cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
הליטורגיה הקדושה
האזכור הקדום ביותר של הסעודה האחרונה מופיע ככל הנראה בתוך "האיגרת הראשונה אל הקורינתים", בדבריו של פאולוס: "כִּי־כֵן קִבַּלְתִּי אֲנִי מִן־הָאָדוֹן וּמָסַרְתִּי לָכֶם כִּי הָאָדוֹן יֵשׁוּעַ בַּלַּיְלָה אֲשֶׁר־נִמְסַר בּוֹ לָקַח אֶת־הַלָּחֶם׃ וַיְבָרֶךְ וַיִּבְצַע וַיֹּאמַר קְחוּ אִכְלוּ זֶה גוּפִי הַנִּבְצָע בַּעַדְכֶם עֲשׂוֹּ־זֹאת לְזִכְרִי" (האיגרת הראשונה אל הקורינתים, פרק 11, פסוקים 23–24).
הלחם
בליטורגיה מקובל להשתמש בלחם חיטים. על פי הבשורות של מתי, מרקוס ולוקאס, הסעודה האחרונה התרחשה בעת חג הפסח, לכן מדובר בלחם שלא החמיץ, אולם על פי הבשורה על-פי יוחנן התרחשה הסעודה לפני חג הפסח, לכן מדובר בלחם שהחמיץ. בהתחלה נהגו כל הזרמים, פרט לכנסייה הארמנית, להשתמש בלחם שהחמיץ והומלח. הכנסייה הארמנית השתמשה בלחם שלא החמיץ ולא נאפה. הכנסייה הקופטית השתמשה בלחם שהחמיץ, אך לא הומלח. במאה השישית הכנסייה המרונית קיבלה את מנהג הלחם הארמני ובהמשך בין המאה השמינית ובין המאה ה-12 עבר המנהג גם למערב.
במאה ה-11 התפתח פולמוס בין המערב ובין המזרח על סוג הלחם שיש להשתמש בו ולבסוף בסינוד פירנצה, ב-1432, הוחלט ששני סוגי הלחם כשרים לשימוש, אולם בכל מקום צריכים ללכת לפי מנהג המקום. במאה ה-16 שבה הכנסייה האנגליקנית להשתמש בלחם שתפח - הכנסייה הקלוויניסטית, לעומתה, משתמשת בלחם שלא תפח.
ג'מיני 10
ג'מיני 10 (באנגלית:Gemini 10) הייתה טיסת החלל המאוישת השמינית בתוכנית החלל ג'מיני של נאס"א. החללית שוגרה לחלל ב-18 ביולי 1966 יחד עם האסטרונאוטים ג'ון יאנג ומייקל קולינס, ומטרתה העיקרית הייתה ביצוע פעילות חוץ-רכבית.
השיגור והטיסה
ב-18 ביולי שוגר "טיל מטרה" שאיתו היה מתוכנן לבצע חיבור. כ-100 דקות אחריו בוצע שיגור של החללית ג'מיני 10. במהלך השיגור היו כמה בעיות אך הוא הסתיים בהצלחה.
לאחר מגע עם טיל מטרה על מסך המכ"ם בוצעו מספר תמרונים ובסופו של דבר בוצע עגינה. לאחר העגינה מייקל קולינס ביצע פעילות חוץ-רכבית. במהלך הפעילות הוא ביצע מספר צילומים של שביל החלב. הפעילות נמשכה 49 דקות. לאחר ניתוק מטיל המטרה בוצע פעילות חוץ-רכבית נוספת.  במהלך הפעילות המרחק בין החלליות היה כ-3 מ'. קולינס הגיע לטיל מטרה ואסף ממנה מכשיר שאסף מטאוריטים קטנים. הפעילות נמשכה 39 דקות.
במהלך הטיסה אסטרונאוטים ביצוע ניסויים נוספים.
הנחיתה התרחשה כ-5.6 ק"מ מהמיקום המתוכנן.
במשך שנים החללית הייתה מוצבת במוזיאון המדע האוסלו. בשנת 2002 היא הוחזרה לארצות הברית.
ישי לוי
ישי לוי (נולד ב-20 בינואר 1963) הוא זמר ישראלי בולט בז'אנר המוזיקה המזרחית.
ביוגרפיה
לוי נולד בראש העין כבן בכור למשפחה דתית יוצאת תימן, לאב סופר סת"ם ולאם עקרת בית. אחיו הוא הזמר נתי לוי. בגיל 13 עזב את הבית ושר במועדונים ובחפלות. בצה"ל שירת בחיל התותחנים שנה וחצי. לאחר הצבא היה חבר קרוב של זוהר ארגוב.
קריירה מוזיקלית
את דרכו המוזיקלית החל אצל המפיק המוזיקלי ונגן הגיטרה בן-מוש, כחלק מהרכב שהפיק מוזיקה לאירועים ושירי "חאפלה". בתקופה זו התפרסמו שירו "ילדונת" והקאברים שביצע לשירים "ליסה ליסה", שביצע אלי עידן, ו"אלוהים נתן לך במתנה" שהלחין וביצע איתן מסורי.
האלבום הראשון: "חפלה עם בן-מוש" (1984)
בסוף 1984 יצא אלבום הבכורה שלו, שכונה "חפלה עם בן-מוש עם הסולן ישי לוי". האלבום הוקלט בעקבות דרישת הקהל, שראה את לוי בהופעות. מכיוון שללוי לא היה עדיין שירים ולחנים משלו, הוא הקליט ביצועים שלו ללהיטים של זמרים אחרים במוזיקה המזרחית (חלקם הגדול, שירים חדשים שיצאו זמן קצר לפני כן). כך לדוגמה, השיר שפתח את האלבום, "ילדונת" (מ': ציון שרעבי, ל': האחים רחבני הלבנוניים), הופיע במקור באלבומו של חיים משה "תן לזמן ללכת", שיצא באותה שנה. שירים נוספים שביצע לוי: שירים מאלבומו של זוהר ארגוב - "כך עוברים חיי": "מרלן", "כמו שיכור" ו"כוכבי לילה יזהירו"; מחרוזת שירים מאלבומו של אבנר גדסי "דף חדש", שכללה את: "חלפו ימיי" "בין קשת לענן", "יום רודף יום" ו"בתשובה לתפילתי"; שיר של אהובה עוזרי, "קול קורא", וכן שיר במרוקאית "עין אזרקא". האלבום היה אחד הראשונים שהופק והופץ על ידי חברת תקליטים חדשה שהוקמה אז על ידי האחים משה ואביגדור בן מוש (ואשר עתידה להפוך לאחת משתי החברות הבולטות בז'אנר המוזיקה המזרחית לצד החברה הוותיקה יותר של האחים ראובני).
בתחילת שנות ה-90 יצאה גרסת הדיסק של האלבום ואליה צורפו 4 שירים נוספים, שלא הופיעו באלבום המקורי, והוקלטו בתקופה מאוחרת יותר: חידושים לשיר "אלוהים נתן לך במתנה" (של איתן מסורי) ו"ליסה ליסה" (שהוקלט במקור על ידי אלי עידן ב-1986), וכמו-כן עוד שני שירים בערבית: "יא אמירה" (מילים ולחן: ציון שרעבי), ו"יא סלט א זיין" (ערבי עממי). את כל העיבודים באלבום עשה משה בן מוש עצמו, שניגן גם בגיטרה מזרחית ואיתו שני נגנים נוספים בלבד: חיים חדד בקלידים וסינטיסייזר ואריה ברקוביץ' בגיטרה בס. כמו במרבית ההפקות המוזיקליות של בן מוש, נעשה בהקלטות שימוש בתופים 'מתוכנתים' במקום בתופים 'חיים'. על אף שהאלבום הורכב מגרסאות כיסוי בלבד, הוא נחל הצלחה מסחרית עצומה ונמכר במאות אלפי עותקים (מוערך למעלה מ-300,000).
האלבום השני: "הנה בא היום" (1986)
ב-1986 יצא אלבומו השני, "הנה בא היום". כמעט כל שירי האלבום הפכו לקלאסיקות במוזיקה המזרחית, וביניהם שיר הנושא, "חלום" (מ' ול': אביהו מדינה"), "רעיה" (מ': אביהו מדינה, ל': אפוסטולוס קאלדארס), "אחת ויחידה" (מילים: עוזי חיטמן, לחן: יווני), "נשים וחופשיות" (מילים: אביהו מדינה, לחן: אביהו מדינה ומשה בן מוש), "צליל ענבלים (מילים: אברהם לוי, לחן: יהודה בדיחי). וכן מחרוזת "זה לא חלום" (מילים: דודו מויאל, לחן: מרוקאי) ו"שוב רוקדת" (מילים: ציון שרעבי, לחן: פרסי). אביהו מדינה ייעץ מוזיקלית, יהודה קיסר ומוני ארנון הקליטו וערכו את המיקסים באולפני "קיסר". קרדיט משותף על העיבודים ניתן ליגאל חרד ולמשה בן-מוש, שגם ניגן בגיטרה חשמלית מזרחית, ואיתו אריה ברקוביץ' בגיטרה בס ובקלידים, וכן חברי להקת "ברוש" המיתולוגית (שניגנה ברוב ההפקות של המוזיקה הים תיכונית בשנות ה-80): איקי לוי מלהקת "ברוש", בתופים וכלי הקשה, יוסי מנחם בגיטרה בס, שמוליק בודגוב בגיטרות ליווי וקצב, ודריו מלכי בקלידים. את קולות הרקע שרו מירי אומידי, ורונית שפירא. האלבום זכה גם להצלחה מסחרית רבה, כאשר ההערכות מדברות על כ-120,000 עותקים שנמכרו מתוכו.
סמים
בעקבות ההצלחה והפרסום המהירים, בדומה לחברו זוהר ארגוב, התמכר לוי לסמים קשים, והשניים אף הפכו לחברים קרובים לצורך צריכת סמים. בעקבות התמכרות זו, נפגעה מאוד מקצועיותו של ישי לוי. הוא התקשה מאוד להגיע להופעות ולא היה צלול.
בסוף 1987, באחד ממפגשיהם המשותפים, יצא ישי מדירתו בחולון בה שהה יחד עם חברתו, איריס גבאי (לימים אשתו) ועם ארגוב. בזמן שלוי שהה מחוץ לדירה, נסעה איריס עם ארגוב לבית אמו בראשון לציון, שם, לטענתה של איריס, ארגוב ניסה לכפות את עצמו בכוח עליה. בעקבות המקרה, היא הגישה תלונה במשטרה וארגוב נעצר שוב. ב-6 בנובמבר 1987 הוא נמצא תלוי על סדין שכרך סביב צווארו כשהיה במעצר.
באותה תקופה, במקביל להידרדרות האישית והמקצועית של ישי לוי, דרך כוכבו של האח הצעיר ממנו ב-7 שנים נתי לוי הוא הוציא את אלבום הבכורה שלו ״שלום נערתי״, שזכה להצלחה רבה
האלבום השלישי: "להתחיל מבראשית" (1989)
במאי 1989 לאחר ניסיונות גמילה מסמים, יצא אלבומו השלישי של ישי לוי, "להתחיל מבראשית", כששיר הנושא מדבר על חייו ומצב הקריירה הנוכחי שלו. המפיקים היו ניסים בן חיים ואלברט מיכאלי. כל העיבודים המוזיקליים הופקדו בידיו של מוזיקאי צעיר באותם ימים, יעקב למאי, שגם ניגן באלבום במגוון רחב של כלים: קלידים, סינטיסייזר, בס, תופים וכלי הקשה, ואיתו יהודה קיסר בגיטרה חשמלית מזרחית, אלברט אליאס בחליל, סלים נאדף בכינור, וכן נגנים שהובאו מטורקיה, ביניהם הכנר ילמז טשטצ'שמה, ונגן הקאנון מומין ססלר.
השיר שפתח את האלבום, "ריקדי" (מילים: אברהם לוי, לחן: יואב ארבלי), הפך ללהיט בתחילת שנות ה-90 ונחשב לאחת הקלאסיקות הגדולות בזמר המזרחי. האלבום עצמו הפך גם הוא לרב מכר, ונמכר בכ-60,000 עותקים רשמיים. עטיפת האלבום בה לוי צולם כחוש עם עיניים אדומות העידה יותר מהכל על מצבו. מלבד "ריקדי", כלל האלבום גם את "אימרי לי אהובה" (מילים: יוש גרנות, לחן: ערבי), "ילדונת" ו"רק חיוכים" (בשניהם - מילים ולחן: רוני אחיאל), וכן את השיר הנושא (מילים ולחן: אברהם לוי, לחן: יואב ארבלי). באלבום ביצע לוי גם מחרוזת שכללה שתי קלאסיקות ישראליות משנות ה-70: "אני אוהב אותך לאה" (במקור של צביקה פיק), ו"מי ידע שכך יהיה" (במקור של בועז שרעבי).
למרות ההצלחה המפתיעה, והביקוש המחודש והגובר להופעותיו, לא הצליח לוי לעלות על דרך המלך. ניסיונות גמילה חוזרים ונישנים לא צלחו, והוא חזר לצרוך סמים.
האלבום הרביעי: "מביט מהצד" (1991)
בסוף שנת 1991 יצא אלבומו הרביעי של לוי, "מביט מהצד". ציון שרעבי ואלי ('קפה') לוי ניהלו אומנותית, נחום עושרי הופקד על מרבית העיבודים המוזיקליים, וגם ניגן בגיטרות, בס, תכנות תופים וקלידים. בנוסף אליו, ניגנו באלבום גם מיקי צברי בקלידים נוספים, יגל כוכבי בכלי הקשה, אורי מנשה בגיטרה מזרחית, ויאיר שדה. בקולות רקע השתתפה הזמרת הירושלמית שוש רם. בין שירי האלבום בלטו: "מונה מונה" (מילים: אלי 'קפה' לוי, לחן ועיבוד: נחום עושרי), שנכתב לזכרה של שחקנית הקולנוע ונערת הזוהר של הבוהמה התל אביבית בשנות ה-60 וה-70, מונה זילברשטיין, וכן 3 דואטים של ישי עם האח נתי: "אחי הטוב" (מילים: אברהם לוי, לחן: יוני רועה), "כמה כמה" (מילים: ציון שרעבי, לחן: יווני), ו"עשה לה ילד" (מילים ולחן: ציון שרעבי, עיבוד: יאיר שדה). בין הביצועים המחודשים נמנו: גרסת דיסקו ללהיט הגדול מהאלבום הקודם - "ריקדי", שהופקה מוזיקלית על ידי בצלאל גלעדי, ו"עדיין כאן" (במקור מהאלבום "אור" של שושנה דמארי).
האלבום החמישי: "עלם חמודות" (1992)
במאי 1992 יצא אלבומו החמישי, "עלם חמודות". שחלק מהשירים באלבום הפכו לחלק בלתי נפרד מהרפרטואר של לוי. מלבד שיר הנושא – בלדת אהבה מרגשת שנכתבה והולחנה על ידי משה נגר, בלטו גם "כמו נהר" (מילים: אברהם לוי, לחן: יהודה בדיחי), "עוד יהיו ימים" (מילים ולחן: מיקי מדר), שביצע באותה שנה גם האח נתי לוי באלבומו "רוח סתיו", ו"מי לי תאמר" (מילים: אברהם לוי, לחן: מיקי מדר). גם באלבום זה, לוי לא ויתר על ביצועים שלו לשירים של אחרים: "אהבה בעשן" (שיר מתחילת שנות ה-70 של הזמר משה הילל) ו"זינגואלה" (במקור שיר של סטליוס קאזנג'ידיס היווני), שביצע יהודה פוליקר זמן קצר לפני כן באלבומו "לעיניך הכחולות". יעקב למאי חזר לעמדת המעבד המוזיקלי וניגן בקלידים, ואיתו משה בן מוש בגיטרה חשמלית מזרחית, אבי סינגולדה בגיטרות אקוסטיות וחשמליות, בנצי יטיב בתופים וכלי הקשה, אלברט אליאס בחליל, זיקי נרדיה במפוחית, ואריס נחום בבוזוקי.
לאחר האלבום "עלם חמודות" נכנס ישי לוי לתהליך גמילה נוסף שצלח לפחות זמנית. את האלבום הבא הוא הקליט לראשונה זה תקופה ארוכה, כאשר הוא 'נקי' מסמים.
האלבום השישי: "בת אלמוות" (1993)
ביוני 1993 הוציא לוי את אלבומו השישי "בת אלמוות", שחציו כלל שירים חדשים, וחציו חידושים לשירים של אחרים. בין השירים המקוריים באלבום: שיר הנושא (שהוקדש לרעיה איריס), "אל תעצבי" (מילים: דן ריבלין, לחן: אייבי קזס) ו"הייתה לי פעם אשליה" (מילים: רוני אחיאל, לחן: יאיר אליאס). בין השירים המחודשים בלטו: "לתת" (במקור של בועז שרעבי), "אני העבד" (איציק קלה), "עדיין כאן" (שושנה דמארי), "הגברים בוכים בלילה" (אבנר גדסי), ו"חלון משקיף לים התיכון" (יהודה פוליקר). כמו כן, הקליט לוי ביצוע מחודש לשיר שלו עצמו, שהופיע כבר באלבומו "מביט מהצד" – ״מינה מינה". אלברט מיכאלי היה המפיק והמנהל האומנותי. את מרבית העיבודים באלבום ביצע רובי בן שמעון ששמו הושמט, משום מה, מרשימת הקרדיטים באלבום. בן שמעון ניגן בקלידים, סינטיסייזר, סמפלרים, פסנתר, תכנות מחשב וכלי הקשה. אייבי קזס בקלידים ותכנות תופים היה אחראי על עיבודים נוספים. עוד ניגנו באלבום – יהודה קיסר בגיטרה מזרחית, אבי סינגולדה בגיטרות נוספות, וסטאלוס בבוזוקי.
בסוף 1993, עם חתימת ההסכמי השלום בין ישראל לארגון אש"ף וההסכמה על יציאת כוחות צה"ל מהעיר עזה, נכתב עבור לוי שיר מיוחד לרגל המאורע ההיסטורי – "שלום לך עזה" (מילים: אברהם לוי, לחן: יואב ארבלי, עיבוד: משה בן מוש ודודי רוזנטל). השיר זכה להשמעות מרובות, והוא אף הופיע עמו בתוכנית הטלוויזיה "פולטיקה" של דן מרגלית בערוץ 2 החדש, ובעצרת "כן לשלום לא אלימות" שבסיומה נרצח יצחק רבין.
ב-1994 חזר לוי שוב לצרוך סמים. בשנה זו הוא הוציא את השיר "אבישג" שבמקור בן דודו רובי לוי (מילים ולחן: משה נגר).
האלבום השביעי: "האמונה" (1995)
בקיץ 1995 הוציא ישי לוי את אלבומו השביעי, "האמונה". מתוך האלבום בלט במיוחד השיר "תלתלים שחורים" (מילים ולחן: מייק לוק), שהפך ללהיט גדול והחזיר את לוי לתודעה. השיר ניתן במקור לזמר אלמוני בשם איציק עמר. לוי נתקל בשיר כשעבד על האלבום, וביקש מעמר רשות לבצע את השיר. האחרון אישר זאת בתנאי שלוי יוציא את השיר אחריו. לוי קיים את הבטחתו. כמו באלבום הקודם, אלברט מיכאלי היה המפיק בפועל וכן היועץ האומנותי ואחראי על איסוף החומרים לאלבום. את מרבית העיבודים המוזיקליים ביצע אייבי קזס, שגם ניגן בקלידים, תכנת תופים וכלי הקשה וכן הקליט וערך את המיקסים באולפן. נגנים נוספים שהשתתפו בהקלטות: אבי סינגולדה, שמוליק בודגוב ויוסי מדמוני בגיטרות, צביקה דרכמן בבס, אמיר שהסר בקלרינט, ילמז טשטצ'שמה בכינור, אריס נחום בבוזוקי. את קולות הרקע שרו טלי עמר, וצופית לוי (אחותם של ישי ונתי). מלבד "תלתלים שחורים", בלטו גם "לבד על אם הדרך" (מילים: רוני אחיאל ואייבי קזס, לחן: איביי קזס) "ולילות קסומים" (מילים ולחן: רוני אחיאל). האלבום כלל גם שתי מחרוזות בעיבודו של רפי טלבי: האחת כללה את "יצאנו אט" ו"שיר אהבה ישן" ('אניטה וחואן'), והשנייה את "שיח ורדים" (שבוצע גם באלבום "עלם חמודות") וכן שיר מקורי "אבישג השונמית" (מילים ולחן: משה נגר). עוד שירים מחודשים היו: "שירי לי אחותי" (במקור שיר של צדוק צוברי משנות ה-70), וכן "ברצלונה" – אחד מאבני היסוד של המוזיקה המזרחית, שנכתב ובוצע במקור על ידי ג'ו עמר.
ביולי 1997 הופיעו האחים ישי ונתי לוי יחדיו במופע משותף בפסטיבל הזמר העברי בערד. את המופע הנחה שמעון פרנס, וניגנו בו בין היתר: רביב וגדי בן-מנחם בקלידים, מקס מקסים בגיטרה חשמלית, אמנון זנדני (לימים המנהל האישי של משה פרץ) בתופים, ויואב מטרי בכלי הקשה.
האלבום השמיני: "זירת חיי" (1997)
בנובמבר 1997 יצא אלבומו השמיני של ישי לוי, "זירת חיי", שלדעת רבים נחשב למושקע ולמלוטש ביותר מבין אלבומיו בשנות ה-90. באלבום הפגין לוי את שיא כוחו, כשהוא בריא ובשל. העיבודים באלבום נחלקו בין נחום עושרי (6 שירים), משה דנינו (3 שירים) ואריה ברקוביץ' (שיר אחד). בין שירי האלבום בלטו במיוחד בלדות הרוק: שירי הנושא (מילים ולחן: יאיר מדינה), "איפה את היום" (מילים ולחן: מיקי מדר) ו"רגעים של נחת" (מילים: אברהם לוי, לחן: מיקי מדר). ישי לוי סיפר כי השיר "איפה את היום" נכתב בעקבות מריבה בינו לבין רעייתו איריס, שבסופה עזבה את הבית. אלמנטים ספרדיים וערביים בלטו בשירים: "בכיוון הזרימה" (מילים: יהודית רבינוביץ', לחן: אביחי מליחי), "שבע" (מילים: אהוד מנור, לחן: ציון שרעבי), ו"גל אהבה" (מילים: דורון דוידסקו, לחן: עופר לב). בין השאר ניגנו באלבום: נחום עושרי בגיטרות, בס, וקלידים, משה דנינו בקלידים, אריה ברקוביץ' בקלידים ובס, אבי סינגולדה ויהודה קיסר בגיטרות, אשר פדי ורן ורד בתופים, וכן האחיות אופירה ורוית יוספי בקולות רקע. האלבום זכה להערכה ולשבחים מצד מבקרי המוזיקה הים התיכונית, אך נחל הצלחה פחותה בצד ההשמעות והמכירות בחנויות.
השנים 1998–1999
חברי להקת "אתניקס", ששיתפו פעולה בהצלחה עם איל גולן, סירבו לשתף גם עמו פעולה. לוי הקליט גרסה משלו ל"אין כמו אמא", שיר שלהקת "אתניקס" הוציאה זמן קצר לפני כן כתקליט שדרים, מתוך אלבומם "ברוכים הבאים לישראל". חברי "אתניקס" פנו בעניין לבית המשפט בתביעה לאסור את השמעת הגרסה של ישי לוי. את הגרסה של לוי הפיקו מוזיקלית יהודה קיסר וגק'י אסולין שניגנו גם בגיטרות ובבס יחד עם רוני דדון בדרבוקה. השיר "אין כמו אמא" יצא ב-1998 באלבום "ישי לוי מארח", שלא היה בעצם אלבום אולפן, אלא אוסף שירים בביצועים של זמרים שונים. באלבום נכללו גם "שבע" (שהופיע באלבום "זירת חיי") וכן הגרסה בערבית ל"אמרי לי אהובה" (שהוקלטה לאלבום "להתחיל מבראשית" ב-1989).
עוד באותה שנה הקליט לוי דואט ביחד עם גאולה מדיאל (אחותו של הזמר חיים משה), "שבועות אוהבים" (מילים ולחן: ליאורה אושמי, עיבוד: משה דנינו). השיר זכה לכמות השמעות נאה ונכלל באלבומה היחיד של מדיאל. עוד ב-1998 חידש לוי בפרויקט "חברים שרים זוהר" את השיר "בדד" (עיבוד: רובי בן שמעון).
בתחילת 1999 השתתף לוי באלבום "דרבוקה ישראלית" (פרויקט שהופק על ידי גלי צה"ל ובו חידושים לקלאסיקות ישראליות על ידי זמרים ים תיכוניים שונים), ובו ביצע את "חדר משלי" (במקור של ארקדי דוכין) ואת "עוד תראי את הדרך" (במקור של מתי כספי) – שניהם בעיבוד של תמיר הרפז. ב-1999 התפרסם גם האלבום פנים לעתיד שכולו גרסאות טראנס (שהיה בשיא הפופולריות שלו באותה תקופה, פרי רעיון ויוזמה של המפיק אלברט מיכאלי) לשיריו של ישי לוי מהאלבומים "בת אלמוות" ו"האמונה". המוזיקאי והזמר שיקו חייק עיבד וניגן בקלידים, סינטיסייזר וסמפלרים, ואיתו שמוליק בודגוב בגיטרה חשמלית ואבי סינגולדה בגיטרה ספרדית.
ב-1999 רכשה חברת התקליטים של האחים "בן-מוש" את הזכויות על אלבומיו של לוי, "להתחיל מבראשית","עלם חמודות", "בת אלמוות" ו"האמונה", והוציאה אותם במהדורה מחודשת עם מילות השירים. באותה שנה חידש לוי את הקשר עם חברת התקליטים של האחים "בן מוש". האלבום הראשון שיצא באותה שנה במסגרת שיתוף הפעולה המחודש היה "בלהיטי היובל", שהיה מורכב כולו מחידושים לקלאסיקות ישראליות מכל הזמנים, דוגמת: "ירושלים של זהב", "עטור מצחך" ו"לבכות לך". אף שהביצועים הקוליים של לוי היו ללא דופי, האלבום, שהופק מוזיקלית בצורה מינימליסטית, כשל אומנותית ומסחרית. העיבודים הופקדו בידיו של עמי אופיר (נגן הבס של שלמה ארצי במחצית השנייה של שנות ה-90). אופיר ניגן גם בכל הכלים באלבום והצטרף ללוי בשירה ב"עטור מצחך".
השנים 2000–2011
בשנת 2000 עלה לוי לכותרות בהקשר הפלילי, כאשר פרץ לדירת שכנתו, וגנב ממנה מכשירי חשמל, על מנת לממן לעצמו מנות סם. זמן קצר לאחר האירוע הוציא לוי לרדיו את השיר "טעיתי אני טועה", שכתב והלחין לו רמי ברזל, בעיבוד של משה דנינו. השיר יצא כתקליטון שדרים, אך מעולם לא הופיע באלבום של לוי. בספטמבר 2000 יצא לרדיו הסינגל "רק אני ואתה", דואט של ישי לוי עם ישי לפידות, סולן להקת הדאנס החרדית "אוף שימחעס", שגם כתב את המילים והלחן, עם עיבוד של אריה ברקוביץ'.
בתחילת 2003 הקליט לוי שיר ראשון עם בנו, שיר לוי: "מילים הורגות" (מילים ולחן: מיקי מדר, עיבוד: תמיר צור). השיר הופיע באלבום הדואטים "שניים סוכר 1". בקיץ 2003 נעצר לוי שוב, ונגזר עליו עונש מאסר בגין תקיפה ואיומים כנגד אשתו, איריס.
האלבום "נתיב ייסורי" (2003)
באוקטובר 2003, במהלך ריצוי עונשו בבית הסוהר, יצא אלבום האולפן הבא של לוי, "נתיב ייסורי", בהפקה של חברת התקליטים של האחים "בן-מוש". היה זה ניסיון לשחזר את ההצלחה האומנותית והמסחרית לה זכו שני אלבומיו הראשונים בחברה. לוי חידש באלבום מספר שירים: "שיר פרטי" (במקור של זוהר ארגוב), "קפה אצל ברטה" (יגאל בשן), "ערב כחול עמוק" (ריטה), "רחוק רחוק" (שכתבה חוה אלברשטיין לגליקריה) וחידוש לשיר "אילו יכולתי" (שביצע במקור הזמר שרון כהן באלבום הבכורה שלו מ-1997). בנוסף לשיר הנושא, בין השירים המקוריים בלטו עוד: "בעצבות שקטה" (מילים: יאיר מדינה, לחן: אביחי מליחי), "יין זמר נשים" (מילים: יוש גרנות, לחן: אביחי מליחי) ו"אושרי שלי" (מילים ולחן: אביחי מליחי), שנכתב לזכרן של שתי בנות שנהרגו בשנת 2000 בתאונת דרכים. למרות ההערכה הרבה מצד מבקרי המוזיקה הים תיכונית (עמוס אורן, מבקר המוזיקה של 'ידיעות אחרונות', כינה את האלבום "יצירה נצחית"), האלבום לא נחל הצלחה מרובה במכירות ושיריו הושמעו באופן מועט יחסית ברדיו. את כל העיבודים באלבום ביצע משה דנינו, שניגן גם בקלידים ובאקורדיון. עוד ניגנו באלבום: רן ורד, ואשר פדי בתופים, גדי סרי בכלי הקשה, משה בן מוש בגיטרה סולו ובוזוקי, אבי סינגולדה ויהודה קיסר בגיטרות נוספות, אריה וולניץ, ואבי יפרח בגיטרה בס, ואברהם פלדר בחצוצרות.
השנים 2004–2006
באפריל 2004, זמן קצר בלבד לאחר שחרורו ממאסר, העלה לוי, לראשונה, מופע עם קופות פתוחות במוזיאון ארץ ישראל בתל אביב. המופע נקרא "אני שר לך איריס", כבקשת סליחה ומחילה מרעייתו על המעשים שפגעו בה. על העיבודים וההפקה המוזיקלית במופע הופקד רביב בן מנחם. ברק בן בן-צור ניגן בתופים, מקס מקסים בגיטרה סולו, אריק כהן בבוזוקי, אלי באקל בבס, גולן קולש בכלי הקשה, רוני דדון בדרבוקה וגדי בן מנחם בקלידים נוספים. המופע הוקלט וצולם ויצא ב-2004 הן בדיסק והן ב-DVD. את המופע פתח לוי עם שיר חדש, "בשבילי את השיר לגן עדן" (תרגום לעברית של טקסט שכתב המשורר ג'ון קיטס, לחן: רמי ברזל).
ב-2004 הקליט לוי דואט עם לירן טל בשם "אהבה זמנית" (מילים: שוש מולא, לחן: שמואל אלבז, עיבוד: משה דנינו). השיר הפך ללהיט הגדול באלבום הבכורה של טל שיצא באותה שנה. בקיץ 2005, באלבום "שרים גדסי", ביצע לוי עם אבנר גדסי חידוש לשירו של האחרון, "מחפש אותך" (במקור מהאלבום "מנגן ושר" מ-1981).
למרות בקשת החרטה הפומבית, זמן לא רב עבר עד ששמו של לוי עלה שוב לכותרות בנסיבות לא מחמיאות והוא הואשם שוב בפלילים: באוגוסט 2005 הוא נעצר שוב, כאשר הצית את ביתו, לאחר שרעייתו סירבה לתת לו כסף עבור רכישת סמים. כעבור חודשים ספורים נגזרו עליו 15 חודשי מאסר, ולוי שוחרר ממאסרו ב-2006. אמרגנו של לוי, גדעון מלאכי, הסביר את הנפילה וההסתבכות הנוכחית בכך שהזמר היה מעורב בתאונת דרכים, הוא נפצע ושבר את רגלו. התאונה השביתה אותו מפעילות מוזיקלית, מה שהוביל אותו חזרה לחיק הסמים.
עוד באותה שנה הקליט דואט עם אחיו, נתי לוי שנקרא ״ללכת יד ביד״ שכתב והלחין נתי בעצמו ונכלל באלבום ״אהבה של פעם בחיים״ של נתי לוי.
באותה שנה הוא הקליט שתי מחרוזות בדואט עם לירן טל: הראשונה כללה את "כל מה שתרצי" ו"ארצנו הקטנטונת" (ללחנים של רמי קליינשטיין). השנייה כללה את "זה הכל או כלום" (במקור של דויד ברוזה ללחן אלג'יראי) יחד עם "על פי תנועות הרכבות" (במקור של שלמה ארצי מתוך האלבום "צימאון"). שתי המחרוזות נכללו באלבום הדואטים "שניים סוכר 3".
השנים 2009–2011
בתחילת 2009 הוא חזר לשתף פעולה עם חברי להקת "אתניקס" בדואט ששר עם זאב נחמה, "נשמה" (מילים: זאב נחמה, לחן: יורם פויזנר).
החל מאמצע 2009 החל לוי להוציא סינגלים מתוך אלבומו הבא. ביוני 2009 יצא הסינגל הראשון, "לאן את הולכת" (מילים: ניסים מרי ורביב בן מנחם, לחן ועיבוד: רביב בן מנחם). באוגוסט 2009 יצא הסינגל השני, "כשהמזל נוגע" (מילים: צ'ולי זכאי, לחן: שי ראובני, עיבוד: יעקב למאי), שזכה להצלחה נאה. בנובמבר 2009 שוחרר "ילדון" (מילים: זאב נחמה, לחן ועיבוד: יורם פויזנר). השיר נקטל על ידי רוב המבקרים, וזכה לביקורות לא מחמיאות. זו הייתה תקופה לא טובה ללוי, כאשר התגלתה בעיה במיתרי קולו, והיה חשש כי הוא עומד ליפול שוב אל מלכודת הסמים. המהפך חל בינואר 2010 עת יצא הסינגל הרביעי "האחת שלי", בלדה שקטה שנכתבה והופקה מוזיקלית על ידי הצמד יעקב למאי וטל שגב. השיר זכה לתגובות נלהבות ולהשמעות רבות. הוא כבש אפילו את מעוז הפלייליסט של גלגלצ, והגיע למקום ה-15 במצעד הסיכום השנתי באותו שנה של התחנה הצבאית בשיתוף עם גולשי ynet. במאי 2010 שחרר לוי שיר קצבי בשם "כשאת צוחקת" (מילים: ניסים מרי, לחן ועיבוד: רביב בן מנחם). הסינגל לא זכה להצלחה כמו קודמו. ביוני 2010 יצא השיר "תודה" – בלדה שקטה מבית היוצר של המפיקים יעקב למאי וטל שגב. השיר זכה לביקורות נלהבות. בספטמבר 2010 שוחרר "מצד לצד" - שיר קצבי, למילים ולחן של גילי זכאי, ועיבוד של יעקב למאי.
בנובמבר 2010 במסגרת הפרויקט "שני צדדים למטבע" ביצע ישי לוי את גרסתו ל"מלנכולי" – במקור מהאלבום הראשון של "החברים של נטאשה", בעיבודו של נדב ביטון. הרעיון ל"מלנכולי" נולד כשיוצר השיר ארקדי דוכין התארח בספיישל שנערך לכבודו של ישי לוי בערוץ המוסיקה 24, ויחדיו הם ביצעו את השיר. מתוך אותו הפרויקט, לוי גם חידש את "אהבה בת עשרים" (במקור הגרסה העברית בוצעה על ידי יוסי בנאי).
בינואר 2011 שוחרר "ממני אלייך" (מילים: יוסי גיספן, לחן: עדי לאון, עיבוד: תמיר צור), שיר קצבי שהזכיר בתוכן (שיר השירים) ובצליל "טעם של פעם" במוזיקה הים-תיכונית. השיר הפך ללהיט, והושמע רבות בתחנות הרדיו. כסינגל אחרון לפני צאת האלבום, שוחרר בסוף פברואר 2011 השיר "כשאת לידי" (מילים: טל רביב, לחן ועיבוד: תומר בירן) עם החרוז "כי כשאת לידי/ אז יא וואראדי".
האלבום "האחת שלי" (2011)
בתחילת מרץ 2011 שוחרר האלבום המלא, שנקרא "האחת שלי". הוא כלל את הסינגלים ששוחררו לרדיו במשך השנתיים האחרונות, מלבד "ילדון". בהפקה ובעיבודים השתתפו לא פחות מ-6 מוזיקאים: יעקב למאי וטל שגב, רביב בן מנחם, תמיר צור, תומר בירן ויורם פויזנר (חבר להקת "אתניקס"). מלבדם ניגנו עוד בהקלטות: גלעד שמואלי, אשר פדי, ואבי אבידני בתופים, אריק כהן בגיטרות, בגלמה וסאז, אבי סינגולדה בגיטרות, אבי יפרח בבס, ונגנים נוספים. לאחר צאת האלבום יצא כסינגל נוסף השיר "עננים" (מילים ולחן: רביב בן מנחם), שזכה לחיבוק חם מהתקשורת ומהקהל. בין שאר שירי האלבום שלא יצאו כסינגלים, בלטו: "הזונה מרחוב הש"ך" (מילים: דודו מתנה, לחן: דודו מתנה ורביד קשתי) ו"אהבת אדם" (מילים ולחן: זאב נחמה, עיבוד: יורם פויזנר) – השיר היחיד של חברי להקת "אתניקס", שנכנס בסופו של דבר לאלבום. על עטיפת האלבום צולם ישי לוי בפלג גוף עליון חשוף, כשהוא מאופר במראה שמזכיר כמה מעטיפות אלבומיו של צביקה פיק בשנות ה-70 ותחילת ה-80.
ב-10 במרץ הופיע ישי לוי במופע מושקע בשם "סיפור חיי ב-360 מעלות" (במה מסתובבת) ב"האנגר 11" בנמל ת"א. במופע, בו הוקרנו קטעי וידאו קצרים שנערכו על ידי הבמאי דני ענבר, שר לוי לבד וכן אירח לשירים משותפים את ארקדי דוכין ומיכה שטרית (ביצועים משותפים ל"שני סיפורי אהבה קטנים" ו"קוק בצהריים"), אייל גולן ("ריקוד רומנטי"), זאב נחמה ("אישה נאמנה"), וכן את נגן הגיטרה המיתולוגי משה בן מוש (שעלה לנגן את "ילדונת", מתוך האלבום הראשון). נדב ביטון היה המעבד והמפיק המוזיקלי במופע, ואיתו ניגנו בין היתר, נעמן טל בגיטרות, ברק בן צור בתופים, גולן קולש בכלי הקשה, ויקטור ויצמן בעוד ומנדול, וגיא דגן בסקסופון.
במאי 2011, לראשונה בקריירה הארוכה שלו, השתתף לוי במופע "שרים בכיכר" בהנחיית יאיר לפיד בערב יום הזיכרון הממלכתי לחללי צה"ל. לוי שר ביחד עם קרן פלס את "אנחנו הילדים של חורף שנת 73", וביצע סולו את "יצאנו אט" (אותו הקליט בעבר באמצע שנות ה-90 לאלבומו "האמונה").
האלבום "את" (2012)
ב-3 בינואר 2012 הוציא לוי את הסינגל הראשון "את", שנכתב כמחווה עבור אשתו, מתוך אלבומו הבא. את הכתב והלחין עמיר בניון, השיר זכה בפרס אקו"ם לשיר השנה. ב-4 במרץ 2012 הוציא את הסינגל השני, "'אלף פעם" מתוך האלבום הבא, שגם אותו כתב והלחין עמיר בניון. עיבוד: יעקב למאי. ב-26 במרץ 2012 הוציא את השיר "אבא" – הסינגל השלישי והאחרון מהאלבום, למילים ולחן של עמיר בניון ועיבוד של יעקב למאי. ב-3 באפריל 2012 הוציא לוי את אלבומו ה-15, "את", שאת רוב שיריו כתב והלחין עמיר בניון. האלבום זכה להערכה ולביקורות משבחות בקרב מבקרי המוזיקה.
האלבום "עוד היום" (2014)
ביולי 2013 הוציא לוי סינגל ראשון מתוך אלבומו הבא "רק תנגני" בלדת אהבה מרגשת, שכתב והלחין נדב אסולין. ב-29 באוקטובר 2013 הוציא את הסינגל השני - השיר הקצבי "הללו". את מילות השיר כתבו דודו מתנה ואבירם דרעי, והלחין דודו מתנה. ב-1 בדצמבר 2013 הוציאו לוי את הסינגל השלישי, "תמיד תישארי" - בלדת אהבה רומנטית בדואט עם ארקדי דוכין. את המילים כתב בועז אוסניס והלחין ארקדי דוכין. ב-30 במרץ 2014 שחרר לוי את הסינגל הרביעי, "יפת עיניים", שכתב והלחין יפרח מתנה, בעיבוד עם מקצב תימני. ב-16 ביוני 2014 הוציא לוי דואט עם מוש בן ארי בסינגל החמישי, "עוד היום" למילים ולחן של בן-ארי. השיר זכה להצלחה רבה והיה לאחד המושמעים ביותר במהלך 2014. ב-14 בספטמבר 2014 הוציא את הסינגל "עפה על כולם" למילים ולחן של היוצר הוותיק ציון שרעבי. ב-3 בנובמבר 2014 הוציא לוי את השיר האחרון לפני צאת האלבום, "סלחי לי", למילים ולחן של אופיר כהן.
האלבום "עכשיו הוא חול" (2015)
ביוני 2015 יצא השיר "עכשיו הוא חול" (מילים: דודו טסה וגלעד כהנא, לחן: דודו טסה, עיבוד והפקה מוזיקלית: דודו טסה וניר מימון) - הסינגל הראשון מתוך האלבום הבא. הטקסט של השיר מספר על אהבה נכזבת. בדצמבר 2015 יצא הסינגל השני, "מבטך", למילים של מאיר גולדברג, לחן, עיבוד והפקה מוזיקלית של שמוליק ורועי נויפלד. בבלדה הרומנטית שר לוי על הבחירה באישה שהוא אוהב, ועל מבטה המחייך שמאיר לו את היום. באמצע פברואר 2016 יצא הסינגל האחרון לפני צאת האלבום, "נקלטת" (מילים: אסף צרויה ואלעד טרבלסי, לחן ועיבוד: אסף צרויה). שיר הומוריסטי על ציפיות הסביבה מנשואה טרייה להתעבר. בסוף פברואר 2016 יצא האלבום המלא "עכשיו הוא חול", שכלל גם דואט עם היוצר והזמר יוני יעיש.
בספטמבר 2016 יצא אלבום הקונספט "2023" שיצרה איה כורם, בו התארח ישי לוי עם השיר "דוד". עוד באותו חודש, בעקבות מותו של המלחין נחום (נחצ'ה) היימן הוציא לוי את "בבוא יומי" שאת מילותיו כתב היימן בעצמו, יחד של עם שאול דור, הלחין אפי נצר, ועיבדו במשותף נצר, אלדד ציטרין וניר מיימון.
האלבום "שועל קרבות" (2018) עד היום
בדצמבר 2016 הוציא לוי את הסינגל הראשון, "שועל קרבות", מתוך אלבומו הבא, למילים ולחן של היוצר והזמר עידן חביב, שגם עיבד והפיק מוזיקלית יחד עם גלעד שמואלי. מילות השיר מדברות על ההתמודדות היום-יומית של מכור לשעבר לסמים אל מול הפיתויים האורבים לו. ביוני 2017 שוחרר הסינגל השלישי, "השמש עצרה", למילים של גלעד כהנא ודודו טסה, לחן של דודו טסה, עיבוד והפקה מוזיקלית של דודו טסה וניר מימון. באוגוסט 2017 הוציא לוי את הסינגל הרביעי, "בוער בנשמה", למילים ולחן של אלירן אביטל ומאיר בנישתי, עיבוד של אלירן אביטל וקובי מלכה, והפקה מוזיקלית של אלירן אביטל. בספטמבר 2017 הוציא לוי את הסינגל החמישי, "האהבה תעשה את שלה", למילים של נועם חורב, לחן של לורן פלד, ועיבוד של ניר מימון. ב-13 במרץ 2018 הוציא ישי לוי את האלבום המלא - "שועל קרבות".
באפריל 2018 לכבוד חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל הצטרף לרמי קליינשטיין בחידוש לשיר "עוד לא תמו כל פלאייך" ('ארצנו הקטנטונת').
באוגוסט 2018 הוציא שיר ראשון מתוך אלבומו הבא - "אל תתני לו", למילים של דיקלה, לחן יווני, ועיבוד והפקה מוזיקלית של ניר מימון.
באוקטובר 2018 הוציא סינגל שני "הנמל" - פרי שיתוף פעולה עם חברי להקת "אתניקס", למילים ולחן של זאב נחמה, עיבוד והפקה מוזיקלית של יורם פויזנר.
בדצמבר 2018 הוציא סינגל שלישי "אני זה אני" למילים ולחן של ליאור פרחי, ועיבוד והפקה מוזיקלית של יעקב למאי.
בינואר 2020 הוציא את השיר "לבדי", אותו כתב עציון מוסאי ללחן של מוטי אוחיון, עיבוד והפקה מוזיקלית של ניר מיימון.
באוקטובר 2020 במסגרת הפרויקט והאלבום "צו השעה" יצא החידוש ל"זה קורה" (שביצע במקור אריק לביא) בדואט יחד את רבקה זוהר. את השיר עיבד והפיק מוזיקלית יעקב למאי.
ב-15 בספטמבר 2020 הוציא את השיר "אחד עשר ילד" שכתב יואב גינאי ללחן של יוני רועה, עיבוד והפקה מוזיקלית של תומר עג׳ם וזאת כחלק מהפרויקט המוזיקלי "לעת זקנה עזובה" שיזם האמרגן והמפיק ישראל בונדק לזכר אימו המנוחה סבריה בונדק. מילות השיר מספרות על אמא שהולידה 11 ילדים, אך רק אחד מהם נשאר לצידה עד יום מותה.
ב-9 במרץ 2021 הוציא את השיר "אנה בחלאם ביק" שכתב והלחין חגי אוזן לעיבוד והפקה מוזיקלית של יעקב למאי.
בדצמבר 2021 הוציא את השיר "מיתרים חלודים" שיר שנכתב והולחן על ידי אופיר כהן לעיבוד של כהן ומשיח משיח, שיר מספר 4 מתוך הפרויקט של כהן "השיר של אופיר" בו הוא כותב שירים לאומנים.
במאי 2022 הוציא את השיר "מלאך במדים" לזכרו של בראל שמואלי ז״ל את השיר כתב איציק עמית עבאדי ללחן של עופר לב ולעיבוד והפקה מוזיקלית של אייבי קזס.
ביולי 2022 הוציא את השיר "לך תתחתן" שבעצם דואט עם בנו אושר לוי את השיר כתב והלחין אבירם דרעי לעיבוד והפקה מוזיקלית של רן אביטן.
בספטמבר 2022 הוציא את השיר שנקרא "המלך" שכתבו והלחינו שי רביזדה ומושיקו וקנין לעיבוד והפסקה מוסקלית של דודו קומה.
בנובמבר 2022 הוציא את השיר "אני שלך" שכתב והלחין אור פריי לעיבוד והפקה מוזיקלית של מאור ששון ואור פריי.
במרץ 2023 התפרסם בביצועו הסינגל "איתך עד סוף הזמן", שהלחין עילי בוטנר למילותיה של נועה גולנדסקי.
ביולי 2023 הוציא את השיר ״ראני״ האת השיר כתב והלחין חגי אוזן לעיבוד והפקה מוזיקלית של יעקב למאי.
חיים אישיים
לוי נשוי לאיריס, אשר משמשת גם כמנהלת האישית שלו. לזוג יש ארבעה ילדים. ללוי יש בן נוסף, הזמר שיר לוי, שנולד מחוץ לנישואים, לפני שפגש את אשתו. אחיו הצעיר של ישי הוא הזמר נתי לוי. מתגורר בתל אביב.
תכלת (כתב עת)
תכלת: כתב עת למחשבה ישראלית הוא רבעון שיצא לאור על ידי מרכז שלם בשנים 1996–2012.
היסטוריה
באוגוסט 1996 יסדו יורם חזוני, דוד חזוני, דניאל פוליסר ואופיר העברי את כתב העת של מרכז שלם - "תכלת". כתב העת ראה אור גם בגרסה אנגלית בשם Azure: Ideas for the Jewish Nation. העורך הראשי הראשון של העיתון היה אופיר העברי, אך בהמשך שימשו כל ארבעת המייסדים כצוות עריכה והחל מ-1999 הצטרף לצוות העריכה גם אסף שגיב. ב-2005 שימש גם מיכאל אורן כאחד מצוות העורכים. בשנים 2004–2007 העורך הראשי של כתב העת היה דוד חזוני, ובשנים 2007–2012 מילא אסף שגיב את התפקיד.
על כתב העת
"תכלת" כלל מסות מקוריות ומאמרי ביקורת בענייני הגות יהודית ופילוסופיה כללית, מדיניות ציבורית, מגמות תרבותיות והיסטוריה של עם ישראל. בנוסף, תרגם כתב העת מאמרים קלאסיים בנושאי פילוסופיה, מחשבה מדינית ותרבות. משמעות השם "תכלת" נובעת מהחשיבות הסמלית של פתיל התכלת בציצית במסורת היהודית.
המאמרים שהתפרסמו בכתב כעת ביטאו בדרך כלל עמדה ימנית מבחינה פוליטית, שמרנית מבחינה תרבותית וקפיטלסטית מבחינה כלכלית. אורי רם הגדיר את כתב העת "לאומני". לעומתו, אסף שגיב העורך תיאר את עיתונו כך: "אנחנו לא ביטאון ואין לנו אידאולוגיה רשמית כלשהי. 'תכלת' הוא סופרמרקט של דעות. אנחנו לא מזוהים פוליטית ואין לנו עניין בזיהוי כזה. אנחנו רוצים להביא קולות מכל קצווי הקשת, כולל קולות ביקורתיים ורדיקליים, כל עוד הם מנוסחים היטב ומציגים רעיון מעניין ומאתגר".
תקציבו השנתי של כתב העת היה גבוה בהרבה משל כתבי עת מקבילים בישראל ועמד על כחצי מיליון דולר.
בפברואר 2012 הופיע הגיליון האחרון של כתב העת. בדברי הסיכום שהופיעו במאמר המערכת באותו גיליון נכתב כי "צרוף מצער של נסיבות אינו מאפשר לנו להמשיך להפיק את המוצר האיכותי שהתרגלתם לקבל".
עם הוצאתו לאור של כתב העת "השילוח" ב-2016 על ידי קרן "תקווה" בישראל, הוצג כתב העת החדש כמי שמבקש להמשיך את המפעל האינטלקטואלי של "תכלת"; הארכיון המקוון של "תכלת" מועבר בשלבים לתוך אתר "השילוח".
הנפילים (סדרת טלוויזיה)
הנפילים היא סדרת טלוויזיה ישראלית מז'אנר המדע הבדיוני, שיצרו רובי דואניאס וחן קלימן עבור yes. הסדרה מתמקדת בקמ"ג שבעיר דימונה, אליו מגיע צורי בן השבע עשרה ומגלה כי הוא ניחן בכוחות על וכי ייעודו הוא להגן על סודה של החללית הנמצאת במקום מפני חייזרים המכונים "הנפילים". העונה הראשונה עלתה לשידור בדצמבר 2007 בערוץ yes ישראלי. הסדרה שודרה שוב בערוץ הילדים בעריכה מחודשת ומקוצרת, כשלאחר סיום הקרנת פרקי העונה הראשונה הוקרנו בבכורה בערוץ פרקי העונה השנייה.
החל מה-1 ביולי 2017 הסדרה משודרת בשידורים חוזרים ב־yes בערוץ Kidz (לשעבר yes Kidz). החל מ-1 בינואר 2018 העונה השנייה של הסדרה שודרה בפעם הראשונה ב-HOT בערוץ Kidz, בשנת 2019 שידור הסדרה הופסק בערוץ Kidz. נכון לחודש אפריל 2019 הסדרה עלתה גם ב-HOT VOD Young.
עונה 1
50 הפרקים הראשונים (30 פרקים בגרסה המקוצרת ששודרה ב"ערוץ הילדים") מתמקדים בדמותו של צורי ברלב (אלון לוי), נער בן 17 שעובר עם אביו, אבי ברלב להתגורר בכמ"ג (כפר מחקר גרעיני) שבדימונה בעקבות מות אימו המסתורי ופיטורי אביו. השניים מתקבלים אל היישוב אל זרועותיו של נוח ליטני, סגן מנהל הכמ"ג ומי שאחראי על הגעתם של כל התושבים. נוח חושף את צורי ואבי אל הטכנולוגיה המתקדמת שבמקום ומסביר להם שמרבית העולם לא באמת יודע מה מתרחש ביישוב; הכמ"ג אינו מקום מפלט ליצירת נשק גרעיני, אלא בית מחקר שחג סביב תגלית ארכאולוגית שמצא המדען יפת ליטני, אביו של נוח, יחד עם משה דיין במערות הנגב. השניים מצאו שער מתכתי שמקורו אינו בכדור הארץ. בעזרת הכוח הגרעיני של הכור, הצליחו לפתוח אותו ולהיכנס למקום שהמדע טרם זיהה. לפני מותו, הוריש יפת לנוח דיסקית מתכת שבורה עליה חרוט תלכיד DNA קטוע. את השרשרת החביא מידיו של משה דיין, חובב האוצרות הנודע, ויתר המדענים שעבדו סביב המערה, זאת מתוך מטרה להבין למי הייתה שייכת קודם. יפת קיווה כי האדם שרצף ה-DNA שלו יימצא מתאים לזה שחרוט על הדיסקית, יוכל לפצח את התעלומה סביב השער המסתורי. שנים אחר-כך הוביל נוח את צורי אל היישוב ולבסוף גם אל המערה, זאת משום שרצף ה-DNA שלו נמצא מתאים לחריטות הקטועות שעל השרשרת. הוא האמין שצורי יוכל לסייע לו להשלים את החלק החסר בפאזל שאביו הקדיש את חייו לפתור.
צורי רוקם קשרי ידידות עם תושבים אחרים ביישוב – ביניהם עם עדי כץ – שכנתו הקטנה ממנו בשנה, ליאה בנטוב שהגיעה ליישוב בגיל 10 לאחר שאביה קפץ אל מותו באופן לא צפוי, יובל עצמון שהגיע אל הכמ"ג לאחר שאמו נספתה בתאונת בלוני גז, ומאור אל-מקייס שמתגורר בכפר הגרעיני מאז שנולד. תוך כדי ההיכרות עם שאר האנשים בכמ"ג, חושד צורי כי מעשי רצח מסתוריים הם אלו שהובילו את רוב התושבים למקום, וכי מסתתר סוד אפל שמישהו לא רוצה שהם ידעו עליו. חקירה עיתונאית של קרן ברון, כתבת שטח שנשלחה לבצע ראיון חזות בכמ"ג, העלתה תוצאות דומות אך מסיבה לא ברורה לתקשורת היא נאסרה ונשלחה לאגף שמור במרכז לחולי הנפש ״משגב יעקב״. לבסוף מגלה צורי כי האחראי למקרי הרצח הוא נוח, אשר פעל להביא את כל אלה אשר ענו לקריטריוני התאמה לאלו שהופיעו על הדיסקית השבורה. נוח לא בחל באמצעים וחיסל את כל מי שמנע ממנו להביא את אותם "מועמדי-DNA" אל היישוב ואל המערה, וביניהם גם את אמו של צורי שהתנגדה נחרצות להתגורר בדימונה. תרמיתו של נוח מתגלה, אך לא לפני שהוא חושף בעזרתו של צורי כי השער המסתורי שבמערה מוביל לחללית השייכת לגזע חייזרי מתקדם (שם החללית בשפת החוצנים: ״גחנכקט אמריקופייביש״ | כקיצור: ״פייביש״ | בתרגום לעברית: מתקן כליאה), וכי לפני עשרות אלפי שנים השתמשו חוצנים אלה בכדור הארץ כמושבת עונשין עבור כל הפושעים שהם לא רצו על הכוכב שלהם. פושעים אלה הזדווגו עם האדם הניאנדרטלי ששכן על כדור הארץ, וכן-גם גרמו להיווצרותו של האדם המודרני שאנו מכירים כיום. אותם חוצנים שירדו אל הארץ ניחנו בכוחות-על שנוצרו עקב פגישתם עם הכבידה הקלה ורצף הגזים שאפיין את כדור הארץ, ומשם זכו בכינויים – ״הנפילים״. הצאצאים של אותם הנפילים גם הם מחזיקים בכוחות על, אך הם מדוכאים בידי שדה כוח שהוטל על כדור הארץ מאותו מתקן כליאה וזאת מתוך חשש שכוחותיהם יגרמו לכאוס עצום על הכוכב. נוח משחרר שדה כוח זה דרך החללית אך נעצר בדרך בידי צורי, שגילה כי הוא הצאצא של אותו הנפיל שהשליך את הדיסקית שלו סמוך לשער וברח, וכי החללית יורשה לו בידי מפקדה החוצן בדימוס שגילה לנפיל חיבה גדולה עקב היותו לוחם חופש פוליטי ולא פושע של ממש.
נוח חומק מן היישוב ובעזרת קצין האבטחה המשני אסף, שגילה כי גם הוא צאצא של נפיל, מנסה להשיג שליטה על החללית ומחפש עוד נפילים שירתמו למשימתו. פעם אחר פעם שולח נוח נפילים אל הכמ"ג בתקווה שיעניקו לו שליטה על הפייביש, אך נכשל בכל פעם מחדש. לבסוף נוח מצליח להערים על צורי ולהגיע אל החללית חרף ניסיונותיו להגן עליה, אך שנייה אחרי שפוקד שליטה מלאה בקוקפיט ומחזיר את שדה הכוח שמבטל את כוחותיו של הנפילים על כדור הארץ, מבקש צורי מהמערכת הממוחשבת של הפייביש לשלוח את כל מסד הנתונים שלה אל המחשבים בכמ"ג – גם את הנתונים האחראיים על הרכב החמצן שהשתנה לזה שנמצא על כדור הארץ. נוח נחנק מן הגזים הרעילים המצויים בחללית, ומת.
בתום העונה הראשונה מופיעה חללית נוספת בשמי האטמוספירה של כדור הארץ, גם היא שייכת לגזע הנפילים.
עונה 2
העונה השנייה שודרה במלואה ב"ערוץ הילדים" וממשיכה בעלילתה את העונה הראשונה. החללית מסוף העונה הראשונה מתקדמת לעבר כדור הארץ, ודגמה מתגלה לדברי המערכת הממוחשבת כ״גחנכט אמריקומדאנס״ – חללית תקיפה. החוצנים המפעילים את החללית מתקשרים עם היושבים בכדור הארץ בעזרת טלפתיה, וטוענים כי פניהם לשלום; בחללית של צורי נראה בבירור כי הם מטעינים את נשקיהם ומכינים עצמם לתקיפה ישירה נגד כדור הארץ. צורי מגן בגופו על החללית ומפוצץ את החייזרים שאיימו על השלום, חרף דעות מעצמות העולם בדבר כוונותיהם של החוצנים. רגע לפני שהתפוצצה, חללית האויב ״מאדנס״ שלחה אות מצוקה אל כוכב הבית שלה; הכוכב השיב לה והתריע כי בתוך חודש וחצי יגיע צי חלליות מטעמם במטרה להשתלט על כדור הארץ. בתום האירוע תועדו ממצלמות הלוויין תאי מילוט שהגיחו משברי חללית האויב ובהם נפילים נוספים מכוכבם של החוצנים. מטרתם המסתמנת היא להשתלט על כדור הארץ מבפנים ולעשות ככל יכולתם על-מנת למנוע מבני האדם להתכונן להתקפה היזומה הממתינה להם. כתגובה לכך, שלח צורי תוכניות בנייה של חלליות קרב מתקדמות מהמאגר של הפייביש לכל המעצמות, זאת מתוך תקווה שהעולם יוכל להיערך בהתאם לאיום שהוטל עליו. בחלוף הזמן מנסים הנפילים שהגיעו לכדור הארץ דרך תאי המילוט של המדאנס למנוע מבני האדם להצליח במשימתם, תוך שהם משתלבים בחברה האנושית ומנסים לפורר אותה מבפנים.
בשונה מן הנפילים שהתעוררו על כדור הארץ והפיצו כאוס מזדמן בכל מקום, הנפילים ששוגרו מהמדאנס חזקים יותר, מתוחכמים יותר ובעלי ייעוד וחזון ברורים יותר. יתרה מזאת הם משתפים פעולה ומתאמים ביניהם כל פעילות משמעותית כדי שיוכלו לתעתע בבני האדם כמה שיותר עד שגזיהם יגיע לכוכב. בעונה זו צורי נבחן על הקשר שלו עם סובביו, על עצם היותו נפיל שמשתף פעולה עם בני האדם במקום עם בני מינו, ועל יכולתו להגן על הפייביש וסודותיה מפני כל הנפילים הזוממים לקחת אותה ממנו. העונה ה-2 קצרה באופן משמעותי מהעונה הראשונה (25 פרקים לעומת 50 ב-yes 3), וסופה נגמר כסוף פתוח. נטען כי הסיבה לסוף הפיתוח ולהיעדר עונה נוספת נובעת מגרעונות תקציבי הפקה, וכי עלויות משוערות של עונה נוספת מתעלות על הביקוש.
ב-2017 שודרו שתי העונות של הנפילים בערוץ "יס קידס" במתכונתן הקצרה (30 ו-25 פרקים בהתאמה).
החל מה-14 בפברואר 2018 משודרת הסדרה לראשונה ב-HOT בערוץ KidZ וב-HOT VOD Young.
מקור שם הסדרה
שם הסדרה מתבסס על פרק ו' מספר בראשית המאזכר את "הנפילים".
יוצרי הסדרה נתנו פירוש לביטוי התנ"כי, ולפיו "הנפילים" המוזכרים בספר בראשית הם חייזרים, שצורתם צורת אדם, והם בעלי כוחות על-אנושיים. לפי הסדרה, בפסוק ד' (פרק ו' ספר בראשית) מתוארת הגעתם הקדומה של אותם חייזרים אל כדור הארץ והתמזגותם עם אוכלוסיית בני האדם.
פירוש זה מתבסס על אסכולת האסטרונאוט הקדמון.
הנפילים
מלבד צורי ואסף, ישנם עוד נפילים כאשר כל אחד מהם שונה בכוחותיו.
קישורים חיצוניים
ביקורות
מומנט התמד פולרי של השטח
מומנט התמד (אינרציה) פולרי של השטח (באנגלית: Polar (Area) Moment of Inertia) הוא תכונה של השטח המגדירה יחד עם תכונות החומר (מודול הגזירה) את הקשיחות לפיתול.
הגדרה מתמטית
בין מומנטי ההתמד של השטח סביב הצירים X,Y לבין מומנט ההתמד הפולרי של השטח, מתקיים הקשר: ובקיצור: הסכום של מומנט ההתמד של השטח סביב ציר X ומומנט ההתמד של השטח סביב ציר Y שווה למומנט ההתמד הפולרי והוא ערך קבוע לשטח.
מומנט התמד (אינרציה) פולרי בחתך עגול
ובמוט עגול חלול:
אם מחלקים את מומנט האינרציה הפולרי ברדיוס מקבלים את Z_p מומנט ההתנגדות הפולרי אותו ניתן למצוא בלוחות טכניים.
לחתכים שונים:
צירים ראשיים
צירים ראשיים הם זוג צירים ניצבים זה לזה סביבם מומנט האינרציה של השטח הוא מקסימלי סביב האחד ומינימלי סביב השני הניצב לו. הזווית :\alpha נמדדת מציר ה - X אל הציר הראשי סביבו מומנט ההתמד של השטח הוא מקסימלי:
להב – לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל
להב הוא שמה של לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל. הלשכה מאגדת כ-40 ארגונים של עצמאים ובעלי עסקים, ביניהם לשכת עורכי הדין, לשכת רואי החשבון, לשכת סוכני הביטוח ועוד.
רקע
עצמאים ועסקים קטנים ובינוניים, מהווים 98% מהעסקים בישראל. מגזר העובדים העצמאיים והעסקים הקטנים והבינוניים מונה למעלה מ-350,000 מפרנסים ויזמים עצמאיים, ומעסיק עוד כ-700,000 שכירים.
במהלך השנים שחלפו מאז קום המדינה התקבלו בה חוקי מיסוי, רגולציה וחוקים סוציאליים. במקרים רבים הבדילו חוקים אלו בין עובדים עצמאים לבין שכירים. הבדלה זו יצרה אי שוויון ברור בין שני המגזרים: אחת הדוגמאות הבולטות היא בתחום דמי לידה.
היסטוריה
להב הוקמה בשנת 1983 ביוזמתם של אינג' אלדד בוקשפן מי שהיה באותה העת יו"ר ארגון המהנדסים העצמאיים ועו"ד אבשלום לשם. המניע הישיר להקמת הלשכה היה מס יסף שהוטל בעקבות מבצע שלום הגליל, אשר יצר אפליה מובהקת בין שכירים לבין עצמאיים. ההתארגנות זכתה לתמיכת יושב ראש הכנסת דאז, יצחק ברמן, והתבססה על הארגונים הגדולים כלשכות עורכי הדין ורואי החשבון.
מטרות להב
להב פועלת לקידום הזכויות הסוציאליות של העצמאים והגברת השתתפותם בכלכלת ישראל לצד תיקון אפליות עבר ומניעת עיוותים חדשים וכן טיפוח תדמיתם בקרב הציבור, הממשל ומקבלי ההחלטות. כמו כן, פועלת למען חקיקה שוויונית לעובד במגזר העצמאי ולשאר העובדים במשק.
להב היא ארגון יציג של להב פועלת מול רשויות המדינה לקידום זכויות העצמאים והעסקים הקטנים ובינוניים וליצירת סביבה כלכלית התומכת בצמיחתם ובשגשוג המשק כולו. להב מונה כ-40 ארגונים עצמאיים וארגונים מקצועיים, המונים יחדיו כ-130,000 חברים. להב חברה בלשכת בנשיאות הארגונים העסקיים נשיא להב הוא עו"ד רועי כהן.
חזון להב
ליצור בישראל סביבה רגולטורית ועסקית שתבטיח את הצלחתם של העצמאים ובעלי העסקים הקטנים והבינוניים והארגונים המקצועיים שלהם ותיתן ביטוי לתרומתם הגדולה לאבטחת חוסנה הכלכלי של החברה בישראל. חיזוק רשת הביטחון הסוציאלית של העובד העצמאי.
הישגי להב לאורך השנים
להב הוקמה בשנת 1983 על מנת לייצג, לקדם ולפעול בעניינו של מגזר העצמאים והעסקים הקטנים והבינוניים. החלטת ממשלה 3409 לעידוד פעילותם של עסקים קטנים ובינוניים בישראל אושרה בקריאה ראשונה במליאת הכנסת (שנת 2012) הצעת חוק ממשלתית שהגיש שר התמ"ת דאז, שלום שמחון בשיתוף עם להב לעידוד העסקים הקטנים. הסכם פנסיית חובה שהוביל נשיא להב לשעבר יהודה טלמון לעובדי המגזר העצמאים ונחתם בין לשכת התיאום ובין ההסתדרות. תיקון 42: ב-2012 אישרה הכנסת שורה של תיקונים לחוק מס ערך מוסף ולתקנות במטרה להקל על עסקים קטנים ונותני שירותים ביניהם תיקון 42 לחוק מע"מ שמהווה מהפיכה ותיקון היסטורי למצוקת העצמאים שבמשך שנים נאלצו לשלם מע"מ עבור תשלום שטרם התקבל. מס הכנסה שלילי גם לעצמאים: להב רשמה הישג משמעותי כאשר ועדת הכספים של הכנסת אישרה בשנת 2007 את הכללתם של העצמאים שלא מגיעים לסף המס, יקב הכנסתם הנמוכה, לזכאות להחלת מס הכנסה שלילי כפי שהוחלט לגבי עובדים שכירים זאת חרף התנגדותו של משרד האוצר לכך (בראשותו של שר האוצר דאז, אברהם הירשזון) שינוי אופן ההכרה בהוצאות רכב לעצמאי: לאחר מאבק ממושך נקבע כי העצמאי יוכל לנכות 45% מהוצאות רכב הכלליות שלו המשמש אותו ליצירת הכנסה, לעומת ניכוי של 25% עד אז. הכרה בהוצאות אש"ל: ב-2011 להב זכתה בעתירתה לבג"ץ בנושא הוצאות אש"ל. הצעת חוק שוטף+ 30 – עבר טרומית ולאחרונה התחייב דרעי כי יקדם את החקיקה. חוק דמי אבטלה של להב- עבר בטרומית ונכלל בחוק ההסדרים. חישוב מס נפרד לזוגות בעלי עסק משותף- לאחר מאבק ממושך שלהב הובילה בנושא החוק לחישוב מס מאוחד, התיקון אושר בוועדת שרים בממשלה הקודמת. הוכנס תיקון על ידי משרד המשפטים לטובת הזוגות הנשואים. תיקון חוק מע"מ – עסקים בעלי מחזור של עד 2 מיליון ש"ח יהיו חייבים בתשלום המע"מ רק עם קבלת התשלום בפועל. הצעת חוק פנסיית חובה לעצמאים – על פי הצעת החוק החל משנת 2017 יחויב העצמאי להפקיד לחיסכון הפנסיוני. עזרה לעסקים קטנים בתקופת מלחמת צוק איתן – קידום נושא הפיצויים מול הממשלה.
מאבקי להב
אשראי לעסקים קטנים – היקף האשראי לעסקים קטנים עדיין מצומצם ומחיר העמלות לעסקים קטנים גבוה מדי, ועל כן מוצע לאמץ בישראל את חוק ה – CRA האמריקאי המתמרץ בנקים שמקצים יותר אשראי, בין השאר, לעסקים קטנים. (המודל מצליח בארצות הברית) שילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרזי ממשלה – הממשלה קיבלה החלטה בנושא כבר ביולי 2011, ומוצע לאמץ את המתכונת הנהוגה בחלק ממדינות העולם של כ-25% מהרכש יופנה לעסקים קטנים ובינוניים. פיצוי עסקים בעבודות הרכבת הקלה (כמקובל בעולם)– רצאבי ממליץ להכין תוכנית לפיצוי/הקמת קרן לפחות לעסקים בקרבה המידית לעבודות. עודף רגולציה – ביקורת על עודף הרגולציה. רצאבי מציע לאמץ את הרעיון של "חוק תמורת חוק", כלומר שעל כל הצעת רגולציה חדשה תוסר רגולציה קודמת באותה עלות. שיפור התנאים והזכויות הסוציאליות של עצמאים - דמי לידה לנשים עצמאיות, תגמולי מילואים לעצמאים.
רקטת מגנטו-פלזמה בעלת מתקף סגולי משתנה
רקטת מגנטו-פלזמה בעלת מתקף סגולי משתנה (באנגלית: Variable Specific Impulse Magnetoplasma Rocket, בקיצור VASIMR) היא מדחף אלקטרומגנטי להנעת חלליות. המדחף משתמש בגלי רדיו כדי ליינן ולחמם דלק, ובשדות מגנטיים כדי להאיץ את הפלזמה ליצירת דחף. זהו אחד מכמה סוגים של מערכות הנעה חשמליות לחללית.
עיצוב ופעולה
הרקטה משתמשת בגלים אלקטרומגנטיים ליינון וחימום פלזמה המואצת באמצעות שדות מגנטיים ליצירת דחף. אחד היתרונות של VASIMR היא שאין במנוע אלקטרודות, דבר המסיר את בעיית השחיקה שמקצרת את חיי המנוע במודלים אחרים כמו מנוע יונים. יתר על כן, כיוון שכל חלק ב-VASIMR מוגן מגנטית ואינו בא במגע ישיר עם הפלזמה, העמידות הפוטנציאלית של מנוע זה גדולה מזו של מנועי יון/פלזמה אחרים.
למעשה, ניתן לתאר את ה-VASIMR כזרבובית מתכנסת-מסתעפת ליונים ואלקטרונים. הדלק (גז נייטרלי כגון ארגון או קסנון) מוזרק בהתחלה לגליל חלול. עם כניסתו למנוע, הגז מחומם ל"פלזמה קרה" על ידי אנטנת תדר רדיו הליקון (הידועה גם בתור "מצמד") שמפציצה את הגז עם גלים אלקטרומגנטיים, משחררת אלקטרונים מאטומי הארגון או קסנון ומשאירה פלזמה המורכבת מיונים ואלקטרונים משוחררים, הממשיכים במורד תא המנוע. על ידי שינוי כמות האנרגיה, המיועדת לחימום באמצעות גלי הרדיו, ואת כמות הדלק הנמסרת ליצירת הפלזמה, VASIMR מסוגל לייצר דחף גבוה ומתקף סגולי נמוך, או דחף נמוך ומתקף סגולי גבוה. בשלב השני, אלקטרומגנט חזק דוחס את הפלזמה המיוננת בצורה דומה לזרבובית מתכנסת-מסתעפת הדוחסת גז במנועי רקטות מסורתיים.
מצמד שני, הידוע בשם יון ציקלוטרון החימום (ICH), פולט גלים אלקטרומגנטיים בתהודה בתוך המסלולים של יונים ואלקטרונים כשהם נוסעים דרך המנוע. תהודה של הגלים והפלזמה מושגת באמצעות הפחתה של השדה המגנטי בחלק זה של המנוע אשר מאטה את התנועה הסיבובית של חלקיקי הפלזמה. חלק זה מחמם את הפלזמה לטמפרטורות של 1,000,000 קלווין - פי 173 מהטמפרטורה על פני השמש.
תנועה של יונים ואלקטרונים דרך המנוע יכולה להיות מקורבת על ידי קווים מקבילים לקירות המנוע; עם זאת, החלקיקים מקיפים למעשה את אותם קווים בזמן שהם נעים דרך המנוע. בשלב הסופי, ההיסתעפות, המנוע מכיל שדות מגנטיים הולכים ומתרחבים המאלצים את היונים ואלקטרונים לצאת ממנו במסלול ספירלי, בכיוון מקביל והפוך לתנועה קדימה של החללית. המהירויות המושגות הן עד 50,000 מטרים לשנייה.
יתרונות וחסרונות במודל
בניגוד לתהליכי חימום רגילים של תהודת ציקלוטרון, ב-VASIMR נפלטים יונים מייד דרך הנחיר המגנטי, בטרם יספיקו לפזר חום. בהתבסס על עבודה תאורטית חדשה שנעשתה בשנת 2004 על ידי Arefiev ו-Breizman, כמעט כל האנרגיה בגל היון ציקלוטרון מועברת באופן אחיד לפלזמה המיוננת בפעם אחת בזמן תהליך קליטת הציקלוטרון. דבר זה מאפשר ליונים לעזוב את הזרבובית המגנטית עם פיזור אנרגיה צר מאוד, ומערכת מגנטית פשוטה וקומפקטית באופן משמעותי במנוע.
VASIMR אינו משתמש באלקטרודות; במקום זאת הוא מגן על רוב רכיבי החומרה מן הפלזמה, ולכן מבטל את שחיקת האלקטרודה - המקור העיקרי לבלאי במנועי יונים. בהשוואה למנועי רקטות מסורתיים בעלי צנרת מורכבת מאוד, שסתומים, כוננים ומשאבות-הטורבו, VASIMR חסר כמעט את כל החלקים הנעים מעיצובו (מלבד חלקים מחשיבות משנית כמו שסתומי גז), דבר הממקסם את עמידותו לטווח הארוך.
עם זאת, כמה בעיות חדשות צצות, כמו אינטראקציה עם שדות מגנטיים חזקים ופסולת החום. הכח הגדול יחסית שבו פועל VASIMR מייצר הרבה פסולת חום, ממנה יש להיפטר מבלי ליצור עומס תרמי ולחץ תרמי מיותר על החומרים בהם נעשה שימוש. אלקטרומגנטים מוליכים רבי עוצמה, המיועדים להכיל פלזמה חמה, יוצרים שדות מגנטיים בגודלי טסלה. הם יכולים לגרום לבעיות רכיבים אחרים בחללית וגם ליצור מומנט פיתול לא רצוי על ידי אינטראקציה עם המגנטוספירה.
מחקר ופיתוח
הניסוי הראשון ב-VASIMR נערך ב-MIT בשנת 1983 ביחידת פלזמה עם מראה מגנטית. שיפורים חשובים הוכנסו למודל הרקטות בשנות ה-90, ובהם שימוש במקור "הליקון" לפלזמה, שהחליף את אקדח הפלזמה הראשוני שתוכנן במקור וביטול השימוש באלקטרודות - מאפיין חשוב ביותר להבטחת האמינות וחיי מנוע ארוכים. פטנט חדש הוענק בשנת 2002.