cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אמנות דיגיטלית
היסטוריה
ה-AI אפשרה יצירת דימויים באמצעות הוראות מילוליות, יצירת תמונות חדשות על ידי שילוב אלמנטים מציורים ודימויים קיימים, עיוות תמונות על ידי הגברת תכונות מסוימות בהן ואפשרויות רבות אחרות.
להלן מספר כלי AI בולטים הנמצאים בשימוש בעולם האמנות כיום כדי ליצור אמנות בדרכים חדשות וחדשניות.
הDeepDream: תוכנת יצירת תמונות ממוחשבת שפותחה על ידי גוגל. משתמשת ברשת עצבית קונבולוציונית כדי למצוא ולשפר דפוסים בתמונות באמצעות פארידוליה אלגוריתמית, ובכך ליצור מראה דמוי חלום המזכיר חוויה פסיכדלית בתמונות שעברו עיבוד יתר בכוונה.
Neural Style: אלגוריתם למידה עמוקה שיכול להעביר את הסגנון של תמונה אחת לאחרת. ניתן להשתמש ב- Neural Style ליצירת יצירות אמנות חדשות על ידי מיזוג סגנונות של תמונות שונות יחד.
Artbreeder: כלי מקוון המשתמש ב-GANs כדי ליצור תמונות חדשות על ידי שילוב אלמנטים מציורים ודימויים קיימים. ניתן להשתמש ב-Artbreeder ליצירת תמונות ייחודיות ויצירתיות.
AI Painter: כלי ציור מבוסס בינה מלאכותית שיכול להפוך כל תמונה לציור במגוון סגנונות. AI Painter משתמש באלגוריתמי למידה עמוקה כדי ליישם את הסגנון של אמנים מפורסמים, כמו ואן גוך, על התמונות המוצגות.
מוזיאון האדריכלות הגרמני (DAM) בפרנקפורט, מציע רשימת מאמרים ורשימה מבוססת של האמנים שעיצבו את האמנות הדיגיטלית.
פרקטיקות דיגיטליות
אמנות דיגיטלית היא יצירה או פרקטיקה אמנותית המשתמשת בטכנולוגיה דיגיטלית כחלק מתהליך היצירה או ההצגה. מאז שנות השישים של המאה העשרים התחילו לתאר את תהליך היצירה באמנות הדיגיטלית, התחילו להשתמש בשמות אמנות מחשבים ואמנות מולטימדיה. האמנות הדיגיטלית עצמה נמצאת תחת המונח הרחב יותר אמנות מדיה חדשה. רק בשנות התשעים של המאה העשרים המונח אמנות דיגיטלית הפך נפוץ.
לאחר התנגדות ראשונית מסוימת, השפעת הטכנולוגיה הדיגיטלית הפכה פעילויות כגון ציור, רישום, פיסול ומוזיקה בתחום הקול, בעוד שצורות חדשות, כגון אמנות רשת האינטרנט, אמנות מיצב דיגיטלית ומציאות מדומה, הפכו לאמנותיות מוכרות ובשימוש נרחב. באופן כללי יותר המונח אמן דיגיטלי משמש לתיאור אמן העושה שימוש בטכנולוגיות דיגיטליות לייצור אמנות. במובן רחב יותר, "אמנות דיגיטלית" היא אמנות עכשווית המשתמשת בשיטות הייצור ההמוני או המדיה הדיגיטלית. של תצלומים עם מניפולציה דיגיטלית. הטכניקות של האמנות הדיגיטלית משמשות בעיקר כמדיה מרכזית בעולם הפרסום, בשימוש יוצרי סרטים כדי לייצר אפקטים חזותיים. לתוכנת ההוצאה לאור השולחנית הייתה השפעה עצומה על עולם הפרסום, מעצם היותה קשורה לעיצוב גרפי. גם אמנים דיגיטליים וגם אמנים מסורתיים משתמשים במקורות רבים של מידע אלקטרוני ותוכנות ליצירת עבודותיהם. בהשוואה בין אמנות חזותית למוזיקלית, סביר מאוד שערך האמנות החזותית הדיגיטלית תתקדם לפחות באותה מידה כמו ההטמעה המוגברת של מוזיקה בהפקה אלקטרונית בשלושת העשורים האחרונים.
אמנות דיגיטלית יכולה להתממש על ידי מחשב בלבד (כגון אמנות פרקטלים ואומנות אלגוריתמית ) או על ידי מכשירים אחרים, כגון מצלמות דיגיטליות וסורקים למיניהם, היוצרים קובצי מחשב של הצילומים הסרוקים או הציורים המצוירים באמצעות תוכנת גרפיקה וקטורית כאשר כלי הקצה (הקלט) למימוש היצירה הם העכבר של המחשב, העיפרון הדיגיטלי ולוח גרפי. נתוני טקסט, דיגיטציה והקלטות אודיו ווידאו גולמיות אינם נחשבים בדרך כלל לאמנות דיגיטלית בפני עצמם, אלה יכולים להיות חלק מפרויקט הגדול יותר של אמנות מחשבים ואמנות מידע. יצירות אמנות נחשבות לציור דיגיטלי כאשר הן נוצרות בצורה דומה לציורים שאינם דיגיטליים אך משתמשות בתוכנה על פלטפורמת מחשב ובהפקה דיגיטלית של התמונה המתקבלת, כפי שהיא מצוירת באופן מסורתי על בד קנבס.
אנדי וורהול יצר אמנות דיגיטלית באמצעות מחשבים מהדגמים הראשונים מסוג קומודור אמיגה, שם הוצג המחשב בפומבי במרכז לינקולן, ניו יורק, ביולי 1985. תמונה של דבי הארי צולמה במונוכרום (שחור לבן) ממצלמת וידאו ודיגיטציה לתוכנית גרפית בשם ProPaint. וורהול בצע מניפולציה על התמונה תוך הוספת מילוי צבע בשיטת ההצפה. שיטה זו מקובלת לשחזור צבעוניות לצילומי שחור לבן גם בשנת 2020.
על רקע הדעות המגוונות על היתרונות והחסרונות של הטכנולוגיה הדיגיטלית באמנויות, נראה שקיימת הסכמה חזקה בקהילת האמנות הדיגיטלית שהיא יצרה "הרחבה עצומה של תחום היצירה", כלומר שהרחיבה מאוד את היצירתיות. הזדמנויות העומדות בפני אמנים מקצועיים ולא מקצועיים כאחד.
מונחים והגדרות
אמנות דיגיטלית היא חלק מאמנות המדיה החדשה. בהתייחס לאמנות דיגיטלית משתמשים לעיתים במונחים חופפים:
אמנות אלקטרונית יכולה להיות כל היצירות האמנותיות המכילות אלקטרוניקה אנלוגית או דיגיטלית מופעלת, בין אם זה בז'אנרים אמנותיים כמו אדריכלות, מייצג, מחול, פיסול ומוזיקה, או בתחומים חדשים כגון, רובוטיקה או אנימציה ממוחשבת. אמנות אלקטרונית הייתה אנלוגית בראשית דרכה ואינה חייבת להיות דיגיטלית.
אמנות מחשבים הייתה בתחילה, מונח קיבוצי לכל האמנות המיוצרת עם מחשב, כשהוא בתפקיד הכלי המרכזי. לא תמיד זה היה דיגיטלי, במיוחד בראשית הדרך; ניתן להשתמש במחשבים אנלוגיים. לדוגמה, השימוש במחשבים ככלי נגינה חי נחשב לאמנות מחשב בתחום השמע.
אמנות דיגיטלית מבוססת על מידע מקודד, דיגיטלי. המידע מעובד ברובו בצורה דיגיטלית על ידי המחשב ומוצג מבחינה אמנותית. ניתן לבצע דיגיטציה של מידע באמצעות מכשירי קלט, כגון: סורקים, מקלדות, מצלמות דיגיטליות, מכשירי מדידה ועוד. צורות רבות של אמנות דיגיטלית מוגדרות על ידי ההבדל בין סוגי היצירה הדיגיטלית גרידא, הקבצים הבינאריים, והייצוג הנראה שלהם. אם יצירות זמינות בצורה מקודדת ומאוחסנות דיגיטלית, בצורת קובצי תמונה, קובצי קול, אלגוריתמים, היפרטקסטים, תוכניות הפעלה או קוד לדפי אינטרנט, אנו יכולים לדבר על אמנות דיגיטלית במובן הצר יותר. במקרים מסוימים, הקבצים והפעולות הדיגיטליות הם למעשה יצירת האמנות בפועל. סימון בכתב יד של קוד דיגיטלי בעל משמעות אמנותית יכול כבר להיות אמנות דיגיטלית.
אם יצירות האמנות הדיגיטלית אינן שלמות, ניתן לשנות אותן באופן אמנותי על ידי שימוש בחומרה ותוכנה נבחרים לדוגמה ניתן לסרוק צילום מעיתון ולבצע בהמשך עיבוד אמנותי של הצילום בעזרת תוכנת אדובי פוטושופ. ייצוג הקובץ אינו חייב להיות מוגבל להפעלה באמצעות רמקולים, צגים והקרנות: הוא יכול לכלול פסלים חומריים תלת־ממדיים (כגון, תוצרי מדפסות תלת־ממדיות), מייצבי תאורה או אירועי מולטימדיה. בשנת 2001, בביאנלה ה-49 בוונציה, הופעל וירוס מחשבים בשם ב-biennale.py, שגרם לבהלה בקרב המבקרים בביאנלה. באירוע זה המייצב האמנותי היה מורכב מהופעת מולטימדיה קולקטיבית בה הקהל והתקשורת, לא הבינו, שהם הפכו לשחקנים חיוניים במופעה אמנותי.
ביקורת
מבקריה של האמנות הדיגיטלית טוענים כי זוהי אמנות הנוצרת בלחיצת כפתור, בדומה לטענות שהועלו כלפי אמנות הצילום בתחילת דרכה. בפועל, יצירה דיגיטלית דורשת מיומנות טכנית ושעות עבודה רבות. מהות הטענות כנגד סוגי אמנות שבהם מעורב אמצעי מכני היא כי אין צורך במיומנות כדי ליצור. המכשיר "עושה את העבודה" בשביל האמן. טענה זו ריקה מתוכן. ראשית, יש לרכוש מיומנות רבה בהפעלת המכשיר עצמו כדי להגיע לתוצאות ברמה גבוהה ומעבר לכך, וחשוב יותר, איכות התוצאה, כלומר היצירה עצמה תלויה, כמו בכל מדיום אמנותי אחר, בכישרונו, בדמיונו וביכולתו של האמן כאמן ולא כטכנאי. באופן כללי התפתחו כמה סוגי אמנות דיגיטלית, המושפעים מההתפתחויות הטכנולוגיות, דהיינו, מהתפתחות הכלים העומדים לרשות האמנים.
בראשית הדרך, היו אמנים שעבדו באמצעות תכנות, בניסיון להביא נוסחאות מתמטיות כדי ליצור צורות ויזואליות. עיקר הביקורת כנגד האמנות הדיגיטלית נובעת מסוג מוקדם זה, שבו המחשב יוצר את הצורות בעוד האמן עסוק בחישובים ובהקלדת נתונים. בתחילת הדרך היצירות היו מודפסות על נייר, ומאוחר יותר הוצגו על מסכי וידאו או מחשב. רשת האינטרנט משמשת מוזיאון וירטואלי ליצירות רבות מסוג זה.
מדיה ויזואלית ממוחשבת
אמנות חזותית דיגיטלית מורכבת ממידע חזותי דו-ממדי המוצג בתצוגה חזותית אלקטרונית או ממידע המתורגם באופן מתמטי למידע תלת-ממדי, הנצפה באמצעות הקרנת פרספקטיבה על גבי תצוגה חזותית אלקטרונית. הפשוטה ביותר היא גרפיקה ממוחשבת דו־ממדית המנסה להידמות לאופן בו ניתן לצייר באמצעות עיפרון ופיסת נייר. אולם במקרה של המדיה הוויזואלית הממוחשבת, התמונה מופיעה על מסך המחשב והמכשיר שאתו מציירים עשוי להיות עפרון טאבלט או עכבר. מה שנוצר על המסך עשוי להיראות מצויר בעיפרון, עט או מכחול. הסוג השני הוא גרפיקה ממוחשבת בתלת מימד, כאשר המסך הופך לחלון לסביבה וירטואלית, שם מסדרים חפצים ש"יצולמו" על ידי המחשב. בדרך כלל גרפיקה ממוחשבת דו-ממדית משתמשת בגרפיקה רסטרית כאמצעי העיקרי לייצוג נתוני מקור, ואילו גרפיקה ממוחשבת תלת-ממדית משתמשת בגרפיקה וקטורית ביצירת גופים מציאותיים וירטואליים. פרדיגמה שלישית אפשרית היא ליצור אמנות בדו מימד או בתלת מימד באמצעות ביצוע אלגוריתמים המקודדים על ידי תוכנות מחשב. זה יכול להיחשב לצורת האמנות הטבעית של המחשב. אמנות פרקטלית, אמנות אלגוריתמית בזמן אמת אמנות גנרטיבית הן רק דוגמאות.
להמחשה מידית ניתן לצפות בציורים של האמנית הישראלית יונה לוי גרוסמן, המצורפים לגלריית התמונות הבאה באמצעות הסמרטפון והאפליקציה שנקראת ARTIVIVE.
תמונות סטילס תלת־ממדיות שנוצרו על ידי המחשב
גרפיקה תלת־ממדית נוצרת באמצעות תהליך עיצוב תמונות מצורות גאומטריות, מצולעים או עקומות NURBS ליצירת אובייקטים ותמונות תלת־ממדיים לשימוש במדיות שונות כמו קולנוע, טלוויזיה, הדפסה, משחקים / סימולציות ובמיוחד אפקטים חזותיים.
ישנן תוכנות רבות שעשות זאת. הטכנולוגיה יכולה לאפשר שיתוף פעולה, להשאיל את עצמה לשיתוף והגדלה על ידי מאמץ יצירתי בדומה לתנועה הקוראת לשימוש בקוד פתוח, והמוסד קריאטיב קומונס בהם משתמשים יכולים לשתף פעולה בפרויקט ליצירת אמנות.
האמן הפופ סוריאליסטי ריי קיסר עובד בתוכנת מאיה (תוכנת עיצוב תלת מימד המשמשת לאנימציה דיגיטלית), כדי ליצור את דמויותיו כמו גם את המרחבים הווירטואליים שבהם הם קיימים.
אמנות דיגיטלית ו NFT
NFT או אסימונים שאינם ניתנים לשינוי (non-fungible tokens), הופיעו לאחרונה כדרך חדשה לקנות, למכור ולסחור באמנות דיגיטלית. שלא כמו צורות מסורתיות של רכישה ובעלות של יצירות אמנות בעולם שאינו דיגיטלי, המבוססות בעיקר על החזקה פיזית - NFT מאפשרים רכישה, בעלות והעברה של "נכסים דיגיטליים ייחודיים" כלומר - יצירות אמנות דיגיטליות באמצעות טכנולוגיית בלוקצ'יין. בעוד ש-NFT עורר התרגשות ומחלוקת רבות בעולם האמנות, ההשפעה ארוכת הטווח על תחום האמנות הדיגיטלית טרם נחשפה במלואה. כפיתוח חדש יחסית, חשוב לקהילת האמנות להמשיך לבחון ולדון ביתרונות ובחסרונות הפוטנציאליים של NFT ביחס לאמנות דיגיטלית.
אמנות המייצב הדיגיטלי
אמנות המייצב הדיגיטלי מהווה תחום פעילות רחב ומשלבת צורות רבות. חלקם דומים למייצבי וידאו, במיוחד עבודות בקנה מידה גדול הכוללות הקרנות וצילום וידאו חי. על ידי שימוש בטכניקות הקרנה המשפרות את התרשמות הקהל מהמעטפת החושית. מתקנים דיגיטליים רבים מנסים ליצור סביבה סוחפת. אחרים מרחיקים לכת ומנסים לגרום למשתמש אפילו טבילה או התמזגות מוחלטת במרחבים הווירטואליים של המציאות המדומה. סוג מייצב זה הוא בדרך כלל ספציפי לאתר או למקום, כלומר ניתן להגדיר אותו מחדש כך שיתאים לחללי תצוגה שונים.
"המסך" של נועה וורדריפ-פרוין (2003) הוא דוגמה לאמנות מייצב דיגיטלית אינטראקטיבית המשתמשת בסביבה וירטואלית אוטומטית  בדמות מערות או חדרים צרים ליצירת חוויה אינטראקטיבית. "פונקציות הגבול" של סקוט סניב היא דוגמה לאמנות מייצב דיגיטלית של מציאות רבודה, המגיבה לאנשים שנכנסים למייצב באמצעות ציור קווים בין אנשים המציינים את המרחב האישי שלהם.
תאורטיקנים והיסטוריונים של האמנות הדיגיטלית
התאורטיקנים והיסטוריונים של האמנות הדיגיטלית הבולטים בתחום זה כוללים את: אוליבר גראו, ג'ון איפוליטו , כריסטיאן פול , פרנק פופר , ג'אסיה רייכארדט , מריו קוסטה , כריסטין בוצ'י-גלוקסמן , דומיניק מולון , רוברט סי מורגן , רוי אסקוט , קתרין פרט , מרגוט לאבג'וי , אדמונד קאוטו , פרד פורסט ועוד.
סלמו
סלמו (שם מדעי: Salmo) היא סוג של דגים ממשפחת הסלמוניים, הכולל את מרבית מיני המשפחה החיים באירופה והיחידים החיים באוקיינוס האטלנטי שלחופי אמריקה הצפונית. הוא הוגדר ב-1758 בידי קארולוס לינאוס.
חלק ממיני הסוג מכונים אלתית כמו שהשם מרמז, אך חלקם נחשבים לדגי טרוטה כמו טרוטה חומה. דגים אלה מהווים דגי מאכל חשובים לאדם והם נידוגים מהים או מהנהרות בכמויות גדולות. חלקם אף גדלים בשבי.
מינים
בסוג זה 49 מינים:
הארי לארווה
הארי אדווין לארווה, הוא נולד בשם לאגרסטרם (בפינית: Harry Edvin "Harri" Larva, הוא נולד בשם Lagerström; 9 בספטמבר 1906 – 15 בנובמבר 1980) היה אתלט פיני. אלוף אולימפי (אמסטרדם 1928) בריצת 1500 מטר. נוסף לכך, היה אלוף פינלנד (1928–1930 ו-1934) בריצת 800 מטר. בזירה הבינלאומית, לארווה וחבריו הפינים, שבלטו בעולם האתלטיקה של אותה תקופה, כונו "הפינים המעופפים".
ביוגרפיה
לארווה נולד וגדל בטורקו בשם הארי אדווין לאגרסטרם. הוא אולץ לשנות את שם משפחתו, לאגרשטרם, על ידי אורהו קקונן יו"ר איגוד האתלטיקה הפיני בשנת 1928 ולימים נשיא פינלנד, בטענה שהשם לא נשמע פיני מספיק.
אלוף אולימפי
באולימפיאדת אמסטרדם (1928) זכה לארווה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בשיא אולימפי חדש של 3:53.2 דקות, לפני ז'ול לדומג מצרפת (3:53.8 דקות) ובן ארצו אינו פורייה (3:56.4 דקות).
1932
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) הוא סיים במקום עשירי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:58.4 דקות.
חיים אישיים
לארווה היה חרט במקצועו.
השירות הפדרלי למלחמה בסמים (ארגנטינה)
השירות הפדרלי למלחמה בסמים (בספרדית Servicio Federal de Lucha contra el Narcotráfico, Sefeconar בראשי תיבות) הוא סוכנות ביון ואכיפת חוק ארגנטינאית בעלת סמכויות שיטור, שהוקם על פי הדגם האמריקאי של המנהל לאכיפת הסמים. השירות הוקם בצו מנהלי מספר 717 מה-18 באפריל 1991.
למעט העובדה שזהו גוף ללוחמה בסמים מעט מאוד ידוע על אופי פעילותו, תקציבו והאנשים העומדים בראשו והוא מהווה ארגון חשאי ואחד המסווגים בקהילת המודיעין הארגנטינאית.
מכבי תל אביב (כדורסל)
מכבי תל אביב הוא מועדון כדורסל ישראלי מהעיר תל אביב שנוסד בשנת 1932, זהו מועדון הכדורסל המעוטר ביותר בתולדות הכדורסל בישראל ואחד מהידועים והמובילים ביותר באירופה בכל הזמנים.
הקבוצה זכתה 56 פעמים באליפות ליגת העל הישראלית, 45 פעמים בגביע המדינה, 10 פעמים בגביע הליגה, 6 פעמים בגביע היורוליג, פעם אחת באליפות וכן פעם אחת בגביע הבין-יבשתי ומחזיקה בשיא התארים לקבוצת כדורסל בישראל. מכבי תל אביב היא הקבוצה היחידה בישראל ששיחקה בליגה הראשונה בכל עונותיה ומעולם לא ירדה לליגה השנייה.
היסטוריה
קבוצת הכדורסל של מכבי תל אביב נוסדה בשנת 1932. בשנים שלפני קום המדינה, הרבתה מכבי תל אביב לקיים משחקים מחוץ לארץ ישראל ואף שיחקה נגד קבוצות ממצרים ומלבנון.
שנות החמישים
בשנות ה-50 זכתה מכבי תל אביב ב-5 אליפויות ישראל וב-3 גביעי מדינה.
משחקי ליגת הכדורסל הישראלית החלו בשנת 1954 ומכבי תל אביב הייתה לאלופת המדינה הראשונה. בשנים אלו שיחקו בה כמה משחקני הכדורסל המפורסמים ביותר של התקופה, דוגמת יהושע רוזין ותנחום כהן-מינץ. בשנים הראשונות של הליגה עוד לא הייתה מכבי האלופה הבלעדית, כשהיריבה העירונית הפועל תל אביב זוכה בהישגים נאים; אך עם זאת מכבי תל אביב הייתה הקבוצה הישראלית הראשונה שלקחה חלק במשחקי גביע אירופה לאלופות בשנת 1958.
שנות השישים
בשנות ה-60 זכתה מכבי תל אביב ב-6 אליפויות ישראל וב-6 גביעי מדינה.
בשנת 1964 עזבה מכבי את מגרש מכבי אשר היה ממוקם ברחוב המכבי שבמרכז העיר, ועברה לשחק במגרש יד אליהו שהפך לימים לאולמה ולסמלה הבלתי מעורער.
ב-1963 הצטרף אברהם הופמן לאחר משא ומתן ארוך.
ב-1966 טל ברודי, יהודי-אמריקאי, שנבחר במקום ה-12 בדראפט ה-NBA שנערך ב-1965 הצטרף לקבוצה. בתחילה, שקל ברודי להצטרף לקבוצה לעונה אחת בלבד. רלף קליין, שהיה בכיר המאמנים אז, טען שהצטרפותו של ברודי גרמה לשינוי גישה משמעותי בתפיסת הכדורסל בישראל שהפך מקצועני יותר. שנה לאחר הצטרפותו למכבי, הכפילה הקבוצה את אימוניה בכל שבוע.
עקב זריזות ומהירות המשחק של ברודי, סגנון המשחק, שעד הגעתו היה איטי יותר, התבסס יותר על משחק ריצה. סיפור השתלבותו של ברודי בחברה ובספורט הישראלי זכה לכיסוי תקשורתי נרחב בשידורי הטלוויזיה הישראלית בתחילת דרכה. ב-1967, נבחר לאיש הספורט של השנה בישראל. בשנת 1967 זכתה מכבי להצלחה אירופית משמעותית ראשונה כשהעפילה לשלב הגמר בגביע מחזיקות גביע, כאשר בשלב רבע הגמר מתרחש אחד האירועים המכוננים בתולדותיה - ניצחון במפגש בית-חוץ על חובנטוד בדאלונה למרות תבוסה של 32 נקודות במשחק החוץ, אירוע המכונה "נס בדאלונה" בקרב אוהדי הקבוצה. בשלב הגמר, שנערך אף הוא בשיטת בית-חוץ, נוצחה מכבי על ידי איניס וארזה, כאשר ניצחון 67:68 במשחק הבית לא הספיק כדי למחוק הפסד של 10 נקודות במשחק החוץ.
בפעם הראשונה, ראש הממשלה (לוי אשכול), הרמטכ"ל וחברי כנסת הגיעו למשחקיה של הקבוצה. כרטיסים למשחקים היו קשים מאוד להשגה, כשיד אליהו הכיל אז כ-5,000 מקומות ישיבה.
בשנת 1970 הגיע שינוי מהותי בקבוצה, כאשר עורך הדין שמעון מזרחי נתמנה ליושב ראש הקבוצה. מזרחי נקט בשנותיו הראשונות בתפקיד במספר פעולות ששינו את פני הקבוצה, ובראשן תחילת שידור משחקיה האירופיים בטלוויזיה. עם כניסתו של מזרחי לתפקידו החל להיווצר פער שהלך וגדל בין מכבי ליריבותיה בישראל.
שנות השבעים
בשנות ה-70 זכתה מכבי תל אביב בגביע אירופה, בכל עשר אליפויות ישראל וב-8 גביעי מדינה. לקראת עונת 1972 הקבוצה החתימה את רון דאנלופ, אך הוא לא הורשה לשחק במשחקי ליגה ושיחק רק במסגרת אירופית.
עלייתה של הקבוצה לקדמת הבמה של הכדורסל האירופי. אליפות אירופה הראשונה בשנת 1977 והופעה נוספת במעמד הגמר ב-1980. ברודי מונה לקפטן הקבוצה. בפתיחת שנת 1978/79 אירחה מכבי תל אביב את אלופת ה-NBA וושינגטון בולטס וגברה עליה 97–98.
שנת 1977: אלופת אירופה
בשלב הראשון בעונה האירופית, גברה מכבי על קבוצת הפאר ריאל מדריד 94-85. בשלב השני במפעל גברה מכבי על ספרטק ברנו מצ'כוסלובקיה, בפעם הראשונה במפגשים ביניהן 76–91.
בשלב חצי-הגמר פגשה מכבי את צסק"א מוסקבה-קבוצת הצבא האדום, שעד לאותה העת הניפה 4 פעמים את גביע אירופה ונחשבה למעצמת-על במונחים של הכדורסל האירופי. שישה משחקניה שיחקו בנבחרת, מחזיקת מדליית הזהב של המשחקים האולימפיים לאחר שהנחילה הפסד ראשון בתולדותיה ל בגמר טורניר הכדורסל באולימפיאדת מינכן (1972). סרגיי בלוב, מי שנחשב לאחד מטובי השחקנים באירופה בכל הזמנים, היה קפטן הקבוצה.
עשור קודם לכן, ניתקה ברית המועצות את יחסיה הדיפלומטים עם ישראל ותמכה, צבאית ופוליטית, באויבותיה הערביות באותן השנים. מסיבות פוליטיות, סירבה צסק"א לשחק בתל אביב. הסובייטים עצמם סירבו לאשר ויזות שיאפשרו למכבי לשחק במוסקבה. לבסוף הוחלט שמשחק "הבית" של מכבי יקוים באולם נייטרלי ב, בלגיה.
המשחק נערך באווירה רגשית טעונה במיוחד, ועורר את תשומת לבם של רבים מהישראלים אז, אף כאלו שכלל לא התעניינו בכדורסל, מאחר שראו בו סמליות רבה. ערב המשחק, ב-17 בפברואר 1977, כינה עיתון מעריב את המשחק: "הקרב בין דוד וגוליית". רבים מתושבי ישראל צפו במשחק ששודר ב, הערוץ היחיד באותם הימים.
במשחק עצמו ניצחה מכבי 79–91. התחושה בקרב הישראלים הייתה שזהו ניצחון על ברית המועצות כולה ולא רק על צסק"א מוסקבה, ובמשך שנים נחשב למאורע מכונן בהיסטוריה ובזהות הישראלית. גם שנים רבות אחרי, משודר המשחק בשידור חוזר בטלוויזיה הישראלית.
בסיומו של המשחק ובאופריית הניצחון הגדול שהושג, הכריז טל ברודי, כשאוהדים רוקדים מסביבו בהתרגשות, במבטא אמריקאי: "אנחנו במפה ואנחנו נשארים במפה - לא רק בספורט, בהכול (בכול)", משפט שהפך לחלק בלתי נפרד מאוצר הביטויים העברי.
בישראל עצמה, עם היוודע דבר הניצחון, פצחו המונים בחגיגות ספונטניות ברחובות, וכ-15,000 מאוהדיה של הקבוצה התקבצו בכיכר מלכי ישראל (היום כיכר רבין) לחגוג את ניצחון הקבוצה.
ב-7 באפריל 1977, נערך הגמר האירופי בבלגרד, יוגוסלביה. מטוס אל על שהטיס את מכבי לגמר היה המטוס הישראלי הראשון שנחת ביוגוסלביה.
היה זה הגביע האירופי הראשון בכדורסל של קבוצה ישראלית ולדעת רבים גם ההישג הספורטיבי הגדול ביותר שידעה ישראל עד לאותה העת. 200,000 חגגו בפארק הלאומי את זכייתה של הקבוצה בגביע ו-150,000 קיבלו את פניה של הקבוצה עם שובה לישראל.
על זכייה זו הוקלטה גרסת הכדורסל ל"שיר המנון למכבי תל אביב" שנכתבה על ידי אילן גולדהירש ללחן של ג'קי אלקיים.
שנות השמונים
בשנות ה-80 זכתה מכבי תל אביב באליפות אירופה, בכל עשר אליפויות ישראל וב-8 גביעי מדינה.
תור הזהב של הקבוצה. במהלך שנות ה-70 וה-80 ביססה מכבי את מעמדה כקבוצה הטובה בישראל, כשהיא זוכה ב-20 אליפויות רצופות. זכייה נוספת באליפות אירופה בשנת 1981 והגעתה למעמד הגמר בשנים 1982, 1987, 1988 ו-1989 הציבו את הקבוצה בטופ של הכדורסל האירופי. מיקי ברקוביץ' (1971-75, 1976-88), מוטי ארואסטי (1974-88), דורון ג'מצ'י (1985-96, 1999-2000), קווין מגי (1984-90), לו סילבר (1975-85), קן בארלו (1987-90), אולסי פרי (1976-85) ולבן מרסר (1988-95) כיכבו בשורות הקבוצה וצעדו עימה להישגים.
אלופת אירופה לשנת 1981
ב-26 במרץ 1981, בגמר בגביע אירופה לאלופות שנערך בשטרסבורג ניצחה מכבי תל אביב את סינודינה בולוניה בתוצאה 80-79. מאמנה של הקבוצה באותה עונה היה רודי ד'אמיקו שהוביל את הקבוצה בעונת 1980/1981 לזכייה בארבעה תארים: הגביע הבין-יבשתי, אליפות המדינה, גביע המדינה וגביע אירופה לאלופות.
שנות התשעים
בשנות ה-90 זכתה מכבי תל אביב ב-9 אליפויות ישראל וב-5 גביעי מדינה.
למרות כוכבים דוגמת דורון ג'מצ'י, לבן מרסר, נדב הנפלד ועודד קטש (ששיחקו במשחקי האול-סטאר האירופי), הקבוצה לא הגיעה להישגים במפעלים האירופים. כישלון גדול אירע גם בזירה המקומית כשהפועל גליל עליון, אותה אימן פיני גרשון, הדיחה את מכבי, תחת הדרכת יעקב אדלר ואלי קנטי, ממאבק האליפות (וזכתה בו גם בסופו של דבר) בעונת לאחר 23 שנות זכייה רצופות.
בשנת 2000 הגיעה הקבוצה למעמד הפיינל פור לראשונה לאחר שנים רבות של היעדרות. מכבי אמנם לא זכתה במשחק הגמר נגד פנאתינייקוס אתונה, אך אירוע זה מסומן כתחילתו של תור זהב נוסף בדפי ההיסטוריה של הקבוצה.
העשור הראשון של המאה ה-21
בשנות ה-2000 זכתה מכבי תל אביב ב-3 אליפויות אירופה, ב-8 אליפויות ישראל, ב-6 גביעי מדינה ובגביע ליגה אחד.
2001 הייתה השנה היחידה בה הוכרזו שתי אלופות אירופה בשני מפעלים שונים: מכבי כאלופת הסופרוליג (פיב"א), המפעל המסורתי, וקבוצת וירטוס בולוניה כאלופת היורוליג (יול"ב) בשנה הראשונה להקמתו.
בעונת התחרתה מכבי לראשונה ב והגיעה לגמר המפעל בו הפסידה לזאדאר בכיכובו של מרקו פופוביץ'.
עונה לאחר מכן (2004/2005) הציגה מכבי את משחק ההתקפה הטוב ביבשת וזכתה בגביע אירופה בפעם השנייה ברציפות. פארקר, וויצ'יץ, יאסיקביצ'יוס, באסטון, טל בורשטיין ומאמן הקבוצה פיני גרשון נחשבים לאחת הקבוצות הגדולות של הכדורסל האירופי בכל הזמנים, ולדעת רבים הגדולה מכולן, בשל הכדורסל המתוחכם והשוטף שהציגה ובשל הישגיה.
בקיץ 2005 עזב יאסיקביצ'יוס את הקבוצה בשל רצונו להגיע לליגת ה-NBA. בעונה הבאה הגיעה מכבי עד למעמד הגמר אך נכנעה לצסק"א מוסקבה של המאמן אטורה מסינה.
בעונת קיבל את תפקיד המאמן הראשי עודד קטש, שהחליף את נבן ספאחיה. קטש נחשב לבחירה מפתיעה מצד ההנהלה בעיקר בגין חוסר ניסיונו כמאמן אך גם בגלל יחסיו האישיים עם צביקה שרף שמונה למנג'ר הקבוצה. לאחר שורה של הפסדים החליט קטש להתפטר מאימון הקבוצה בינואר ושרף החליפו בעמדת המאמן. לאחר חילופי התפקידים ניכר שינוי ביכולת הקבוצה והיא זכתה לניצחונות רבים יותר באירופה ובישראל. היא העפילה לגמר היורוליג, שם הפסידה לצסק"א מוסקבה בתוצאה 91:77. למרות זאת, מכבי, שסיימה את העונה הסדירה במקום השני, סיימה באותו מקום גם את הפיינל פור הישראלי, לאחר הפסד להפועל חולון במשחק האליפות 73:72, וסיימה את העונה אך ורק עם תואר אחד, גביע הליגה בכדורסל, מאחר שהפסידה גם את גביע המדינה להפועל ירושלים.
העשור השני של המאה ה-21
את עונת 2010 סיימה הקבוצה רק עם תואר אחד מתוך שלושה אפשריים. היא ניצחה בגמר גביע המדינה את בני השרון 77-70, אך הפסידה בגמר הפיינל פור של הליגה להפועל גלבוע גליל.
בעונת 2010/2011 זכתה מכבי בגביע המדינה בכדורסל לאחר שניצחה בגמר את ברק נתניה 70:106. מכבי העפילה לגמר היורוליג, והפסידה בגמר לקבוצת פנאתינאיקוס אתונה. הקבוצה זכתה גם באליפות ישראל לאחר שהביסה את גלבוע גליל 64–91. בסוף עונה זאת, פרש דריק שארפ כשחקן כדורסל ומונה לעוזר המאמן השני של דייוויד בלאט במכבי תל אביב.
בעונת השתתפה מכבי שוב במשחקי הליגה האדריאטית. באוקטובר 2011 זכתה מכבי בגביע ווינר, לאחר שגברה בגמר על הפועל חולון 74:78. בחודש פברואר 2012 זכתה מכבי בגביע המדינה בפעם ה-39 בתולדותיה, לאחר שגברה על מכבי ראשון לציון 69–82. באפריל 2012 הודחה מכבי ברבע הגמר של היורוליג, לאחר שהפסידה 2–3 בסדרה לפנאתינייקוס אתונה. באותו החודש הפכה מכבי לאלופת הליגה האדריאטית לאחר שגברה 87–78 על צדביטה זאגרב. בסיום העונה זכתה הקבוצה באליפות ה-50 בתולדותיה, לאחר שגברה על מכבי אשדוד בתוצאה 83–63 בגמר הפיינל פור של ליגת העל. בסיום עונת 2012/2013 הודיעה הקבוצה על סיום השתתפותה בליגה האדריאטית.
בעונת 2012/2013 זכתה מכבי בגביע המדינה בפעם ה-40 לאחר שניצחה בגמר את מכבי חיפה 68:76. גם בליגה נפגשה עם חיפה במשחק הגמר שנערך בהיכל הספורט רוממה שבחיפה, אך הפסידה 86:79. בהתמודדותה באירופה הודחה מכבי בשלב ההצלבה של היורוליג, לאחר שהפסידה 0–3 בסדרה לריאל מדריד. בסוף עונת 2012/2013 פרש דריק שארפ מתפקידו כעוזר מאמן. בעונת 2013/2014 זכתה שוב בגביע המדינה מול הפועל אילת בתוצאה 73:80.
ב-23 במרץ 2014 הפסידה מכבי את הפסד הבית בהפרש הגדול ביותר בהיסטוריה, 93:65 להפועל ירושלים. באותה עונה השיגה מכבי את ניצחונה הראשון אי פעם במשחק הראשון של ההצלבה ביורוליג ללא יתרון הביתיות, לאחר משחק צמוד במילאנו אשר נגמר בתוצאה 99–101 (לאחר הארכה) אף על פי שכשתי דקות לסיום המשחק מילאנו עוד הובילה ב-12 נקודות הפרש. משחק זה זכה לכינוי 'נס מילאנו הראשון'. במשחק הביתי מכבי ניצחה במשחק קל 75:63, ויומיים לאחר מכן הביסה את מילאנו 66–86, ועלתה לפיינל פור. בהמשך העונה ביורוליג בחצי הגמר מול צסק"א מוסקבה ניצחה מכבי 67:68 במשחק שזכה לכינוי "נס מילאנו השני" מכיוון שהפיינל פור נערך במילאנו באותה עונה. במהלך המשחק מכבי חזרה מפיגור של 15 נקודות (דקה לסיום הרבע השלישי), תוך שהיא מוחקת פיגור של 4 נקודות בעשר השניות האחרונות. בעזרת סל של טייריס רייס 5 שניות לסיום לאחר חטיפה של דייוויד בלו, היא ניצחה במשחק, והעפילה לגמר היורוליג נגד ריאל מדריד. בגמר, ב-18 במאי 2014, ניצחה מכבי את ריאל מדריד 86:98 לאחר הארכה, וזכתה באליפות אירופה השישית בתולדותיה. טייריס רייס נבחר ל-MVP של פיינל פור היורוליג, כשסיים עם 26 נקודות במשחק הגמר. בעקבות הניצחון עלתה מכבי לגמר הגביע הבין-יבשתי. ב-11 ביוני 2014 זכתה מכבי באליפות ה-51 שלה לאחר שניצחה את מכבי חיפה בתוצאה המשוקללת 161–163 של שני משחקים שקבעו את האליפות (ניצחון 81:77 במשחק הראשון והפסד 84:82 במשחק השני). מכבי השלימה עונה בה זכתה בארבעה תארים אפשריים: גביע ווינר סל, גביע המדינה, אליפות המדינה (טרבל מקומי) ואליפות אירופה.
בקיץ 2014, גיא גודס מונה למאמן הראשי לאחר עזיבת דייוויד בלאט ל-NBA וכחודש לאחר מכן מונה פיני גרשון לעוזרו ביחד עם אלון שטיין. בעונת 2014/2015 ניצחה הקבוצה את הפועל ירושלים וזכתה בגביע המדינה בפעם ה-42. באותה עונה, הובסה מכבי על ידי פנרבחצ'ה אולקר 0–3 בסדרת ההצלבה, ולא העפילה לפיינל פור היורוליג. לאחר מכן הפסידה בליגת העל להפועל גלבוע גליל, נועלת הטבלה. בכך שברה שיא שלילי, לאחר שקודם לכן מעולם לא הפסידה חמש פעמים ברציפות ומעולם לא נכנעה לנועלת הטבלה. ביוני הפסידה מכבי 2–3 להפועל אילת בסדרת חצי גמר הפלייאוף, לאחר שהוליכה 0–2 בסדרה.
שנות השפל
עונת הייתה עונה בעלת שיאים שליליים, ובאותה עונה נחשבה על ידי רבים לעונה הגרועה בתולדות הקבוצה מאז החלה לשחק בתחרויות בינלאומיות באירופה. לאחר סדרת הפסדים בפתיחת העונה, והפסד ליגה ביתי למכבי אשדוד במחזור החמישי, בנובמבר 2015, פוטר המאמן גיא גודס, ובמקומו מונה ז'אן טבק הקרואטי. תחת טבק ניצחה הקבוצה את באמברג בביתה ב-20 הפרש וניצחה את דינמו סאסארי בניצחון דחוק בחוץ, אך הפסידה למאלגה בבית. למחזור האחרון בשלב הבתים ביורוליג הגיעה מכבי במאזן 6 הפסדים ו-3 ניצחונות, והייתה חייבת ניצחון חוץ על דרושפאקה בהפרש 11 נק' לפחות כדי להמשיך לשלב הטופ 16 של היורוליג, אך ניצחה ב-4 נק' בלבד ונשרה ליורוקאפ - המפעל המשני בכדורסל האירופי. בכך למעשה הודחה לראשונה בתולדותיה משלב הבתים של היורוליג, כשברצלונה ופנאתינייקוס נשארות כקבוצות היחידות שלא הודחו מעולם משלב זה. ב-6 בפברואר 2016 ספגה מכבי תל אביב את הפסד הליגה הגדול בתולדותיה מול מכבי חיפה, 91:56. ב-10 בפברואר 2016 הודחה מכבי תל אביב משלב היורוקאפ לאחר הפסד ביתי 95:84 לניז'ני נובגורד. למרות העונה הרעה זכתה הקבוצה באותה עונה בגביע המדינה וגביע הליגה. את הליגה הסדירה סיימה הקבוצה במקום השני, ושיחקה ברבע גמר הפלייאוף מול בני הרצליה, אותה ניצחה 0–3 בסדרה. ב-6 ביוני הודחה הקבוצה בחצי גמר הפלייאוף, לאחר הפסד למכבי ראשון לציון. הייתה זו הפעם הראשונה מזה חמישים שנה שבה איבדה הקבוצה את האליפות שנתיים ברציפות והפעם הראשונה בהיסטוריה בה לא מופיעה הקבוצה לגמר שנתיים ברציפות.
בעונת, השקיעה מכבי את התקציב הגדול בתולדותיה - 115 מיליון ש"ח, והדבר התבטא בין היתר בכך שחמישה שחקנים בסגל החזיקו בשכר מעל מיליון דולר - דווין סמית' (שהמשיך בחוזה קיים) והשחקנים החדשים אנדרו גאודלוק, קווינסי מילר, סוני וימס ומאיק צירבס. עם זאת, עונה זו הייתה אף היא בעלת שיאים שליליים כמו העונה הקודמת. בטרם פתיחת העונה חתם מאמן נבחרת ישראל ארז אדלשטיין בקבוצה והחליף את טבק. ב-23 באוקטובר 2016 לפנות בוקר, בתום ישיבה לילית לאחר ניצחונה של הקבוצה על הפועל חולון במחזור ה-3, 15 ימים לאחר פתיחת העונה בליגת העל, פוטר אדלשטיין מתפקידו במהלך שתואר כנובע מ"אי התאמה בין הצדדים". את אדלשטיין החליף עוזרו, רמי הדר. לאחר 55 ימים, ב-16 בדצמבר, התפטר הדר בעקבות שורה של הפסדים, שבסיומה תבוסה בהפרש של 25 נקודות בחוץ לכוכב האדום בלגרד. במקומו מונה כמאמן זמני עוזרו, ליאור ליובין. ב-24 בדצמבר 2016 חתם המאמן הלטבי איינרס בגאצקיס, שהגיע מעמדת עוזר המאמן בדרושפאקה של דייוויד בלאט ומאמן נבחרת לטביה, על חוזה עד לסיום העונה עם אופציה לעונה נוספת. הקבוצה כשלה בניסיונה להעפיל לשלב הבא של עונת 2016/2017 ביורוליג. לאחר רצף הפסדים הנהלת הקבוצה החליטה להחליף את בגאצקיס ולמנות מאמן רביעי, אך לאור חילוקי דעות לגבי זהות המאמן המחליף, בגאצקיס נשאר בתפקידו. ב-15 במאי 2017, לאחר הפסד למכבי אשדוד באר טוביה, סיימה מכבי במקום הרביעי בסיום העונה הסדירה, הנמוך ביותר בתולדותיה. בסיבוב השלישי הגיעה הקבוצה למקום האחרון עם מאזן של 3 ניצחונות ו-8 הפסדים כמו מכבי קריית גת שירדה ליגה. ב-16 במאי 2017 פוטר בגאצקיס לאחר 143 ימים בתפקיד. במקומו מונה למאמן עד תום העונה אריק שיבק ל-28 ימים ללא חתימת חוזה. יש הרואים בעונת 2016/2017 כעונה גרועה אף יותר מעונת 2015/2016, במיוחד לאור התקציב הגדול בתולדות הקבוצה. ב-1 ביוני העפילה מכבי לחצי גמר הפלייאוף של ליגת העל לאחר ניצחון 0–3 בסדרה על בני הרצליה. ב-12 ביוני הודחה הקבוצה בחצי הגמר לאחר הפסד בתוצאה 74–85 למכבי חיפה.
לקראת עונה 2017/2018 החל תהליך בנייה מחדש, בו הנהלת הקבוצה ביצעה חילופים רבים בצוות המקצועי. צוות האימון ורוב שחקני הקבוצה, כולל שחקנים כדוגמת גיא פניני ויוגב אוחיון שהיו מזוהים עם הקבוצה, שוחררו. השחקן היחיד שנשאר מסגל העונה הקודמת הוא איתי שגב, שאף קיבל את סרט הקפטן (אך בהמשך, הוא הודח מהתפקיד לאחר שביקש פעמיים לעזוב את הקבוצה באמצע העונה, וג'ון דיברתולומיאו החליף אותו ומונה לקפטן הקבוצה.). שחרור חלק מהשחקנים היה כרוך במתן פיצויים ניכרים. נבן ספאחיה מונה לקדנציה שנייה בקבוצה כמאמן ראשי, ולצדו עוזרי המאמן גיא גודס, ששימש בעבר מאמן ראשי בקבוצה, טל בורשטיין, קפטן הקבוצה לשעבר, וטים פנינג, שהמשיך מהעונה הקודמת. תקציב הקבוצה לשנת 18–2017 היה נמוך משמעותית מהעונה שקדמה לה. הקבוצה פתחה את העונה ברגל ימין כשזכתה במשחקי טרום העונה בגביע וינר כשניצחה את עירוני נהריה במשחק הגמר 93:79 באולם הכדורסל בחולון. בפברואר 2018 הפסידה במשחק גמר גביע המדינה להפועל חולון.
באפריל 2018 הודיעה מכבי שלקראת עונת 2018/19 הקבוצה תפוצל לשתי קבוצות שונות עם צוות מקצועי ושחקנים שונים: קבוצה אחת שתשחק באירופה ביורוליג, וקבוצה שנייה שתשחק בליגות הישראליות. במתכונת זו מקווה הקבוצה לגבור על הקשיים שנוצרו עקב ההגבלות על מספר הזרים המשחקים במסגרת הליגות הישראליות. באוגוסט 2018 הודיע הקבוצה על הקפאת תוכנית הפיצול.
עונת 2017/18 הסתיימה בצורה חיובית, כאשר ב-14 ביוני 2018 זכתה מכבי באליפות ה-52 שלה והראשונה לאחר 3 שנים, כשנצחה במשחק הגמר את הפועל חולון 95–75. אלכס טיוס נבחר ל-MVP של הגמר. זאת הייתה האליפות הראשונה של נבן ספאחיה בקדנציה הנוכחית, השנייה של נבן ספאחייה בקבוצה והאליפות השמינית שלו בקריירה כולה.
בעונת, שסיימה את העשור, קבעה מכבי את פתיחת העונה הגרועה בתולדותיה עם 8 הפסדים ב-9 מחזורים ביורוליג. ספאחיה פוטר ממכבי ובמקומו חתם יאניס ספרופולוס היווני, שהצליח להוציא את הקבוצה מהמשבר ולהגיע איתה עד למקום העשירי בעונה הסדירה, מה שבסופו של דבר לא הספיק לה על מנת לעלות לשמונה הגדולות. בליגה המקומית מכבי זכתה באליפות ה-53 שלה והשנייה ברציפות לאחר שניצחה בגמר את מכבי ראשון בתוצאה 75–89.
שנות העשרים של המאה ה-21
בעונת שפתחה את העשור השלישי של המאה ה-21, הנהלת הקבוצה המשיכה בתהליך הבנייה כאשר נשארה עם יאניס ספרופולוס על הקווים והצליחה לשמור על שחקנים משמעותיים מהעונה שעברה כדוגמת סקוטי וילבקין, טאריק בלאק, ג'ון דיברתולומיאו שהמשיך כקפטן ויובל זוסמן. בנוסף, בוצעו החתמות נוספות על מנת לחזור ולהתחרות בצמרת היורוליג, כמו עומרי כספי שחזר לקבוצה לאחר עשור ב-NBA, אות'לו האנטר, קווינסי אייסי ונייט וולטרס. בזכות מהלכים אלה, פתחה הקבוצה את העונה בצורה מרשימה, כאשר הייתה כמעט בלתי מנוצחת בהיכל מנורה מבטחים והצליחה להרשים במשחקים רבים יריבות חזקות למרות פציעות רבות שהשביתו שחקנים מרכזיים בקבוצה. הקבוצה הצליחה להבטיח את מקומה בפלייאוף היורוליג בשלב יחסית מוקדם, אך העונה האירופאית נגדעה בעקבות משבר הקורונה עוד לפני שנגמרה העונה הסדירה. למרות זאת, לאחר כשלושה חודשים של הפסקת המשחקים בעקבות משבר הקורונה, חזרה הליגה המקומית לשחק את המשחקים המכריעים שבסופם לקחה מכבי תל אביב את האליפות ה-54 שלה.
בעונת המשיכה הקבוצה עם ספרופולוס בעמדת המאמן, כאשר בנוסף לשחקנים מהעונות הקודמות שנשארו הביאה הקבוצה את טי ג'יי קליין, כריס ג'ונס ואנטה ז'יז'יץ'. הקבוצה זכתה בתחילת העונה והוסיפה גביע ווינר שמיני, כאשר באירופה היא איננה מתרוממת מעבר לשלב הליגה בו מסיימת את העונה האירופית במקום ה-13 הנמוך יחסית מבחינתה. בגביע המדינה הקבוצה מצליחה להעפיל לגמר, ואף לנצח בו את מכבי ראשון לציון בתוצאה 86:69, ולזכות בגביע המדינה ה-45 בתולדותיה.
עונת 2021/22 הייתה אחת העונות החלשות בתולדות הקבוצה. למרות החתמות של שחקנים עם ניסיון כמו ג'יימס נאנלי, ודריק ויליאמס, הקבוצה הפסידה 9 משחקים בליגה, ויצרה רצף של 8 הפסדים רצופים ביורוליג, עקב היכולת החלשה כולל 3 הפסדים רצופים להפועל תל אביב, כולל הדחה בחצי גמר הגביע בבית, פוטר ספרופולוס בחודש פברואר, ובמקומו מונה עד סוף העונה אבי אבן. בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה שהביאה להדחת הקבוצות הרוסיות ביורוליג, מכבי הצליחה לסיים את העונה הסדירה ביורוליג במקום החמישי. אך בהצלבה הובסה 3-0 לריאל מדריד. הקבוצה הודחה בליגה חצי גמר הפלייאוף על ידי בני הרצליה ובכך סיימה עונה שלמה ללא שום תואר משמעותי.
ב-19 ביוני 2022 חתם עודד קטש לשנתיים לקדנציה שנייה כמאמנה של הקבוצה.
היכל ביתי
מ-1932 עד 1963 שיחקה מכבי ב"מגרש מכבי", שהכיל כ-600 צופים ולא היה מקורה. המגרש היה חלק מקומפלקס אימונים של מכבי תל אביב והתקיימו בו תחרויות בענפי ספורט שונים (כדורסל, כדורעף, אגרוף, ג'ודו ואימוני כדורגל). המגרש שכן ברחוב המכבי שבמרכז העיר (סמוך לשוק בצלאל). ב-1964 העבירה הקבוצה את משחקיה להיכל הספורט יד אליהו שנבנה בשנת 1963, כמגרש פתוח ללא קורת גג. המגרש שנקרא אז על שם יוסף בורשטיין, היה מרוצף באריחים, והכיל כ-5,000 מקומות ישיבה על יציעי בטון (אלה מהווים את גוש המושבים התחתון). המגרש נחנך ב-17 בספטמבר 1963 במשחק בין נבחרת ישראל בכדורסל ונבחרת יוגוסלביה.
בסוף שנות השישים, עבר המגרש שיפוץ יסודי ולמעשה נבנה מחדש בתכנונם של האדריכל זאב פורת והמהנדס אשר מילשטין. למבנה הוסף היציע העליון עם מקום לכ-5,000 צופים נוספים. בנוסף, קורה המבנה בתקרת מתכת והמגרש הפך לאולם סגור.
עם סיום העבודות, בשנת 1971, היה היכל הספורט אחד ממתקני הספורט המשוכללים והמתקדמים באירופה באותה עת. משחקים חשובים בקנה מידה אירופי שנערכו בהיכל היו גמר גביע אירופה לאלופות בכדורסל בין איניס וארזה לבין יוגופלסטיקה ספליט, שהסתיים בניצחונה של וארזה 70:69 ומשחקי פיינל פור היורוליג בשנים 1994 ו-2004.
בין 2005 ל-2007, עבר ההיכל שיפוץ שכלל הרחבת קירות, הוספת כאלף מקומות ישיבה ו-24 תאי צפייה והוספת חנויות ומסעדות בשטחו ושינוי שמו להיכל נוקיה ל-10 שנים.
לקראת סוף שנת 2014 זכתה חברת "מנורה מבטחים החזקות בע"מ" במכרז הפומבי לקבלת זכות חסות ומיתוג בהיכל הספורט של מכבי תל אביב. לפי העסקה החברה תשלם 20 מיליון שקל כדי שההיכל יקרא על שמה ל-8 שנים, החל משנת 2015.
היריבות העירונית
לאורך שנים רבות היו הפועל ומכבי תל אביב שתי הקבוצות הבכירות בכדורסל הישראלי. משחקי הדרבי ביניהן נחשבו למתוחים מאוד, ושתי הקבוצות נאבקו רבות במסגרת גמר גביע המדינה או המשחקים המכריעים על האליפות. היריבות העזה בין שתי הקבוצות אף גלשה לעיתים למעשי אלימות מילולית ופיזית. יריבות זו הגיעה לשיאה בשנות ה-80.
עם ביסוס מעמדה של מכבי כאלופה הקבועה של ישראל החלו האשמות מצד אוהדי הפועל על כך שלמכבי יש השפעה לא הוגנת על השופטים, החתמת שחקנים יריבים על חוזה במהלך העונה, ופעולות שונות שנועדו לקדם אותה ביחס לקבוצות אחרות.
היריבות עם הפועל ירושלים
יריבות ותיקת שנים, כאשר מכבי תל אביב והפועל ירושלים נחשבות לשתי הקבוצות הבכירות בכדורסל הישראלי, ומשחקים ביניהן נחשבים למתוחים, ושתי הקבוצות נאבקו במסגרת גמר גביע המדינה או המשחקים המכריעים על האליפות. אך היריבות היא גם על רקע העובדה ששתי הקבוצות מייצגות את שתי הערים החשובות, הגדולות והמשפיעות במדינה: ירושלים, עיר הבירה ותל אביב, עיר המטרופולין והמרכז.
היריבות עם ריאל מדריד
המפגש הראשון בין מכבי לבין ריאל מדריד התרחש ב-15 בפברואר 1968, ומאז מכבי וריאל נפגשו כבר למעלה מ-60 פעמים, והם שני המועדונים שנפגשו הכי הרבה פעמים במסגרת גביעי אירופה. כמו כן ריאל הנחילה למכבי את ההפסד הגדול ביותר בתולדותיה, 125:78 בעונת 1976, ובשנות ה-80 היריבות התחזקה והמשחקים הפכו לחלק חשוב ומלא משמעות בהיסטוריה של הכדורסל האירופי. השתיים נפגשו בשלב הגמר לראשונה בעונת 1979/80 וריאל ניצחה 85:89. בעונת 2013/14 לאחר שעברה בניגוד לציפיות את שלב ההצלבה ואת חצי גמר פיינל פור, פגשה מכבי בגמר את ריאל מדריד, וניצחה 86:98 לאחר הארכה, וזכתה באליפות אירופה השישית בתולדותיה.
מכבי דרום
בגלגולה הקודם מכבי דרום תל אביב שימשה כחממה לשחקני הבית של המועדון, כאשר שחקני נוער רבים של מכבי ת"א התחילו את הקריירה במכבי דרום. בין השאר שיחקו בשורותיה: מוטי בן דוד, דוד פריש, מיכה שוורץ, גלעד כץ, שי סידלמן, איציק כהן, עידו מנדל, חן ליפין, עודד קטש, מרטין מיורספ, צביקה שרף, רוני בוסאני ופיני גרשון. אימנו בקבוצה: צביקה שרף, מולי קצורין ומוטי ארואסטי. הקבוצה התפרקה בשנת 2000 וחדלה מלשמש כקבוצת הבת של המועדון. היא הוקמה מחדש תחת השם מכבי דרום ת"א בתחילת עונת בליגה ב', וכיום משחקת תחת אגודת מכבי ת"א בליגה א'.
הפועל יקנעם/מגידו
באוגוסט 2010 הגיעה מכבי ת"א להסכם עם הפועל יקנעם/מגידו על מנת שתשמש "כקבוצת בת" של המועדון, לפיו תקלוט הקבוצה שחקנים צעירים ממכבי תל אביב ותשמש להם מסגרת קבוצתית עד לשובם לקבוצת האם בתמורה לסיוע כספי. ההסכם בוטל באוגוסט 2012, ובעקבות זאת פנתה מגידו לאיגוד הכדורסל וביקשה לרדת לליגה א'.
מכבי רמת גן
בעונת 2014/2015 החליטו במועדון, בהובלת מנכ"ל מועדון מכבי ת"א דני פדרמן ומנהל הקבוצה ניקולה וויצ'יץ' על הקמת אקדמיה לטיפוח שחקנים בגילאים 14-23, כחלק מחזון לפיתוח שחקני העתיד של קבוצת הבוגרים, כאשר בשלב הראשון יגיעו לסיכום עם מועדון בליגה הלאומית שישמש כ"קבוצת בת". מטרת מכבי ת"א היתה למצוא מקום לשחקני הסגל הרחב של הקבוצה - אנטה ז'יז'יץ' ודראגן בנדר - לצד שחקני בית של המועדון נאור שרון, כרמל בוכמן, עידן זלמנסון, בן אלטיט, איתי שגב, תומר בר אבן וארד הררי.
במכבי ת"א הגיעו לסיכום עם מכבי ר"ג, אשר תמשמש עבורה כקבוצת "טיפוח", במסגרתה ישחקו בר"ג שחקני הסגל הרחב של מכבי ת"א תחת תקנת "הכרטיס הכפול" המאפשר לשחקנים עד גיל 22, להשתייך לקבוצה מליגת העל ובמקביל לשחק בליגה הלאומית או הארצית. בעונה זו נציגי מכבי ת"א בסגל השחקנים של עירוני רמת גן היו נמרוד לוי, גל גלינסקי, אור לאומי, דור כהן ועמית הוכדוף, והזרים בנדר וקוואמה וון. תחת הכרטיס הכפול שיחקו: אלטיט והררי. את הקבוצה אימנו אורן אהרוני והסרבי וליצ'קו פרוביץ' (לאחר התפטרותו של אהרוני).
בשנה שלאחר מכן צמצמה מכבי ת"א את שיתוף הפעולה עם ר"ג, כאשר רק פרוביץ' נשאר בקבוצה, אך גם הוא פוטר לאחר תשעה משחקים, והקבוצות לא המשיכו את ההסכם לאחר אותה עונה.
אליצור שומרון
בעונת 2023/2024 הגיעה מכבי ת"א להסכם דומה עם אליצור שומרון שתמשמש עבורה כקבוצת "טיפוח". במסגרת ההסכם תקלוט אליצור שומרון שחקנים צעירים ממכבי ת"א כדי שיקבלו דקות כמושאלים במסגרת מקצוענית.
שיתופי פעולה נוספים
בשנת 2022 הגיעה מכבי ת"א להסכם שיתוף פעולה עם מכבי הוד השרון מהליגה הארצית. במסגרת ההסכם שחקנים צעירים שיסיימו גיל נוער יופנו לחיזוק הקבוצה הבוגרת של הוד השרון בליגה הארצית, בעוד שחקני נוער מצטיינים של הוד השרון יוכלו לעבור לשחק בקבוצות הצעירות המובילות של מכבי ת"א.
בשנת 2023 הגיעה מכבי ת"א להסכם שיתוף פעולה עם מכבי שוהם מהליגה הארצית, שתקרא מעתה "מכבי שוהם ת"א". במסגרת ההסכם תדאג מכבי ת"א למעטפת מקצועית שלמה, אנשי מקצוע ותכנית מקצועית כוללת, כאשר שון דניאל ימונה למנהל המקצועי במועדון.
בעלי המועדון
השליטה במועדון מכבי תל אביב מתחלקת בין חמישה בעלי מניות: קבוצת פדרמן שבראשה עומד דייוויד פדרמן (המחזיקה ב-29%), קבוצת רקנאטי שבראשה עומד אודי רקנאטי (המחזיקה ב-29%), ריצ'רד דיץ (המחזיק ב-17.5%), קבוצת ניוקו שבראשה עומד שמעון מזרחי וחברים בה גם דייוויד סולומון וחברת "פליינג קארגו" (המחזיקה ב-14.5%), ובן אשכנזי (המחזיק ב-10%).
הנהלת הקבוצה
יו"ר המועדון הוא עו"ד שמעון מזרחי המשמש בתפקיד משנת 1970 ומכהן בשנים האחרונות גם כממלא מקום יו"ר איגוד הכדורסל בישראל. סגן יו"ר המועדון הוא שי רקנאטי, בנו של הבעלים אודי רקנאטי. המנכ"ל הוא עדלי מרכוס. מנהל הקבוצה הוא עמי ביטון. המנהל הספורטיבי הוא ניקולה וויצ'יץ', אשר שיחק בעבר בקבוצה ושימש כמנהלה. מאמן הקבוצה הוא עודד קטש, שמונה ביוני 2022. עוזריו הם ז'וזפ מריה ברוקאל, דורון פרקינס ונועם לוי. הסקאוטים של הקבוצה הם אבי אבן ויאיר שבח.
שחקנים בולטים בעבר
בין השחקנים הבולטים של מכבי תל אביב לאורך השנים:
המאמנים הבולטים
2. רלף קליין (11 עונות)
3. צביקה שרף (11 עונות)
4. פיני גרשון (6.5 עונות)
5. דייוויד בלאט (6 עונות)
6. יאניס ספרופולוס (3 עונות)
7. נבן ספאחיה (2.5 עונות)
8. מולי קצורין (2 עונות)
9. גיא גודס (1.5 עונות)
10. רודי דאמיקו (עונה אחת)
11. וינקו ילובאץ (עונה אחת)
ניסיונות להגבלת הקבוצה בליגה
במשך ארבעה עשורים שלטה מכבי תל אביב בליגת העל בכדורסל. כאשר בין השנים 1970 ל-2007 זכתה ב-37 אליפויות מתוך 38 אליפויות אפשריות (למעט עונת 1992/3). הדבר הביא להצעות לא מעטות אשר נועדו להגביר את התחרותיות בליגה, ולמעשה - להקשות על מכבי תל אביב, כיוון שרוב החוקים לא היו מעשיים לגבי קבוצות בעלות תקציב קטן. בין היתר הוצעו רעיונות להגבלת תקציבי הקבוצות, ובאופן כללי יותר להגביל את המודל במסגרתו לקבוצה העשירה ביותר יש שליטה חזקה מדי בליגה. ההגבלות שהוצעו בעבר התייחסו בעיקר למספר הזרים והמתאזרחים בכל קבוצה, מכיוון שהחתמת שחקנים כאלו יקרה יותר מאשר שחקנים ישראלים. מנגד, נשמעו טענות כי צעדים אלו יגרמו להחלשת הליגה ולהפחתת הישגים של קבוצות ישראליות באירופה, בכך ששאיפתן של הקבוצות היא להוריד בדרגה את מכבי תל אביב במקום להעלות את עצמן לדרגתה.
לקראת עונת הוחלט, לשנות את שיטת משחקי חצי־גמר וגמר האליפות, משיטה של סדרה של 5 משחקים, לשיטת פיינל פור (משחק בודד), וזאת כדי להגביר את הסיכוי שקבוצות יריבות יזכו בתואר. בתשע העונות שבהם הופעלה שיטה זו, עד לעונה הנוכחית, הפסידה מכבי תל אביב את האליפות חמש פעמים להפועל חולון, להפועל גלבוע גליל, למכבי חיפה, להפועל ירושלים ולמכבי ראשון לציון.
בעונת נכנס לתוקף "החוק הרוסי", הקובע כי בכל רגע נתון, במשחקי ליגת העל וגביע המדינה, חייבות הקבוצות לשתף לפחות שני ישראלים בהרכבן. מטרת החוק, ששמו נובע ממקורו - הליגה הרוסית בכדורסל, היא לעודד את השימוש בשחקנים מקומיים ולמנוע "הצפת" הקבוצות בזרים על חשבון הכדורסל המקומי. עם זאת, החוק כלל גם אי הגבלה של מספר הזרים (בשנת 2009 המספר הוגבל לשמונה בליגה הישראלית), מה שאיפשר לקבוצה לבנות הרכבים מרובי זרים, וליהנות מהאפשרות לשתפם באירופה ללא הגבלה. בשנת הוגבל שבסגל יהיו רק עד 5 זרים, והקבוצה יכולה לבחור אם לשחק עם 5 זרים או להחתים 4 זרים ולקבל תגמול של רבע מיליון שקל. בעונת 2014/15 חצי ורבע גמר הפלייאוף נערכו בשיטה של הטוב מחמש, ובגמר שני משחקים בית וחוץ, והקבוצה שמנצחת בנקודות זוכה באליפות. מכבי הגיעה לחצי הגמר לאחר שהובילה 2:0 על אילת, אבל אילת ניצחה אותה 3 פעמים ברצף וכך מכבי הודחה כבר בחצי ולא עלתה לגמר. בגמר זכתה הפועל ירושלים.
ישראל
ליגת העל בכדורסל גביע המדינה
גביע ווינר
סך הכול: 110 תארים בישראל
אירופה
אליפות אירופה גביע ספורטה הליגה האדריאטית טרבל (לא רשמי)
סך הכול: 7 תארים באירופה
בינלאומי
הגביע הבין-יבשתי
סך הכול: 117 תארים למועדון
אולטראס מכבי 96
ארגון האוהדים "אולטראס מכבי 96" (באנגלית: "Ultras Maccabi 96") הוקם בשנת 2002 לאחר שבשנת 1996 הארגון הוקם בקהל הכדורגל של מכבי תל אביב. הארגון הוקם על ידי מספר צעירים, יושבי שער 11 בהיכל יד אליהו, עקב פילוג אוהדי מכבי תל אביב בענפי הספורט השונים. יעדי הארגון היה איחוד אוהדי מכבי תל אביב בכל ענפי הספורט ושיפור רמת העידוד בהיכל יד אליהו. במאי 2008 הארגון קיים ערב הוקרה לרלף קליין, בו נכחו ראשי הספורט הישראלי וכוכבי כדורסל מכל העולם ביניהם ג'וליוס אירווינג.
לארגון הצטרפו קבוצת אוהדים שכונו "השועלים", אשר בראשם עמד מאוהדיה המפורסמים של מכבי תל אביב, אילן סרף המכונה "השועל", ואשר מאז שנת 2007 עומד בראש הארגון.
בשנת 2017 סירב אילן השועל לבקשת המועדון וארגוני האוהדים לאחד את ארגון האולטראס עם ארגון GATE 11 ו-GATE 7 לארגון האוהדים החדש שהוקם "The GATE", ועל כן הארגון קיים ופועל במקביל אליו.
יחסי טרינידד וטובגו–סנט לוסיה
יחסי טרינידד וטובגו–סנט לוסיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של טרינידד וטובגו לבין סנט לוסיה.
היסטוריה
הרפובליקה של טרינידד וטובגו וסנט לוסיה הן שתיהן חברות מלאות בארגון הקהילייה הקריבית ובארגון המדינות האמריקאיות.
בשנת 1998 דרשו עסקים מסוימים בסנט לוסיה החרמה מלאה של מוצרים מטרינידד וטובגו, כגון משקאות קלים, יוחרמו במדינה. זאת מכיוון שהם מהווים תחרות קשה מדי לעסקים המקומיים והתושבים מפחדים שפרנסתם תיפגע עקב הייבוא. הממשלות של שתי המדינות, מנגד, דנו על שיפור והעמקת היחסים הכלכליים והמדיניים ביניהן.
ב-12 במאי 2019 הודיעה סנט לוסיה כי תתחיל את פסטיבל הקיץ השנתי שלה בטרינידד וטובגו, לפני שיעבור לסנט לוסיה עצמה. סנט לוסיה עשתה זאת כמחווה לטרינידד וטובגו, בעקבות העובדה שהיא המדינה ממנה מגיעים רוב התיירים הזרים לפסטיבל הקיץ הסנט-לוסיאני.
סיטי וסט
סיטי וסט (City West), שנודע בעבר בשם "Neuer Westen" ("המערב החדש") או "Zooviertel" ("רובע גן החיות") הוא אזור בחלק המערבי של מרכז העיר ברלין. זהו אחד מאזורי המסחר העיקריים של ברלין, והוא שימש בעבר כמרכז המסחר של ברלין המערבית בתקופה בה חומת ברלין פיצלה את העיר.
אטרקציות בולטות באזור סיטי וסט כוללות בין היתר את ארמון בלוו, ארמון שרלוטנבורג, כנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם, המוזיאון לפרהיסטוריה ולהיסטוריה קדומה, גן החיות של ברלין, והגן הבוטני של ברלין.
האזור החל להתפתח מסוף המאה ה-19 ואילך כמרכז מסחר ובידור של בירת הקיסרות הגרמנית, בנוסף למרכז ההיסטורי ברובע מיטה. האזור נפגע באופן קשה במהלך מלחמת העולם השנייה ועבר שיפוץ רב לאחר המלחמה. מאמצי השיקום התמקדו בעיקר ביצירת מרחב עירוני מודרני והדבר משתקף היטב כיום באדריכלות של האזור.
אליפות וימבלדון
אליפות וימבלדון (באנגלית: The Championships, Wimbledon) הוא טורניר הטניס הוותיק ביותר בעולם ובין החשובים והיוקרתיים מבין הטורנירים. הטורניר נערך בווימבלדון, פרוור בדרום לונדון, בירת הממלכה המאוחדת מדי שנה בחודשים יוני/יולי, והוא טורניר הגראנד סלאם השלישי הנערך בכל שנה. לפניו אליפות אוסטרליה הפתוחה ואליפות צרפת הפתוחה ואחריו אליפות ארצות הברית הפתוחה. וימבלדון הוא טורניר הגראנד סלאם היחיד המשוחק כיום על משטח דשא, והוא מתאפיין לעיתים בהפסקות רבות במשחקים הנגרמות בשל הגשמים באנגליה. בטורניר מתקיימות חמש תחרויות מרכזיות: נשים יחידות, גברים יחידים, זוגות נשים, זוגות גברים וזוגות מעורבים (אישה וגבר בכל זוג). נוסף לכך, נערכות תחרויות לנוער, לוותיקים ולנכים.
היסטוריה
הטורניר נערך לראשונה תחת חסות "המועדון הכל-אנגלי לטניס חימר וקרוקט" בשנת 1877 במקום שונה מהמקום בו הוא מתקיים כיום, והתחרות היחידה בו הייתה גברים יחידים. בשנת 1884 נוספו גם משחקי נשים יחידות וזוגות גברים. משחקי זוגות נשים וזוגות מעורבים התווספו רק בשנת 1913. התחרות עברה למיקום הנוכחי שלה בשנת 1922 ומאז היא נערכת שם. הבריטים גאים מאוד בטורניר, ולראשונה משנת 1936 זכה הבריטי אנדי מארי בטורניר שנערך בשנת 2013.
בשנת 2020, בשל מגפת הקורונה העולמית ולראשונה מאז מלחמת העולם השנייה, בוטלה התחרות.
קוד לבוש השחקנים
בטורניר וימבלדון ישנה מסורת הכוללת קוד לבוש קפדני, וחסות ממלכתית הכוללת ביגוד לבן. לאחר 146 שנים מיום פתיחת התחרות. ביולי 2023 ובעקבות מחאה ציבורית בנושא, יצאה תקנה המאפשרת לבישת בגד תחתון בצבע שונה מהלבן, ואלנה ריבאקינה מקזחסטן היתה הטניסאית הראשונה לעשות כך.
שיאני הזכיות בטורניר
בגמר וימבלדון 2009 פגש רוג'ר פדרר את אנדי רודיק. פדרר זכה בטורניר לאחר ניצחון במערכה החמישית בתוצאה 14:16, ובכך הפך לשיאן הזכיות בטורנירי הגראנד סלאם.
המשחק הארוך ביותר בטורניר
בסיבוב הראשון של טורניר 2010 גבר האמריקאי ג'ון איסנר על הצרפתי ניקולאס מאהו לאחר ניצחון במערכה החמישית 68–70. משחק זה היה המשחק הארוך ביותר בתולדות הענף - הוא נמשך 11 שעות וחמש דקות ונפרש על פני שלושה ימים.
ישראל בתחרות
הישראלי היחיד שזכה באליפות וימבלדון הוא אנדי רם, שזכה ב-2006 במשותף עם הטניסאית הרוסייה ורה זבונרבה בתחרות הזוגות המעורבים, לאחר ניצחון בגמר על בוב בריאן וונוס ויליאמס האמריקאים.
המגרשים
המגרש הראשי בטורניר מכונה "המגרש המרכזי" ("Centre Court"). בו נערכים המשחקים המרכזיים של התחרות ובראשם משחקי הגמר, מאז המעבר למיקום הנוכחי ב-1922. בשל מזג האוויר ההפכפך השורר בבריטניה הוחלט באחרונה להתקין באצטדיון גג נפתח. המגרש המרכזי מכיל כ-14,000 מושבים, וכמעט כל הכרטיסים נמכרים חודשים רבים לפני הטורניר. בצד הדרומי של המגרש נמצא התא המלכותי, בו יושבים בני משפחת המלוכה ואח"מים נוספים. החל מטורניר וימבלדון 2009 נכנס לפעולה הגג החדש במגרש המרכזי, שתוך 10 דקות נסגר במלואו ובכך פותר את בעיית הגשם במשחקי הטורניר.