיכה בנאצים. פוריסון פרסם את המאמר של חומסקי (ללא ידיעתו) כהקדמה לספרו "Mémoire en défense", בו הוא מגן על עצמו.
חומסקי הואשם גם על ידי ארגונים יהודים רבים (ביניהם הליגה נגד השמצה ודברה ליפשטדט) כאנטישמי וכסנגור של הנאצים ("Nazi apologist"). ההיסטוריון הצרפתי פייר וידאל-נאקה בספרו "רוצחי הזיכרון" כתב על חומסקי: חומסקי הדגיש פעמים רבות שהוא לא מסכים עם פוריסון, ודווקא משום כך עליו להאבק למען חופש הביטוי שלו, והפנה את מבקריו לציטוט מספרו משנת 1967:
אקסים בנק
הלוואות והשקעות
בחודש אוגוסט 2019 סיפק הבנק אשראי של 38 מיליון דולר לפרויקט תעשייתי, בתחום מערכות מים, לרפובליקת מוזמביק.
נועם חומסקי
פרשת סרברניצה
בשנת 2006 סינגר חומסקי בעיתון "גארדיאן" גם על זכותה של המחברת דיאנה ג'ונסטון שכתבה ספר והפכה דוברת למכחישי הטבח של אזרחים בוסנים מוסלמים בסרברניצה על ידי לוחמים בוסנים סרבים. מדבריו לא היה אפשר להבין שהוא מכיר בקיומו של הטבח ועורר בקורת מצד העיתונאי דייוויד אהרונוביץ', בעל טור ב"טיימס" ואחרים.
אקסים בנק
הלוואות והשקעות
בחודש אוקטובר 2019 סיפק הבנק אשראי של 30 מיליון דולר לרפובליקה של סיירה לאון.
נועם חומסקי
דוגמה אישית
ביקורת על חומסקי הועלתה גם בספרו של הסופר השמרני פיטר שווייצר, "Do as I Say (Not as I Do): Profiles in Liberal Hypocrisy", המבקר את הצביעות שמפגינים, לטענתו, פעילים פוליטיים והוגים ליברליים. בספרו טוען שוויצר לצביעות מצד חומסקי מצד כמה כיוונים:
אקסים בנק
הלוואות והשקעות
בחודש נובמבר 2019 סיפק הבנק אשראי של 30 מיליון דולר לטובת פרויקט לשיפור תשתית המים המתוקים בגאנה.
אופוסום עכבר רובינסון
תיאור
פרוותו היא בצבע חום קינמון. בטנו צהובה וצבעו של הגב נע בין אדמדם עד לאפור. הראש בהיר יותר משאר הגוף. יש לו עיניים גדולות ביותר והן מוקפות ב"מסיכה" שחורה עד לאף הוורוד. זנבו ארוך יותר מגופו והוא יכול להיתלות בעזרתו וכן ידיים בעלות כריות אחיזה.
אורכו של האופוסום 26 - 28 ס"מ ומשקלו עד 110 גרם והוא בין הקטנים שבאופוסומים.
הרגלים
האופוסום חי ביערות גשם עד גובה של 2,500 מ' וכן ביערות נשירים יותר, ביצות מנגרובים וסוואנות טרופיות. האופוסומים מחפשים בין הענפים פירות וחרקים ולעיתים אוכלים גם פירות של קקטוסים. נקבות בהיריון שניזונות היטב עולות במשקל פי 3 מהזכרים כך שאזורים עם שפע אוכל הם מבוקשים. האופוסומים הם יחידאים ויתקפו אופוסום שייכנס לטריטוריה שלהם.
האופוסומים ממליטים 6-14 צאצאים לאחר היריון של 14 ימים בלבד. הנקבה ממליטה אותם בתור קן נטוש חור בעץ או גבעול בננה ומגדלת אותם בתוך הכיס שלה עד התבגרותם. מצב השימור של המין ללא חשש.
דגל ארבע הפרובינציות
דגל ארבע הפרובינציות (באנגלית: Four Provinces Flag) הוא דגל המשלב את דגלי ארבע פרובינציות אירלנד ההיסטוריות, לנסטר, אלסטר, מנסטר, וקונכט. הדגל משמש כייצוגם של ארבע הפרובינציות באירועי ספורט ואירועים נוספים.
פיגוע המיקוש ליד שדרות
פיגוע המיקוש ליד שדרות היה פיגוע טרור פלסטיני שהתרחש ב-5 בנובמבר 1956. חמישה צעירים נהרגו כאשר עגלה רתומה לסוס שבה נסעו עלתה על מוקש, שהניחו מסתנני פדאיון מרצועת עזה בקרבת שדרות.
הפיגוע
ב-5 בנובמבר 1956 (היום האחרון של מלחמת סיני) יצאה משדרות עגלה רתומה לסוס ועליה חמישה צעירים, מהם ארבעה שהיו תושבי היישוב. הם היו בדרכם לעבודה בפרדס שבחוות איבים לא הרחק משדרות.
כשעברה העגלה בדרך עפר כ-200 מטר מהפרדס היא עלתה על מוקש שהונח שם על ידי מסתננים מרצועת עזה, יום עד שלושה ימים לפני כן. המוקש התפוצץ וכתוצאה מכך התרסקה העגלה וכל יושביה נהרגו. לפי גרסה אחת נהרג בהתפוצצות גם הסוס. לפי גרסה אחרת שב הסוס לבדו לשדרות וכך נודע שם שאונה רע לנוסעי העגלה.
אחד מההרוגים היה בן 25, אחד בן 23 ושלושה בני 17. כולם היו בנים למשפחות עולים. מותם היווה מכה קשה לשדרות, יישוב קטן שנמצא אז בראשית דרכו. ארבעת תושביו שנהרגו נקברו בו זה לצד זה. ההרוג החמישי הובא לקבורה בקיבוץ ברור חיל.
הפיגוע היה חלק ממתקפת הפדאיון נגד ישראל במלחמת סיני.
לזכר ההרוגים הוקם בשדרות "גן החמישה".
בולקלובן 93
בולקלובן 1893 (בדנית: Boldklubben af 1893 בקיצור: B.93, פירושו: מועדון הכדור של 1893) הוא מועדון ספורט דני וקבוצת כדורגל שבסיסה בעיר קופנהגן. הקבוצה כיום משחקת בליגה הדנית השלישית אולם בעבר הייתה אחת הקבוצות הבולטות בכדורגל הדני כששיחקה בליגת העל הדנית וזכתה ב-9 תוארי אליפות הליגה הדנית (בהם זכתה משנת 1916 ועד 1946), ובגביע דני אחד בשנת 1982.
היסטוריה
ב-1912 הוקמה ליגת העל הדנית כאשר בולקלובן 93 אחת מהקבוצות המייסדות. בעונת 1915/1916 מסיימת בפעם הראשונה הקבוצה במקום הראשון בליגה ומוכתרת כאלופת דנמרק בפעם הראשונה בהיסטוריה, כאשר עשר שנים מאוחר יותר, בעונות 1926/1927 ו-1928/1929 מצליחה לשחזר הקבוצה את הישג זה.
אולם שנות ה-30 היו שנות השיא של המועדון שבעשור זה שלט בליגה הדנית וזכה ב-4 אליפויות מדינה. בשנות ה-40 זכה המועדון בעוד 2 אליפויות ב-1942 וב-1946, שסיים רצף של 2 עשורים מוצלחים למועדון, אולם בהמשך הקבוצה דעכה וירדה לליגות הנמוכות יותר. בין השנים 1975 ועד 1983 חזרה הקבוצה לליגה הבכירה, כאשר בשנת 1982 הצליח המועדון להגיע להישג יוצא דופן כאשר לקח את גביע המדינה הדני נגד בולקלובן 1903, היריבה מהאזור, אולם עונה לאחר מכן ירדה לליגת המשנה. הפעם האחרונה בה המועדון הופיע בליגה הבכירה הייתה עונת 1998/199 לאחריו ירד לליגות הנמוכות שם הוא מבלה מאז בעיקר בגלל בעיות כלכליות.
מכון אלן טיורינג
מכון אלן טיורינג (באנגלית: The Alan Turing Institute) הוא מכון מחקר למדע הנתונים ובינה מלאכותית, שנוסד בשנת 2015 בלונדון, שבבריטניה על שם המדען אלן טיורינג, חלוץ המיחשוב והמתמטיקאי הבריטי. מכון אלן טיורינג הוא ישות משפטית עצמאית במגזר הפרטי הפועל ללא כוונת רווח. המכון הוא מיזם משותף בין חמישה מוסדות אקדמיים; אוניברסיטת קיימברידג', אוניברסיטת אדינבורו, אוניברסיטת אוקספורד, יוניברסיטי קולג' לונדון ואוניברסיטת ווריק, שנבחרו על ידי ביקורת עמיתים.
רקע היסטורי
מכון אלן טיורינג הוא תוצר עקיף של מכתב מאת המועצה למדע וטכנולוגיה לראש ממשלת הממלכה המאוחדת ביוני 2013 המתאר את " עידן האלגוריתמים". במכתב מוצג המקרה; "הממשלה, העובדת עם האוניברסיטאות והתעשייה, צריכה ליצור מרכז לאומי לקידום מחקר מתקדם באלגוריתמים ויישומו במדעי הנתונים". המימון להקמת המכון הגיע מהשקעה של 600 מיליון ליש"ט עבור '8 הטכנולוגיות הגדולות' ובמיוחד ממה שמכונה 'נתוני עתק', נחתם על ידי ראש ממשלת בריטניה בשנת 2013 והוכרז על ידי שר האוצר של בריטניה, ג'ורג' אוסבורן בשנת התקציב 2014 . עיקר ההשקעה 'נתוני עתק' הופנתה לתשתית חישובית. מהיתר, 42 מיליון ליש"ט הוקצו למכון לכיסוי התקופה הראשונית של חמש שנות פעילותו. חמש האוניברסיטאות המייסדות תרמו כל אחת 5 מיליון ליש"ט למכון בנוסף למימון מהתעשייה, קרנות וגופים ממשלתיים.
מכון אלן טיורינג משתלב בגוף ארגוני מורכב הכולל את מכון נתונים פתוח, 'מקלעת דיגיטלית' והשקעות בתשתיות. תפקידו הספציפי של המכון יהיה לספק את המומחיות והמחקר הבסיסי במתמטיקה ואלגוריתמים הנחוצים לפתרון בעיות בעולם האמיתי.
בשנת 2018 הצטרפו לשותפות שמונה מוסדות נוספים והם: אוניברסיטת קווין מרי בלונדון, אוניברסיטת לידס, אוניברסיטת מנצ'סטר, אוניברסיטת ניוקאסל, אוניברסיטת סאות'המפטון, אוניברסיטת בירמינגהם, אוניברסיטת אקסטר ואוניברסיטת בריסטול. שותף נוסף במייזם, הוא המייסד הראשי של המכון: מועצת המחקר ההנדסי ומדעים פיזיים. האחריות העיקרית להקמת מכון אלן טיורינג הוטלה על המועצה והמשך עיצוב המכון על המחלקה לעסקים, אנרגיה ואסטרטגיה תעשייתית ועל המשרד הממשלתי למדע.
ארגון וניהול
לכל אחת מהאוניברסיטאות המיסדות יש נציג במכון המשמש כמתווך בין המוסד האקדמי והמכון. המכון מנוהל על ידי חבר הנאמנים המשמשים גם כמנהלים. חבר הנאמנים מורכב מחברים עצמאיים ומועמדים לנאמנים מכל אחד משותפי המיזם המשותף. ועדת ייעוץ למחקר וחדשנות המורכבת מארבע קבוצות עבודה. פעילויות המחקר של המכון מבוצעות על ידי מועצה מייעצת מדעית המורכבת ממומחים בינלאומיים בתחום מדעי המידע ויישומיו, שנפגשים מדי שנה לבחינת התוכנית המדעית. צוות מנהלי תוכניות מפקח על תוכניות מחקר שנערכו במכון יחד עם שותפים אסטרטגיים.
נציגים מהשותפים האסטרטגיים מתכנסים באופן קבוע במועצה לשותפים אסטרטגיים. תפקידה של מועצה זו הוא לייעץ לחבר הנאמנים על התוכן והתרגום של המחקר שנוצר על ידי מכון טיורינג, ולעבוד עם המכון ועם השותפים האסטרטגיים על מנת לזהות הזדמנויות חדשות להזדמנויות למחקר ולתרגום שיתופי. מועצת הפיתוח המסחרי מעניקה ייעוץ למכון, מאפשרת את מסחור המחקר של המכון ואת מעורבותו בסקטור המסחרי.
במכון אלן טיורינג יש תוכנית מלגות לשם כבוד שנועדה להכיר באנשים שתמכו במידה ניכרת במכון וביעדיו. כל מי שעוסק בקהילת טיורינג יכול למנות עמית כבוד. חבר הנאמנים בוחן מועמדויות, וממנה מספר מועט של עמיתי כבוד בכל שנה.
האינטרסים ארוכי הטווח של שותפי האוניברסיטה של המכון מיוצגים על ידי מועצת השותפים מהאוניברסיטאות, המייעצת למכון בהקשר לאסטרטגיית ההשכלה הגבוהה בבריטניה.
יושב הראש של המכון שמונה בשנת 2015, הוא האוורד קובינגטון והמנכ"ל משנת 2018 הוא סר אדריאן סמית' . המכון ממוקם בצמוד לספרייה הבריטית בלונדון.
תחומי המחקר ושיתופי פעולה
מטרת המכון לנסות לענות על השאלה: כיצד ניתן להשתמש במדעי נתונים ובינה מלאכותית לטובת החברה?
מחקרי המכון כוללים מגוון עצום של תחומים ומומחיות, כגון, אלגוריתמים; מתמטיקה שימושית; אינטליגנציה מלאכותית; מערכות מחשוב וארכיטקטורה; למידת מכונה; מידול מתמטי; אופטימיזציה; פרטיות ואמון; שפות תכנות; מתמטיקה תאורטית; מדע נתונים חברתיים; שיטות סטטיסטיות ותאוריה.
תוכניות משמעותיות של מחקר אסטרטגי, שמובלות בדרך כלל על ידי מנהל התוכנית או המנהלים, ובמעורבות מצד שותפים בתעשייה, במגזר הציבורי או במגזר הפרטי. אינטליגנציה מלאכותית; מדעי הנתונים; מדע הנתונים למדע; הנדסת נתונים ; ביטחון והגנה; כלכלה ופיננסים; בריאות ומדעי הרפואה; מדיניות ציבורית; מחקר הנדסי; אנליזה אורבנית.
המכון מכוון את המחקר סביב מספר אתגרים שאפתניים המייצגים תחומים בהם אינטליגנציה מלאכותית ומדעי נתונים יכולים להשפיע באופן משתנה על המדע, החברה והכלכלה. אתגרים אלה מייצגים תחומים רחבים יותר של מדע יישומי בהם טיורינג עובד, ולא יובלו על ידי טיורינג בלבד, אלא תלויים בשיתוף פעולה ופעילות שותפות משמעותית. אתגרים חדשים, למשל בערים ובמדעי הסביבה, ייחשבו באופן קבוע עם התקדמות ויוצרים סדרי עדיפויות וטכנולוגיות חדשות. האתגרים: מהפכה בתחום הבריאות; הספקת הנדסה בטוחה וחכמה יותר; ניהול אבטחה בעולם חסר ביטחון; כלכלה; הפיכת מערכות אלגוריתמיות להוגנות, שקופות ואתיות; תכנון מחשבים לדור הבא של האלגוריתמים; מחקר על במדעים ומדעי הרוח; טיפוח חדשנות ממשלתית.
פרויקטים: מחקר מדעי ממוקד, בהובלת חוקרי טיורינג, העובד עם אנשי אקדמיה אחרים ולעיתים קרובות משתפי פעולה בתעשייה, לקראת יעדים מוגדרים. פרויקטי מחקר השואפים להיות רב-תחומיים ורב-מוסדיים, ולהביא להשפעה מדעית ובעולם האמיתי כאחד.
קבוצות אינטרסים: חוקרים המתכנסים סביב אזורים משותפים המתעניינים במדעי נתונים ואינטליגנציה מלאכותית במטרה לחלוק רעיונות וידע ולהצית רעיונות חדשים לשיתופי פעולה ופרויקטים.
מכון אלן טיורינג משתף פעולה עם מגוון רחב של ארגונים, כולל ממשלה, ארגוני צדקה, חברות ואוניברסיטאות כדי לבצע מחקר מוביל עולמי לשינוי העולם לטובה. קבוצות לימוד נתונים מתחומי מדעי נתונים, בינה מלאכותית ושדות רחבים יותר, לניתוח אתגרי מדעי הנתונים בעולם האמיתי.
זליקמן מבינגא
רבי אהרן הלוי ציון, המוכר בכינויו רבי זעליקמן בינגא (לעיתים: מהר"ז בינגא או בונגא; מהר"ז אופנהיים; מהר"ז סגל ומהר"ז אנדרנך; נפטר בסביבות שנת ה'ר"ל, 1470), היה רב מאחרוני הראשונים באשכנז. רבה של בינגא . מחותנו ותלמידו המובהק של מהרי"ל.
נחשב לאחרון המחברים ההלכתיים במערב גרמניה בתקופת הראשונים.
ביוגרפיה
נולד לרב נתן ב"ר יצחק מצאצאי רבי יקר הלוי מקלוניא. אבי אמו היה רבי מנחם ציוני מחבר הספר "ציוני" על התורה. למד מפי אביו וזקניו ומפי המהרי"ל, מלבדם היה גם תלמידם של רבי אנשיל ורבי זוסקינט מקלוניא, של רבי יצחק ארוויילר ושל רבי זלמן בונא.
כיהן משנת ה'ר"ד, 1444, כרבה של בינגא, בשנות ה-50 של המאה ה-15 ישב זמן מה בוורנקבורט, ובראשית שנות ה-60 עבר לגור באופנהיים, אז דבק בו הכינוי "מהר"ז אופנהיים".
בין תלמידיו: מהר"ם מינץ, רבי מנחם בכרך ורבי זלמן קיצינגן. רבני הדור שאחריו כינו אותו בתארים מופלגים, וגם בן דורו רבי ישראל איסרלן בספרו "תרומת הדשן" (סי' רנג) מכנה אותו "שר התורה".
בשנת ה'רי"ד, 1454, ניסה להוביל ביחד עם רבי מנחם מן בכרך שורה של תקנות וגזירות חדשות על קהילות אשכנז, אך היוזמה נתקלה בהתנגדות של רבנים אחרים ובהם תלמידו מהר"ם מינץ, ר' נתן אפשטיין ואחרים.
ספרו יצא לאור מכתב ידו רק בשנות ה-80 של המאה ה-20 בירושלים.
מירה ליבס
מירה (מרים) לִיבֶּס (5 בדצמבר 1913 - 14 בספטמבר 2003) הייתה אמנית וקדרת ישראלית, ילידת האימפריה הרוסית.
ביוגרפיה
מרים ליבס לבית ליבוביץ נולדה בריגה, האימפריה הרוסית (כיום לטביה), בשנת 1913. אביה, צבי הירש, היה סוחר עצים. אחיה היו אסתר רייפנברג, שלמה לבב וחנה זילברטל. דודניה היו הפילוסופים ישעיהו ונחמה ליבוביץ. בשנת 1919, בעקבות מלחמת האזרחים ברוסיה, נמלטה המשפחה לברלין, גרמניה. למרות שהמשפחה הייתה דתית, נשלחה לבית ספר כללי ואף הייתה פעילה בתנועת נוער ציונית. עם עליית המפלגה הנאצית לשלטון עלתה לארץ ישראל. עם זאת שבה לאירופה, שם למדה כשנתיים קרמיקה בפריז ובפראג. עם שובה, באזור שנת 1935, הצטרפה למפעל הקרמיקה "כד וספל" שנוהל על ידי חוה סמואל ופאולה אהרונסון בראשון-לציון. באותה עת התגוררה בתל אביב והייתה קרובה אל הצייר אריה ארוך, שאף יצר בעזרתה במדיום זה. בשנת 1940 נישאה למתרגם וחוקר הספרות יוסף גרהרד ליבס. לאחר נישואיהם התגוררו בני הזוג כשנה בפרדס חנה, ולאחר מכן התיישבו בירושלים. בשנת 1952 הקימה סטודיו לקרמיקה שמוקם ברחוב אגרון (אז "ממילא"), שם עבדה תקופה ארוכה גם הדסה אופנבכר, אותה הכירה בעת עבודתה ב"כד וספל". בעבודתן המשותפת יצרה אהרונסון את רוב עבודת האובניים, בעוד ליבס הייתה אחראית על החיפוי והכנת הגלזורות. בספטמבר 1976 הציגה מיצירותיה בביתן הקרמיקה שבמוזיאון ארץ ישראל
בנה הוא חוקר היהדות והמתרגם יהודה ליבס ובתה הייתה תמר ליבס.
הקפות (סרט, 2015)
הקפות הוא סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים ב-2015 בתסריט ובימוי של לי גילת, עם אגם אוזלבו, אסי לוי, ליאור אשכנזי ואורי גבריאל בתפקידים הראשיים.
העלילה מתרחשת בשכונת מצוקה בדרום תל אביב שחייה מרוכזים סביב בית הכנסת השכונתי ובמרכזה נער בגיל בר מצווה שהוריו בנתק פיזי ונפשי לאחר שלא הצליחו להוליד עוד ילדים.
תקציר העלילה
אהרון ניניו (אגם אוזלבו) הוא בנם היחיד של רוזה (אסי לוי) ובצלאל ניניו (ליאור אשכנזי). רוזה הפילה שש פעמים ובפעם האחרונה ילדה בת שמתה מיד בלידה. היא אינה רוצה להיכנס שוב להריון וישנה בלילה עם אהרון. בצלאל עובד כאינסטלטור וממורמר על התושבים שלא משלמים לו ועל כל העולם.
כעת רבים מבקשים ממנו שיבקש עבורם. במסעדה השכונתית של איבון (סיניה בן דוד) יושבים סימון (אלברט אילוז), לוי (יעקב כהן) וטירון (יונתן צ'רצ'י), שותים ערק ומשוחחים. לוי מבקש מאהרון שיעזור לו למצוא את אהובת נעוריו נדיה אותה לא ראה עשרות שנים ומוכן לקבל אותה למרות שאינה צעירה כבר.
בצלאל מבקש מאהרון שיבקש עבורו ילד נוסף. אהרון מבין את האחריות המוטלת עליו שגורמת לו למתיחות.
בשמחת תורה מקבל אהרון את ספר התורה הנמצא בתוך קופסת מתכת מקושטת. הוא הולך עם ספר התורה כשכל התושבים הולכים אחריו ושרים שירי שמחת תורה. מרוב התרגשות הוא מפיל את הספר. כולם נדהמים ואהרון בורח בבושה לביתו ומסתגר בחדר.