cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
חגית לאלו
עבודותיה
יצירותיה של לאלו היו שונות בנוף האמנות הישראלי. באותה עת מכתיבי הדעה בשדה האמנות היו אנשי ״אופקים חדשים״ אשר, כאמור, דחו קבלת לאלו לקבוצתם. אלה נטו לצייר בסגנון המושפע מהמופשט הפריזאי. כלומר, רוב אמניה לא הגיעו למופשט ה״טהור״ ובמקום נטו להפשטה המתאפיינת בליריות. לאלו, מנגד, הושפעה בצורה ישירה מאמני ״אסכולת ניו יורק״. אלה ציירו מופשט טהור המצטייר כרדיקלי ועשיר. על כן יצירותיה של לאלו היו מבשרות של תנועה או סגנון אשר טרם פרץ בישראל.
קפנוגרפיה
קפנוגרפיה היא הצגה גרפית של ריכוז פחמן דו-חמצני בגזי הנשימה, לאורך מחזור הנשימה.
הקפנוגרפיה משמשת כלי לניטור ולהערכת מצבו של חולה המונשם באופן  מלאכותי במהלך הרדמה כללית, טיפול נמרץ ובביצוע אינטובציה (לאימות מיקום הצינור). המדידה מתבצעת באמצעות מכשיר הקפנוגרף המכיל חיישן ומתחבר לצינור ההנשמה.
הניטור מבוסס על כך שבמחזור הנשימה, שואפים אוויר דל בפחמן דו-חמצני המגיע לתאי הגוף. כאשר המטבוליזם תקין, החמצן משמש לשרפת גלוקוז  בתא, תוצרי הלווי של התהליך הם, פחמן דו-חמצני  ומים. עודפי פחמן דו-חמצני מגיעים לריאות ומפונים מהגוף בזמן הנשיפה. תהלך זה יוצר תבנית גל אופיינית של ריכוז פחמן דו-חמצני בגזי הנשימה.
מונסו-לה-מין
מונסו-לה-מין (בצרפתית: Montceau-les-Mines) היא קומונה בחבל בורגון-פראנש-קונטה, צרפת.
היסטוריה
העיר נמצאת באזור בו התגלה פחם במהלך המאה ה-16. בעקבות גילוי הפחם הוקמו באזור מכרות ובסביבתם התפתחו כפרים. להוצאת פחם מהאזור נבנתה תעלת מים שקשרה את האזור עם מספר נהרות. העיירה הוקמה באופן רשמי בשנת 1856 על בסיס מספר כפרים. בהקמתה היא כללה 1300 תושבים. בשנת 1857 ראש העיר קידם הקמת בית חולים, כנסייה בניין דואר ובשנת 1876 הסתיימה בניית בניין העירייה. מספר תושבים גדל בהתמדה והגיע לרמה של כ-30 אלף. אמנם לאחר מלחמת העולם הראשונה היקף כריית פחם באזור החל לרדת. בשנת 1965 המכרות סיפקו כ-2.5 מיליון טון אך כבר בשנת 1985 המכרות יצרו פחות ממיליון טון פחם. המכרות החלו להיסגר ובשנת 1992 נסגר המכרה האחרון. בהתאם לכך מספר תושבי היישוב פחת וכיום מתגוררים ביישוב כ-17 אלף תושבים בלבד. רמת אבטלה בעיירה היא כ-21% ועסקים רבים נסגרו.
בשנות ה-60 בעיר הייתה קבוצת כדורסל נשים שזכתה פעמיים באליפות צרפת.
במהלך מלחמת העולם השנייה אנדרה פרודון פעל בעיר להצלת היהודים וקיבל הכרה על פעילות תוך הענקת תואר חסיד אומות העולם. העיירה הייתה מרכז חשוב של רזיסטנס ובשנת 1946 ליישוב הוענקה מדליית הרזיסטנס.
גלקטיקה 1980
גלקטיקה 1980 (באנגלית: Galactica 1980) היא סדרת דרמה טלוויזיונית מסוג מדע בדיוני משנת 1980, העוסקת בספינת החלל גלקטיקה הנמלטת מפני גזע הרובוטים - הסיילונים, ומגיעה לכדור הארץ שם נמצאים השבט ה-13 של בני האדם. בגלקטיקה יודעים שבני האדם לא יוכלו להתגונן מפני הסיילונים ולכן מנסים בחשאי לעזור בהגנה בעזרת טכנולוגיה מקומית.
תקציר עלילה
קומנדר אדאמה וקולונל בומר שקודם להיות סגנו שולחים את קפטן טרוי - בנו המאומץ של אפולו, ביחד עם דילון לצפון אמריקה, על פי עצתו של דוקטור זי - ילד פלא המשמש כיועצו של אדאמה. דילון וטרוי מתלווים לכתבת טלוויזיה בשם ג'יימי המילטון. לאחר שבתחילה הגיעו אל גרמניה הנאצית בשנת 1944 כדי לעצור את קומנדר אקסבייר שניסה לשנות את העתיד כדי לשפר את מגננות כדור הארץ, שלושת החברים הוגים דרכים כדי לעזור למדענים ולגבור על הסיילונים. בינתיים, אדאמה שולח קבוצת ילדים מהצי אל כדור הארץ כדי להתערות באוכלוסייה, ברם, בשל שוני בכבידה ובפיזיולוגיה בין הגלקטיקה לארץ, הילדים צריכים להתמודד עם כוחות כמעט על-אנושיים בכדור הארץ.
הפקה
לאחר שהסדרה המקורית - "בטלסטאר גלקטיקה" (1978) בוטלה, מעריצי התוכנית הציפו את משרדי ABC במכתבים המבקשים להחזיר אותה שוב למרקע. ב-ABC פנו לגלן לארסון וביקשו ממנו להחיות מחדש את התוכנית, אך בפורמט זול יותר. בהמשך לפרק האחרון בסדרה, נכתב פרק ראשון חדש המסביר את היעלמותן של דמויות משנה שהגדילו את עלויות ההפקה ורק הדמויות המרכזיות נשארו.
הפרויקט לא האריך ימים ורבים מכוכבי הסדרה המקורית לא יכלו להשתתף, הכוכב ריצ'רד האץ' החליט לא להשתתף מפני שלא הבין מה יקרה לקפטן אפולו עכשיו כשהדמויות שונו, לכן בקו הזמן של הסדרה עברו כ-30 שנים.
הסדרה ידועה בשל התערבותם החריגה של מפיקי ABC שעוררה זעם כבד בקרב המעריצים. באותה תקופה הסדרה שודרה ברצועה המשפחתית בשעות אחר הצהריים שלרוב כללה סדרות קומדיה. הדבר הכריח את יוצרי הסדרה לשנות את קו העלילה מהתסריט, להוריד את רמת האלימות, ולכלול הרבה הומור שיתאים לצופים צעירים. התוכנית קיבלה אחוזי רייטינג נמוכים, ובוטלה לאחר 10 פרקים בלבד.
חידושים
בשנת 2003 הסדרה הופקה מחדש כמיני סדרה טלוויזיונית בשם "בטלסטאר גלקטיקה", ושנה לאחר מכן הופקה סדרה טלוויזיונית חדשה בשם "בטלסטאר גלקטיקה", שהחזיקה מעמד עד 2009. שתי ההפקות הללו עברו שינוי מעמיק בקווי העלילה ובדמויות רבות לעומת הסדרה המקורית. כל הרעיונות והעלילות בסדרה "גלקטיקה 1980" נשכחו לחלוטין שכן הסדרה תוארה כמתאימה לילדים.
3 בנובמבר
3 בנובמבר הוא היום ה-307 בשנה בלוח הגרגוריאני (308 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 58 ימים.
יחסי האיחוד האירופי–הממלכה המאוחדת
היחסים בין האיחוד האירופי לבין הממלכה המאוחדת (בריטניה) נשלטים, מאז 1 בינואר 2021, על ידי הסכם הסחר ושיתוף הפעולה של האיחוד האירופי-הממלכה המאוחדת (TCA).
היחסים בין הגופים מתחילים מאז הקמת הקהילות האירופיות, קודמתן של האיחוד האירופי, ב-1957. בריטניה הייתה חברה בגוש, לאחר שהצטרפה אליו ב-1973 (אשר אושר במשאל עם על חברות ב-1975) עד שהפכה למדינה הראשונה שהפסיקה את חברותה מרצון ב-31 בינואר 2020 לאחר משאל עם נוסף על חברות שנערך ב־2016, שבו 51.9% מהמצביעים בחרו לעזוב את האיחוד. ניתן לתאר את ההיסטוריה של חברות בריטניה בגוש כ-"חוסר שביעות רצון הדדית", כאשר עמדותיה של בריטניה מעכבות לעיתים קרובות צעדים לקראת העמקת האינטגרציה האירופית.
הסכם הברקזיט ממלא כעת תפקיד משמעותי ביחסים בין שתי הגופים, במיוחד עבור צפון אירלנד (אשר ממשיכה להחיל את חוקי האיחוד האירופי בנוגע לסחורות), ובמהלך תקופת המעבר שנמשכה עד 31 בדצמבר 2020. בריטניה גובלת במדינה החברה באיחוד האירופי, הרפובליקה של אירלנד.
חברות בבריטניה באיחוד (1973–2020)
לאחר הצטרפות בריטניה לאיחוד האירופי ב-1973, הממלכה ניהלה משא ומתן מחודש על תנאי החברות, התחרתה על הנחות תקציביות וביקשה פטור מהמטבע האחיד. המדיניות החקלאית המשותפת של האיחוד (CAP) בפרט עמדה לעיתים קרובות במרכז הסכסוכים של בריטניה עם שאר האיחוד האירופי, וביססה את המוניטין שלה כ"שותפה מביכה" בתוך הגוש.
מאז 1977, אירעו תנודות רבות בין דעות פרו-אירופיות ואנטי-אירופיות בקרב הציבור הבריטי. הן השמרנים והן הלייבור כאחד התגייסו בדרך כלל לדעות הקדומות כלפי האיחוד האירופי שבהן דגלו הבריטים, שבמקום להתחייב לרעיון אירופי העדיפו בדרך כלל לשאוף לימים עברו של ההגמוניה העולמית הבריטית. במשאל העם על חברות הממלכה המאוחדת בקהילות האירופיות, שני, שני שלישים מהמצביעים הבריטים הצביעו בעד המשך חברותה של הממלכה המאוחדת בקהילות. דחיית החברות הגדולה ביותר הייתה ב-1980, השנה המלאה הראשונה בתקופת כהונתה של ראש הממשלה מרגרט תאצ'ר, עם 65% התנגדו ו-26% בעד חברות. כחברה באיחוד האירופי, בריטניה מעולם לא אימצה את השימוש באירו או הצטרפה לאמנת שנגן, שהבטיחה תנועת אזרחים חופשית בתוך האיחוד. כמו כן, ממשלת בריטניה דבקה במדיניות ארוכת שנים של התלהבות מהרחבת האיחוד האירופי, בהנחה שהוספת חברים נוספים תערער רצון להעמקת הפדרליזציה של האיחוד.
הסכם יום שישי הטוב מ-1998 הנוגע לסיום הסכסוך האתני-לאומי בצפון אירלנד נחתם בהקשר של החברות המשותפת של הממלכה המאוחדת ואירלנד באיחוד האירופי. בעקבות תוצאות משאל העם על חברות הממלכה המאוחדת באיחוד האירופי ב-2016, שבו 52% מהמצביעים תמכו בברקזיט (הלחם של "British Exit", יציאה בריטית), בריטניה ניהלה משא ומתן על פרישתה מהאיחוד האירופי. לאחר ההצבעה, ראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון, שתמך בהישארות באיחוד האירופי, התפטר. תרזה מיי הפכה לראשת הממשלה לאחר התפטרותו הרשמית, ואף על פי שגם היא תמכה בהישארות באיחוד האירופי, היא התחייבה לנהל משא ומתן על יציאת בריטניה ממנו. בריטניה עזבה רשמית את האיחוד ב-31 בינואר 2020.
אחרי הברקזיט (מאז 2020)
ב-30 בדצמבר 2020, לאחר שמונה חודשים של משא ומתן, האיחוד האירופי ובריטניה חתמו על הסכם הסחר ושיתוף הפעולה של האיחוד האירופי-הממלכה המאוחדת, המסדיר את היחסים הבילטרליים מאז כניסתו הזמנית לתוקף יומיים לאחר מכן ואושר מאוחר יותר על ידי שני הצדדים.
אף על פי שבריטניה שמרה על קשרים חזקים עם כמה ממדינות האיחוד האירופי, ההחלטה לפרוש עוררה ביקורת על בריטניה ברחבי האיחוד ובמיוחד בעיתונות הגרמנית. עם זאת, התגובה הבריטית הישירה לפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022 מתוארת כפעולה שהחזירה את היחסים בין הגופים לכפי שהיו לפני הברקזיט.
עצמאות סקוטלנד וחברותה באיחוד האירופי
משאל העם על עצמאות סקוטלנד ב-2014 היה הפעם הראשונה בה האיחוד האירופי עמד בפני התפרקות פוטנציאלית של מדינה חברה. בעוד הפרישה של הממלכה מהאיחוד האירופי גם הוציאה את סקוטלנד מהאיחוד האירופי, הוויכוחים במשאל העם עשויים להשפיע על תרחישים עתידיים אחרים.
הייעוץ המשפטי של ממשלת בריטניה בנושא היה כי "מכיוון ש[שאר בריטניה] תהיה אותה מדינה כמו בריטניה, חברותה באיחוד האירופי תימשך", תוך השערה ש"על פניו, סקוטלנד תידרש להצטרף לאיחוד האירופי כמדינה חדשה, מה שידרוש משא ומתן על תנאי החברות בה". ללא כל תהליך רשמי לטיפול בפירוק של מדינה חברה כלשהי, הנציבות האירופית הציעה, אם תתבקש על ידי מדינה חברה, לספק השקפה רשמית על עמדת האיחוד האירופי לגבי חברות באיחוד האירופי של סקוטלנד במקרה של עצמאותה מבריטניה. ממשלת סקוטלנד ביקשה מראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון להגיש בקשה כזו, אך היא לא הוגשה. ניקולה סטרג'ן, סגנית השר הראשון של סקוטלנד דאז, אמרה כי הקבינט הסקוטי לא הסכים לכך שסקוטלנד עצמאית תצטרך להגיש בקשה מחדש לחברות באיחוד האירופי.
סחר
בשנת 2017, הייצוא הבריטי לאיחוד האירופי הסתכם ב-274 מיליארד לירות שטרלינג מתוך 616 מיליארד ליש"ט מסך הייצוא של הממלכה המאוחדת. שיעור הייצוא של בריטניה לאיחוד האירופי ירד, מכיוון שהייצוא למדינות שאינן חברות באיחוד גדל בקצב מהיר יותר.
לפי Eurostat, הייצוא מ-27 מדינות האיחוד האירופי לממלכה המאוחדת גדל מ-316 מיליארד אירו ב-2015 ל-319 מיליארד אירו ב-2019. במקביל, לפי Eurostat, הייבוא מבריטניה לאיחוד גדל מ-184 מיליארד אירו ב-2015 ל-194 מיליארד אירו ב-2019.
הלגונה הכחולה (מרחצאות)
הלגונה הכחולה (באיסלנדית: Bláa lónið – "בלאוה לואוניד'") היא אתר מרחצאות גאותרמיים השוכן באגם ליד העיירה גרינדוויק (Grindavík) שבחצי האי רייקיאנס, בדרום-מערבה של איסלנד. המרחצאות נחשבים לאחד מאתרי התיירות הפופולריים במדינה, בין היתר בזכות קרבתם לבירה רייקיאוויק, הנמצאת כ-39 ק"מ צפונית-מזרחית להם, ולנמל התעופה הבינלאומי קפלוויק הנמצא כ-13 ק"מ צפונית-מערבית מהם.
היווצרות האתר
האגם בו שוכנים המרחצאות נוצר כתוצאה מפעילותו של מפעל האנרגיה הגאותרמית "סווארטסנגי" (Svartsengi) אשר הוקם ב-1978. המפעל שואב מים מעומק של כשני קילומטרים, אשר חומם במעבה האדמה מגיע ל-240 מעלות צלזיוס. מים אלה הם עירוב של מים מתוקים (כ-30%) ומי ים (כ-70%), ולאחר הנעת טורבינות ייצור החשמל, הם מוזרמים אל פני שדה הלבה המקיף את האתר. עם היווצרות האגם החלו תושבי הסביבה לרחוץ בו, ובהמשך מוסד המקום והוקמו בו המרחצאות, אשר הורחבו בשנת 2008.
האתר
האגם בו שוכנים המרחצאות משתרע על-פני שטח של חמישה דונם, וטמפרטורת מימיו נעה בין 37–42 מעלות צלזיוס. ריכוז המלחים בו מגיע לכ-2.58% (כ-25.8 מיליגרם לקילוגרם מים) והעיקריים שבהם הם כלור (15.7 מ"ל/ק"ג) נתרן (7.6 מ"ל/ק"ג), סידן (כ-1.2 מ"ל/ק"ג) ואשלג (1.1 מ"ל/ק"ג). האגם מתאפיין בגווני כחול ולבן, הנוצרים כתוצאה מפעילותן של כ-200 מיני אצות ממחלקת הצורניות, רובן אנדמיות לאתר. מי האגם מתחלפים אחת ל-40 שעות.
מי המרחצאות נחשבים כיעילים בטיפול בפסוריאזיס ובמחלות עור אחרות, אולם המרחצאות שאינם מקורים הפכו לאטרקציה גם בזכות איכויות הבילוי בהן, בין היתר בחורף, כאשר מזג האוויר מושלג. באתר שוכנים גם סאונה, חמאם, חדרי עיסוי, מסעדה, בית קפה, בית מלון קטן וכן חנות לממכר מוצרי יופי ובריאות. הלגונה הכחולה הופיעה בסרט הוסטל: חלק 2.
גירמיי גבריסלסי
גירמיי גבריסלסי (בתיגרינית: ግርማይ ገብረስላሰ; נולד ב-14 בנובמבר 1995) הוא אתלט אריתריאי. הוא אלוף העולם (בייג'ינג 2015) בריצת מרתון. בכך היה לאתלט הצעיר ביותר שזכה במדליית זהב בריצת מרתון באליפות עולם ולאתלט האריתריאי הראשון בהיסטוריה שזכה במדליית זהב באליפות עולם.
במרתון ניו יורק שנערך ב-6 בנובמבר 2016, זכה במקום הראשון משסיים בזמן של 2:07:51 והיה לרץ הצעיר ביותר בתולדות מרתון זה שזכה במקום הראשון.
אולם הקונכייה
אולם הקונכייה הוא היכל ספורט רב תכליתי הממוקם בבאר שבע ומונה 3,000 מקומות ישיבה. ההיכל משמש כאולמה הביתי של קבוצת הכדורסל של הפועל באר שבע. הוא הוקם במסגרת קריית ספורט חדשה הכוללת גם את אצטדיון טרנר.
היסטוריה
אולם הקונכייה פתח את שעריו בדצמבר 2013 במופעים של הפסטיגל, וב-25 בפברואר 2014 הוא נחנך על ידי רוביק דנילוביץ', ראש העיר של באר שבע, שמואל פרנקל, יו"ר מנהלת הליגה, ואיציק לארי, יו"ר וינר, לפני משחק האולסטאר המסורתי של ליגת העל.
אולם הקונכייה תוכנן על ידי האדריכל גדעון פובזנר.
ההיכל כולל 5,000 מ"ר בנוי והוקם בהשקעה של כ-50 מיליון ש"ח, כשחלק מהמימון בסיוע מפעל הפיס. ההיכל נבנה באמצעות החברה הכלכלית לפיתוח באר שבע ונוהל על ידי חברת "כיוונים".
החל מינואר 2021, במהלך התפרצות מגפת הקורונה בישראל, שימש ההיכל לפרקים כמתחם חיסונים נגד COVID-19 של שירותי בריאות כללית.
המתקפה על פרל הארבור
המתקפה על פרל הארבור הייתה מתקפת פתע של האימפריה היפנית על הבסיס האמריקאי בפרל הארבור שבהוואי, בבוקר יום ראשון, 7 בדצמבר 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה. בתקופת המלחמה שימש נמל פרל הארבור כבסיס המרכזי של חיל הים של ארצות הברית באוקיינוס השקט. את המתקפה ביצעו מטוסים של הצי הקיסרי היפני, שהמריאו מנושאות מטוסים. בשעה 7:55 בבוקר הוביל מיטסואו פושידה, הטייס היפני את המתקפה. ההתקפה על פרל הארבור נצרבה בתודעה האמריקאית כאירוע של קלון לאומי, והיא נחשבת לכישלון המודיעיני הגדול ביותר בתולדות ארצות הברית, עד פיגועי 11 בספטמבר. כמה שעות אחרי המתקפה הכריזה יפן מלחמה על ארצות הברית. למחרת נשא נשיא ארצות הברית רוזוולט את נאום הקלון, וארצות הברית הכריזה מלחמה על יפן שהסתיימה בכניעת האימפריה היפנית.
בתקיפת פתע זו איבדה ארצות הברית 12 ספינות מלחמה, 188 מטוסים ו־2,459 חיילים ואזרחים, אולם נושאות המטוסים וצי הצוללות לא נפגעו, כיוון שלא עגנו בבסיס באותה עת.
רקע: מדיניות ההתפשטות של יפן
אחת הסיבות שהביאו את יפן לצאת למתקפת פתע בעלת משמעות מרחיקת לכת מבחינה צבאית ומדינית נגד ארצות הברית בפרל הארבור, ניתן למצוא עוד בשלהי המאה ה־19, לאחר תקופת הרסטורציה של מייג'י, שהביאה לפתיחת שערי יפן לעולם, וגרמה בה לתהליך תיעוש מהיר, בדרך להפיכתה למעצמה אזורית ועולמית.
סימנים ראשונים לאימפריאליזם היפני נראו כבר עם סיום מלחמתה בסין, ב־1895, שהביאה לסיפוח האי פורמוזה (טאיוואן) לאימפריה היפנית. יפן אותתה כבר אז על שאיפותיה הטריטוריאליות בסין עצמה, שאיפות שאז עדיין לא נחשבו למעשיות. אולם לאחר מלחמת רוסיה–יפן, ב־1905, היא זכתה לדריסת רגל בסין: במנצ'וריה, באזור קוואנטונג, השתלטה על מסילת הברזל של מנצ'וריה, והעלתה תביעות לבעלות על דרום האי סחלין, שטח שכבשה במלחמת רוסיה–יפן, וקיבלה בהסכם פורטסמות' בשנת 1906.
ב־1918 שלחה יפן כוח של כ־7,000 חיילים לסיביר, כדי לסייע לצבא הלבן במלחמת האזרחים ברוסיה נגד הצבא האדום, וניסתה בתוך כך לספח אליה את סיביר, ניסיון שנכשל. היפנים נסוגו מסיביר ב־1922 ומצפון סחלין ב־1925.
בשנים 1921–1922 השתתפה יפן בוועידה הימית בוושינגטון, והייתה שותפה להסכמים שהושגו שם. אחד מהם היה ברית של תשע מדינות שנועדה לאפשר לסין לכונן משטר יציב. יפן התחייבה לעיקרון של מדיניות אי־התערבות בסין ולכיבוד ריבונותה ועצמאותה של סין. לאחר הקמת ממשלת טנאקה ביפן, בשנת 1927, היא אף נקטה במדיניות חיובית כלפי המאמצים לכונן בסין משטר עצמאי יציב. אולם מדיניות זאת קרסה ב־1931 עם פלישת יפן למנצ'וריה והקמת ממשלת הבובות מנצ'וקוו, מהלך שהיה הפרה בוטה של ההבטחות שיפן עצמה נתנה. יפן אומנם הודיעה כי אין לה תביעות טריטוריאליות נוספות בסין אולם הצהרה זו לא עמדה במבחן המציאות, שכן זמן קצר לאחר מכן התקדמו הכוחות היפנים בתוך סין דרומה ומערבה, והשתלטו על שטחים נרחבים.
כשחבר הלאומים אימץ דו"ח אנטי־יפני של ועדת לייטון, שבחנה את המצב במנצ'וריה, נטש נציג יפן את הדיונים והודיע על כוונת ארצו לפרוש מהארגון, דבר שביצעה בהפגנתיות בנטישת נציגה את חבר הלאומים ב 1933. התרוץ המידי לנטישה היה שיפן סירבה להגביל את הצי שלה לנוסחת "5 : 5 : 3" שנתנה לבריטניה יתרון על יפן של 5 ספינות בריטיות לעומת 3 ספינות יפניות מכל קבוצה. יפן המשיכה כל העת במדיניות דו־משמעית. ב־21 בפברואר 1934 העביר שר החוץ היפני לעמיתו האמריקני הודעה שבה אמר כי אין שום בעיה שאינה ניתנת לפתרון באמצעים ידידותיים ביחסים שבין שתי המדינות. עם זאת, ב־17 באפריל אותה שנה הבהירה יפן את עמדתה כי ממשלת סין חייבת למלא אחר שורה של תכתיבים שהציבה לה, ובמקביל הודיעה על כוונתה לפרוש בסוף 1936 מאמנה בינלאומית שנחתמה ב־1922 בוושינגטון, ושהטילה מגבלות על נוכחותה הימית באזור.
בשנת 1937 הגו היפנים את "תוכנית מארוזאן" שהייתה תוכנית האב שלהם לכיבוש האוקיינוס השקט. במסגרת התוכנית הם סימנו את ארצות הברית כמכשול העיקרי לביצועה. בכך נזרע הזרע להתקפה על פרל הארבור.
באותו שלב החלה יפן להכין את צבאה לאפשרות של פלישה לסין. היא גם ניהלה שיחות עם גרמניה הנאצית שהסתיימו בהקמת הברית נגד הקומינטרן ב־25 בנובמבר 1936, שאליה הצטרפה גם איטליה ב־1937, דבר שסימל את הקמתה של ברית מדינות הציר ואת הפלישה היפנית לסין ביולי 1937 ופרוץ מלחמת סין–יפן השנייה.
הפלישה היפנית לסין התאפיינה בביצוע נרחב של פשעי מלחמה בידי היפנים, שהגיעו לשיאם בטבח ננקינג ב־13 בדצמבר 1937. למרות זאת הצהיר ראש ממשלת יפן, הנסיך קונויי (Konoye), כי הפלישה היפנית לסין נועדה להבטיח את השלום באזור. שר החוץ היפני אף אמר: "יפן אינה רואה בעם הסיני אויב".
במהלך שנת 1941 התגברה המתיחות הארוכה בין יפן הקיסרית וארצות הברית. ביולי 1941, בתגובה להמשך מגמות הכיבוש היפני בסין ובהודו-סין, הטילו ארצות הברית ובריטניה שורת סנקציות כלכליות על יפן, בהן אמברגו על ייצוא נפט, סגירת תעלת פנמה לספינות יפניות, והקפאת נכסים יפניים. צעדיה של ארצות הברית רק חיזקו את עמדתה של יפן כי היא חייבת להשתלט על המושבות העשירות בחומרי גלם על מנת להשתחרר מהתלות במערב, וכי יש להילחם בארצות הברית, שהיא המכשול העיקרי להקמת האימפריה היפנית.
הכנות היפנים לתקיפה
את הרעיון לתקוף את הצי האמריקני בפרל הארבור הגה האדמירל איסורוקו יממוטו, מפקד הצי הקיסרי היפני. יממוטו היה גם המוח המתכנן של המתקפה והוא החל את ההכנות אליה מאז 1940, ובמשך הזמן האשים קצינים אחרים בצבא היפני בהססנות בהתייחסו לאיטיות תכנוניהם. הדבר ששכנע את יממוטו שתקיפה מהים ומהאוויר באמצעות נושאת מטוסים היא אפשרית, היה התקפה בריטית על נמל טאראנטו באיטליה באמצעות מטוסי טורפדו ב־11 בנובמבר עד 12 בנובמבר 1940. הנזקים היו חמורים: חמש ספינות ניזוקו ולפחות שתיים מהן טבעו. הנספח הצבאי היפני בשגרירות יפן באיטליה ביקר בנמל שהותקף ורשם רשימות. יממוטו, שהשתלם תקופה מסוימת בארצות הברית, הגיע למסקנה כי כדי להשלים את השתלטותה על סין ועל דרום-מזרח אסיה, צריכה יפן תקופה של שנה לפחות, שבה הצי האמריקני החזק באוקיינוס השקט יהיה מנוטרל. המתקפה המתוכננת על פרל הארבור הייתה בעיניו מתקפת מנע שנועדה לצורך זה. לאחר עימותים שהיו לו עם מפקדת הצי היפני, כולל איום שלו בהתפטרות, הוא קיבל אישור להקים כוח משימה ייעודי של נושאות מטוסים, ומינה את קצין המבצעים מינורו גנדה להכין את תוכנית המתקפה, שהתבססה כולה על עקרון ההפתעה באמצעות כוח אווירי של מפציצי טורפדו ומטוסי קרב הפצצה שימריא מצי של נושאות מטוסים. לקראת אפריל 1941 קיבלה התוכנית את שם הקוד "מבצע Z".
בקיץ 1941 התאמנו טייסי מפציצי הטורפדו היפנים באי קיושו. קפטן גנדה בחר בעיר קגושימה כאזור אימונים, משום שהגאוגרפיה, הטופוגרפיה והתשתית שלה סיפקו לטייסיו את אותם אתגרים שציפו להם בפרל הארבור. האימונים כללו טיסה בגובה של 1,500 מטרים מאחורי צלע הר וצלילה לעבר המבנים והבתים בעיר, עד גובה של 7 מטרים בלבד, לצורך הטלת הטורפדו במים, במרחק של כ־270 מטרים מהמטרה. אחת הבעיות הייתה שלפי המודיעין היפני טורפדו תקני עלול לצלול במקום לשייט סמוך לפני המים ולפגוע בספינות. הפתרון שהושג היה חיבור מצופים עשויים מעץ לזנב הטורפדו, רעיון שהתברר כמוצלח.
תוכניות לתקיפה בתמיכת מקדמות צבאיות נוספות החלה בינואר 1941 וההכנות למשימה היו בעיצומן באמצע השנה, כאשר נקבע כי התוכנית היא כדאית לאחר כמה קרבות של הצי הקיסרי. התקיפה הסתמכה על טורפדו, אך כלי הנשק של אז דרשו מים עמוקים כאשר נשלחו מהאוויר. במהלך קיץ 1941 פיתחה יפן וייצרה טורפדו שהיו מסוגלים לפעול במים הרדודים של פרל הארבור. המאמץ הוביל לפיתוחו של טורפדו מסוג 95, שאכן גרם לרוב הנזק לספינות האמריקניות.
התקיפה
ב־26 בנובמבר עזב תחת דממת אלחוט צי של שש נושאות מטוסים יפניות בפיקוד סגן האדמירל צ'ואיצ'י נגומו את מפרץ היטוקאפו שבאי איטורופ, כשפניו לפרל הארבור. אותו חלק מהצי שיצא מבסיס האשיראג'ימא באי איטורופ הפליג מצפון, מחוץ לנתיבי ספינות הסוחר, כדי לא להתגלות. ב־1 בדצמבר 1941, באמצע הדרך, נואשו מקבלי ההחלטות ביפן מהאפשרות להסרת האמברגו על אספקת נפט ליפן, שברו את השתיקה האלחוטית ושדרו למפקד צ'ואיצ'י נאגומו: "טפס על הר ניתאקה". משמעות המסר, שנמסר על ידי מפעיל הרדיו בספינה למפקדו, הייתה לבצע את התקיפה כמתוכנן. שלב זה כבר היה "נקודת אל חזור" מבחינת היפנים שחששו מלהתגלות. נושאות המטוסים היפניות שהשתתפו בתקיפה היו אקאגי, היריו, קאגה, שוקאקו, סוריו וזואיקאקו. את כוח המשימה ליוו שתי אוניות קרב מהירות, שתי סיירות כבדות, תשע משחתות וצוללות רבות. בסך הכול כלל הכוח 441 מטוסי קרב, בהם מטוסי יירוט, מפציצי טורפדו, מפציצי צלילה ומפציצי קרב.
גל התקיפה הראשון יצא בבוקר 7 בדצמבר 1941 בשעה 6:05. 183 מטוסים יצאו במבנה, שנשבר כדי ש־53 מטוסים יוכלו להתפנות לתקיפת שדות התעופה שבאי. מרגע שהתקרבו הכוחות היפנים ליעדם, פתחו המגינים האמריקאים באש נ"מ לעברם, ובסופו של דבר גם ירו עליהם בתותחי 127 מילימטר מספינות שלא ניזוקו קשה.
היריות הראשונות וההרוגים הראשונים במתקפה על פרל הארבור התרחשו כאשר USS Ward תקפה והטביעה צוללת ננס יפנית. היפנים תכננו להפעיל חמש צוללות ננסיות בפרל הארבור כדי לפגוע בספינות הצי האמריקאי באמצעות טורפדו, לאחר תחילת ההפצצה האווירית. אף אחת מהצוללות לא חזרה בשלום, ורק ארבע מתוך חמש הצוללות נמצאו.
המטוסים תקפו בשני גלים, בשעה 7:53 ובשעה 8:55. מטוסי הצי היפני הפציצו את כל בסיסי חיל האוויר של ארצות הברית שעל האי ואת כל ספינות המלחמה האמריקניות שעגנו במקום. כמעט כל המטוסים שהיו על הקרקע הושמדו, ורק מטוסי קרב בודדים הצליחו להמריא במטרה ליירט את המטוסים התוקפים. חמש אוניות מערכה, שולת מוקשים אחת ושלוש משחתות טבעו, וחמש אוניות נוספות ניזוקו; 188 מטוסים הושמדו, ו־2,402 חיילים אמריקאיים נהרגו. אוניית המערכה אריזונה התפוצצה וטבעה ובה יותר מ־1,100 מלחים – כחצי מכלל ההרוגים בתקיפה. ליפנים אבדו 29 מטוסים במהלך הקרב, ונהרגו 58 טייסים ואנשי צוות.
האדמירל נגומו החליט לוותר על הגל השלישי והעדיף להסיג את כוחותיו, דבר שאחר כך התברר כטעות קשה מבחינת היפנים. מטרתו של הגל השלישי הייתה לפגוע ביכולת השיקום של הצי, מוסכי הנמל ומפעלים חיוניים על האי. ביטול תקיפה זו איפשר את שיקום צי האוקיינוס השקט והנמל בזמן קצר בהרבה מאשר צפו היפנים בהערכות המקוריות שלהם. את הסיבה לביטול מתקפת הגל השלישי סיפק צ'ואיצ'י נאגומו: במתקפת הגל הראשון איבדו היפנים 7 מטוסים, שכולם הופלו באש נגד מטוסים. במתקפת הגל השני הופלו 22 מטוסים יפניים, וצ'ואיצ'י נאגומו ביטל את ההמשך בטענה שאז כבר היו האמריקנים ערניים ביותר, והוא ביקש לחסוך באבדות. היסטוריונים טענו מאוחר יותר, שהמחדל היפני היה בכך שלא הפציצו את מכלי הדלק של הנמל, דבר שהיה באפשרותם לעשות. זה הדבר שאיפשר לאמריקנים להתאושש מהר יחסית מהמתקפה.
תוצאות התקיפה
למחרת המתקפה היפנית, ב־8 בדצמבר 1941, הודיעו ארצות הברית הולנד ובריטניה על הכרזת מלחמה רשמית על יפן, והקונפליקט העולמי של מלחמת העולם השנייה התרחב על פני כל שטחו של האוקיינוס השקט. שלושה ימים אחר־כך, ב־11 בדצמבר, הכריזו גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית מלחמה על ארצות הברית, ואיטליה נכנסה למלחמת העולם השנייה לצד אויבי בעלות הברית, גם בהקשר האמריקני, כי באירופה ובאפריקה פעלו האיטלקים מאז 10 ביוני 1940. הכרזת המלחמה הגרמנית הייתה בניגוד לדעת גנרלים בצבא גרמניה, אבל אדולף היטלר שהכריז מלחמה על ארצות הברית, אמר שהניצחון מובטח כי יש לו בעלת ברית שלא נכבשה מזה 3,000 שנה, בהתייחסו ליפן.
עם זאת, הניצחון היפני היה זמני ומוגבל, שכן היפנים לא הצליחו לנצל את התקפתם לגירוש האמריקאים מזירת האוקיינוס השקט. כישלון זה הביא להתמוטטותם כעבור ארבע שנים. היפנים לא הצליחו להשיג שליטה מלאה במרחב הימי שלהם. כניסת ארצות הברית למלחמה גרמה ליפנים למתוח יתר על המידה את גבולות יכולת השליטה על יחידותיהם, ולא אפשרה להם לרכז מאמץ.
המתקפה היפנית על פרל הארבור גם זירזה את הצטרפותה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה בחזיתות באירופה, בצפון אפריקה ובמזרח הרחוק מול יפן לצידן של בעלות הברית.
הדגל האמריקני שהתנוסס מעל למפקדתו של הגנרל דגלאס מקארתור בטוקיו בתפקידו כמושל יפן לאחר כניעתה, היה אותו דגל עצמו שהתנוסס בפרל הארבור ביום התקיפה היפנית.
מוחמד אבו פאני
מוחמד אבו פאני (בערבית: محمد ابو فاني; נולד ב-27 באפריל 1998) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת הקשר בפרנצווארוש ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים
אבו פאני נולד בכפר קרע, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי חיפה. ב-13 במאי 2017, אבו פאני ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 לבני סכנין.
בספטמבר אבו פאני הושאל להפועל רמת גן מהליגה הלאומית. ב-19 בינואר 2018, אבו פאני הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 1–0 נגד הפועל נצרת עילית.
בקיץ הצטרף בהשאלה להפועל חדרה, העולה החדשה לליגת העל. ב-25 באוגוסט 2018, אבו פאני הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 2–1 נגד הפועל תל אביב.
ב-15 בינואר 2019, אבו פאני חזר למכבי חיפה. ב-17 בפברואר 2019, אבו פאני הבקיע את שער הבכורה שלו בחיפה בניצחון 3–1 נגד הפועל חדרה.
ב-18 בספטמבר 2019 הושאל אבו פאני שוב להפועל חדרה. בסיום עונת 2019/2020 תמה ההשאלה ואבו פאני חזר למכבי חיפה.
ב-24 בספטמבר 2020 הבקיע אבו פאני את שער הבכורה שלו באירופה, בניצחון 2–1 נגד רוסטוב הרוסית.
בשלוש העונות 2020/2021, 2021/2022 ו-2022/2023 זכתה מכבי חיפה בשלוש אליפויות רצופות, ובעונה השלישית אף העפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות. אבו פאני היה בורג חשוב במועדון לאורך שלוש העונות, ואף שימש כקפטן מחליף (אחרי צ'רון שרי).
ב-17 ביוני 2023 חתם בפרנצווארוש מליגת העל ההונגרית. . ב-10 באוגוסט 2023, אבו פאני הבקיע את שער הבכורה שלו בפרנצווארוש בניצחון 1-6 על המרון ספרטנס בסיבוב השלישי של מוקדמות הקונפרנס ליג.
קריירה בינלאומית
באוקטובר 2020 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת. ב-8 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו מול סקוטלנד, במסגרת משחקי הפלייאוף לאחר מוקדמות יורו 2020. ב-5 ביוני 2021, במסגרת משחק ידידות במונטנגרו, נכנס כמחליף ובישל שלושה שערים בניצחון הנבחרת 3–1.
סגנון משחק
אבו פאני משחק כקשר ומסוגל לתפקד הן כקשר אחורי והן כקשר 50-50 שעושה גם הגנה וגם התקפה. לאבו פאני יש בעיטה טובה מחוץ לרחבה, והוא כבש לא מעט שערים בבעיטה חזקה מרחוק.
יחסי ישראל–ערב הסעודית
בין מדינת ישראל וערב הסעודית לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים, עם זאת, דווח על שיתוף פעולה דיפלומטי, מודיעיני וביטחוני בין המדינות, כחלק משיתוף פעולה ישראלי-ערבי נגד איראן, ושיתופי פעולה לא רשמיים בתחום הכלכלה.
מדי שנה בשנה, נוסעים אלפי מוסלמים ישראלים אל העיר מכה, בעברם דרך ממלכת ירדן, על מנת לקיים את מצוות החג'.
רקע
ערב הסעודית הוקמה בשנת 1932 כמונרכיה אבסולוטית אסלאמית, ונמצאות בה שתי הערים הקדושות ביותר לאסלאם - מכה ואל-מדינה. ישראל הוקמה בשנת 1948 כדמוקרטיה פרלמנטרית, בה רוב יהודי ומיעוט מוסלמי, כשבירתה היא ירושלים, העיר הקדושה ביותר ביהדות והשלישית בקדושתה לאסלאם (עד 1967 שלטה ירדן במזרח העיר, שם נמצאים המקומות הקדושים לאסלאם).
ערב הסעודית שולטת על מרבית חצי האי ערב, וגבולה המערבי הוא ים סוף שבצפונו נמצא מפרץ אילת. ישראל שוכנת צפונית לערב הסעודית, ולה גישה למפרץ אילת באמצעות רצועת חוף, בה שוכנת העיר אילת. בשטח בין ארצות אלו שולטת ממלכת ירדן ברצועת חוף, בה נמצאת העיר עקבה, המהווה את המוצא הימי היחידי שלה. עד שנת 1965 שלטה ירדן ברצועה צרה, אך בעקבות הסכם חילופי שטחים עם ערב הסעודית, הורחב שטח החוף שלה ב-12 קילומטרים על חשבון ערב הסעודית.
עוינות וחרם הנפט
ערב הסעודית לא הכירה במדינת ישראל מאז הקמתה, כשאר מדינות ערב, ובמלחמת העצמאות אף סייעה בצורה אקטיבית למדינות שפלשו לישראל ושלחה כוח בן 3,000 חיילים לסייע בעדן. היא איימה להפסיק את הזרמת הנפט ממנה אל מדינות המערב באם תתקבל החלטה על הקמת המדינה היהודית, אך בסופו של דבר לא מימשה את איומיה.
בשנת 1967 בעת מלחמת ששת הימים שוב שלחה ערב הסעודית כוח סיוע למדינות ערב שנלחמו בישראל, במהלך המלחמה כבש צה"ל מספר איים סעודיים בים סוף הסמוכים לשטחה של ישראל ואלה הוחזרו לה כעבור עשור.
במלחמת יום הכיפורים שלחה ערב הסעודית לסוריה חיל משלוח לסיוע בקרבות כנגד צה"ל בחזית רמת הגולן שכלל גדוד צנחנים וגדוד שריוניות אך הכוחות לא הספיקו לקחת חלק במלחמה. בנוסף העבירה ערב הסעודית לירדן כוח גדול יותר של שתי חטיבות חי"ר, גדוד טנקים, 54 קני ארטילריה וחמישה מסוקים. כוחות אלו תגברו את כוחות הצבא הירדני שנותרו בשטח ירדן ולא השתתפו בקרבות. בשלהי המלחמה יורט על ידי חיל האוויר הישראלי מטוס הרקולס C-130 סעודי שהחזיר פלוגת צנחנים מהצבא הסעודי ואולץ לנחות בבסיס לוד, בהתערבות ארצות הברית הורשה המטוס להמריא ולטוס לערב הסעודית.
לאחר מלחמת יום הכיפורים הייתה ערב הסעודית מיוזמות וממובילות חרם הנפט על מדינות המערב בתגובה על תמיכתן בישראל במהלך המלחמה.
עם חתימת הסכמי קמפ דייוויד בין ישראל למצרים בשנת 1979 פעלה ערב הסעודית נגד מצרים וניתקה את יחסיה עמה ביחד עם כל מדינות ערב בטענה שהיא "בוגדת", שתי המדינות חידשו את יחסיהן בשנת 1987.
מייק מילר (1964)
מייקל "מייק" מילר (באנגלית: Michael "Mike" Miller; נולד ב-14 באוגוסט 1964) הוא מאמן כדורסל אמריקאי. בעונת שימש כמאמנה הראשי של קבוצת ניו יורק ניקס מליגת ה-NBA במשך 44 משחקים.
יחסי ישראל–ערב הסעודית
עוינות וחרם הנפט
בשנת 1981 יצא יורש העצר הסעודי הנסיך פהד ביוזמה לפתרון הסכסוך הישראלי-ערבי, ביוזמה שנקראה "תוכנית פהד" הבהירה סעודיה לראשונה כי הבעיה העיקרית בנרמול הקשרים עם ישראל היא הסכסוך הישראלי-פלסטיני, מתוך שמונה נקודות שבהן עסקה התוכנית שש מהן התייחסו רק בדרכים לפתרון הסוגיה הפלסטינית, בין השאר קבעה היוזמה כי בתמורה לנכונות ישראל לנסיגה לגבולות 67 ולהקמת מדינה פלסטינית עצמאית שבירתה ירושלים המזרחית יכירו מדינות ערב בישראל, אך תוכנית זו נדחתה על ידי ישראל על הסף.
באותה שנה, עלתה ספינת הטילים הישראלית אח"י געש על שרטון בחוף הסעודי כתוצאה מטעות בניווט. לבקשת ארצות הברית הניחה ערב הסעודית לישראל להנחית כוחות גדולים שנפרשו בחוף הסעודי וחילצו את הסטי"ל.
מייק מילר (1964)
ליגת המכללות
מילר נולד וגדל בעיר מונמות' שבאילינוי, ובין השנים 1983–1987 למד באוניברסיטת טקסס A&M בקומרס.
בשנת 1989 החל את קריירת האימון שלו כעוזר מאמן בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מערב אילינוי, ובשנה העוקבת החזיק בתפקיד דומה באוניברסיטת סם יוסטון. בין השנים 1991–1994 היה עוזרו של ג'ים וולרידג' באוניברסיטת המדינה של טקסס ("טקסס סטייט"), ובקיץ 1994 החליף אותו כמאמן הראשי של הקבוצה. ב-6 עונותיו כמאמן טקסס סטייט העפילה הקבוצה פעם אחת לטורניר אליפות המכללות (ב-1997), ורשמה מאזן כולל של 87 ניצחונות ו-79 הפסדים.
יחסי ישראל–ערב הסעודית
דיווחים על התקרבות
בשנת 2002 פרסם יורש העצר הסעודי הנסיך עבדאללה בן עבד אל-עזיז את "היוזמה הסעודית" לפתרון הסכסוך הישראלי-פלסטיני. במרכזה עמדה נסיגה ישראלית לגבולות 1967 בתמורה תוביל סעודיה להכרה ערבית כוללת במדינת ישראל. היוזמה זכתה לתמיכת מדינות העולם בהם האיחוד האירופי וארצות הברית, אולם ישראל דחתה אותה בשל הסעיף הדורש הכרה בזכות השיבה.
בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 התרבו הדיווחים על שיתוף פעולה חשאי בין ישראל לערב הסעודית במסגרת המאמץ לסכל את תוכנית הגרעין האיראנית. כך למשל דווח כי ראש המוסד, מאיר דגן, ניהל מגעים חשאיים עם סעודיה וסיכם עמם שורה של הבנות ביטחוניות. שנה מאוחר יותר אף פורסם כי דגן ביקר בסעודיה ודן עמם בתיאומים ביטחוניים.
מייק מילר (1964)
ליגת המכללות
בשנת 2000 עזב את תפקידו וחזר לשמש כעוזרו של וולרידג', הפעם באוניברסיטת המדינה של קנזס ("קנזס סטייט"). בין השנים 2005–2012 היה המאמן הראשי של קבוצת אוניברסיטת מזרח אילינוי, אשר רשמה תחתיו מאזן כולל של 75 ניצחונות ו-130 הפסדים. בעונת 2012/2013 היה עוזרו של וולרידג' באוניברסיטת קליפורניה בריברסייד.
יחסי ישראל–ערב הסעודית
דיווחים על התקרבות
אחרי האביב הערבי הגדירה ישראל את ערב הסעודית כאי של יציבות. ב-2011, פרסם העיתון האמריקאי הניו יורק טיימס שישראל אישרה לממשלת גרמניה למכור לסעודים 200 טנקי לאופרד 2.
בשנת 2015, החלו להתפרסם ידיעות על כך שיחסי ישראל סעודיה מתחממים, בעקבות הצטלבות אינטרסים של שתי המדינות, לאחר הסכם הגרעין של המעצמות עם איראן. בשנת 2016, בועידת מינכן לביטחון, תועדה לחיצת יד היסטורית בין שר הביטחון משה יעלון לנסיך הסעודי טורקי אל-פייסל, מי שכיהן בעבר כמנהל סוכנות המודיעין הסעודית.
מייק מילר (1964)
ליגת הפיתוח של ה-NBA
באוקטובר 2013 מונה מילר לעוזר מאמן בקבוצת אוסטין טורוס מליגת הפיתוח של ה-NBA. בשתי עונותיו בתפקיד רשמו הטורוס מאזן ניצחונות חיובי 51–49.
יחסי ישראל–ערב הסעודית
דיווחים על התקרבות
ביולי 2016, הגיע לישראל לביקור הגנרל בדימוס בצבא סעודיה אנוואר עשקי בראשות משלחת שמנתה אנשי עסקים ואקדמיה מערב הסעודית. במהלך הביקור, אשר גרר תגובות קיצוניות בעיקר מאיראן, נפגש הגנרל עם מנכ"ל משרד החוץ, דורי גולד, עם מתאם הפעולות בשטחים, האלוף יואב מרדכי, וכן עם קבוצת חברי כנסת מהאופוזיציה. הביקור עורר ביקורת בסעודיה ומחוצה לה, ובעקבותיו פרסם משרד החוץ הבהרה כי הגנרל עשקי לא מייצג את המדינה. עקב הביקור, אנשי תנועת חד"ש הלינו כי ברית ישראל-סעודיה מחסלת את הגדרת העם הפלסטיני.
מייק מילר (1964)
ליגת הפיתוח של ה-NBA
לקראת עונת 2015/2016 מונה למאמן הראשי של קבוצת וסטצ'סטר ניקס מליגת הפיתוח. ב-3 מתוך 4 עונותיו בקבוצה העפילו הניקס לשלב הפלייאוף, ולאורך התקופה העמידו מאזן של 108 ניצחונות לעומת 92 הפסדים. בעונת 2018/2019 השיגה וסטצ'סטר את המאזן השלישי בטיבו באזור המזרחי, עם מאזן 29–21, ובסיום העונה זכה מילר בפרס "מאמן העונה של ליגת הפיתוח".
יחסי ישראל–ערב הסעודית
דיווחים על התקרבות
באוגוסט 2016, פורסמו בעיתונים הסעודים מאמרים נגד האנטישמיות ובעד כינון יחסים עם ישראל.
מייק מילר (1964)
ליגת ה-NBA
לקראת עונת מונה מילר לעוזר מאמן בקבוצת ניו יורק ניקס מליגת ה-NBA, תחת המאמן דייוויד פיזדייל. ב-6 בדצמבר 2019, כאשר עמד מאזן הקבוצה על 4 ניצחונות ו-18 הפסדים, פוטר פיזדייל מתפקידו ומילר מונה למחליפו כמאמן הראשי של הקבוצה. בסיום אותה עונה מונה טום ת'יבודו במקומו של מילר כמאמן הראשי של הניקס.
יחסי ישראל–ערב הסעודית
דיווחים על התקרבות
בנובמבר 2017 דווח בתקשורת הערבית כי בין סעודיה לישראל נבנים הסכמי פיוס. וכן עוד באותו החודש ישראל הצטרפה לראשונה ליוזמה שהגישה סעודיה בוועדת האו"ם לזכויות אדם. בשל ההתקרבות הביע מזכ"ל חזבאללה את חששו כי סעודיה מסיתה את ישראל לתקוף בלבנון. עם זאת, שר החוץ הסעודי עאדל אל-ג'ובייר, אמר בריאיון לערוץ CBC המצרי, כי "אין יחסים בין סעודיה לישראל. יש את יוזמת השלום הערבית שמהווה את מפת הדרכים כדי להגיע לשלום וכדי לכונן יחסים נורמליים בין ישראל למדינות ערב".
ב-8 בפברואר 2018 פורסם, כי סעודיה אישרה למטוסים בקו הודו-ישראל לטוס בשטחה האווירי. ב-22 במרץ 2018, עברה טיסת אייר אינדיה AI139 מעל ערב הסעודית בדרכה מהודו לישראל.
באפריל 2018, הצהיר יורש העצר ושר ההגנה של סעודיה, מוחמד בן סלמאן אאל סעוד, כי הוא מכיר בזכות הקיום של מדינת ישראל.
בספטמבר 2018 דווח כי ישראל מכרה לסעודיה מערכות כיפת ברזל לצורכי הגנה מפני איומים מהחות'ים מתימן, דיווח שהוכחש על ידי משרד הביטחון.
החל מאפריל 2020, משודרת בערב הסעודית סדרה, שתומכת ביחסים עם ישראל. ביולי 2020 לראשונה שילב חוקר סעודי בכיר מאמר אקדמי פרי עטו בכתב עת אקדמי ישראלי, תוך הצהרה שמטרת המעשה היא קירוב בין תושבי המדינות.
ב-31 באוגוסט 2020, במסגרת נרמול היחסים בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות, המריא מטוס של חברת התעופה אל על מנתב"ג בטיסה ישירה לאבו דאבי, ועליו משלחות מישראל ומארצות הברית. טיסה זו קיבלה אישור חריג מהממשל הסעודי, והייתה הטיסה הראשונה של חברת תעופה ישראלית העוברת מעל שמי ערב הסעודית. יומיים לאחר מכן, ב-2 בספטמבר, הודיעו הרשויות הסעודיות על אישור מעבר אווירי מעל סעודיה של מטוסים בקו בין איחוד האמירויות לישראל. ב-9 בספטמבר, כעבור שבוע מהודעת הרשויות הסעודיות, הודיע ג'ארד קושנר, יועצו הבכיר של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שסעודיה אישרה מעבר חופשי של כל הטיסות מישראל מזרחה, ולא רק לטיסות מישראל שיעדן הן איחוד האמירויות הערביות או להפך.
ב-22 בנובמבר 2020 הגיעו מזכיר המדינה האמריקני מייק פומפאו, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וראש המוסד יוסי כהן לביקור בערב הסעודית, שם השניים פגשו את יורש העצר מוחמד בן סלמאן. שר החוץ הסעודי הכחיש את קיום הפגישה עם נתניהו. הדלפת הפגישה הזיקה ליחסים. יומיים קודם דווח כי הביע תמיכה בנירמול אבל אמר "הסכם שלום מלא וקבוע שיביא להקמת מדינה פלסטינית בצורה מכובדת חייב להיות עדיפות ראשונה".
במסגרת תחרויות הג'ודו של אולימפיאדת טוקיו (2020), נמסר בכלי התקשורת, כי המתחרה הסעודית, טהאני אל-קחטאני, קיבלה אישור מהמשלחת של מדינתה באותם משחקים להתחרות כנגד הישראלית, רז הרשקו. לפיכך, ב-30 ביולי 2021 התמודדו שתי המתחרות, הסעודית והישראלית, בסיבוב המוקדמות, כאשר בסיום ניצחה הישראלית, ושתי המתחרות לחצו ידיים.
לאחר עזיבתו של הנשיא ג'ו ביידן, דווח כי נחתם הסכם שמעביר את האיים טיראן וסנפיר לידי ערב הסעודית מידי מצרים, צעד שמחייב אישור ישראלי, כי האיים הוחזרו מישראל למצרים במסגרת הסכמי השלום. בתמורה, ערב הסעודית פתחה את שטחה האווירי לטיסות מישראל. לאחר מכן שר במשרד החוץ הסעודי אמר בראיון ל-CNN כי נורמליזציה עם ישראל תתרחש רק לאחר פתרון שתי המדינות, והתקדמות מדינית עם הפלסטינים.
ב-25 באוקטובר 2022, שחר שגיב הפך לספורטאי הישראלי הראשון שהתחרה בסעודיה, כשהתחרה בתחרות החמישית והאחרונה במסגרת ה"הסופר ליג". באותו היום, ביקר בערב הסעודית סאמר חאג' יחיא, יו"ר בנק לאומי, והשתתף בכנס בינלאומי של ארגון FII בבירה ריאד.
בדצמבר 2022 בתחרות טקוואנדו שנעשתה בערב הסעודית, לראשונה הניף ספורטאי ישראלי, אסף יסעור, את דגל ישראל במדינה.
ב-19 בינואר 2023, הנסיך פייסל בן פרחאן אאל סעוד אמר בראיון לבלומברג כי הסכם להקמת מדינה פלסטינית יהיה תנאי מוקדם לכינון קשרים דיפלומטיים פורמליים עם ישראל.
בסוף ינואר 2023 דווח כי ישראל ומצרים יעבירו ביחד גז לערב הסעודית.
התקררות
באפריל 2023 דווח בוול סטריט ג'ורנל, כי לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע, המאמצים של ישראל להרחיב את יחסיה עם העולם הערבי הואטו. זאת בין היתר בשל התבטאויות שריה, מדיניותה ביהודה ושומרון ומהומות בהר הבית. במקביל, חיממה הממלכה הסעודית את יחסיה עם מדינות עוינות לישראל. היא חידשה את יחסיה עם הרפובליקה האסלאמית של איראן, לאחר שבע שנות עוינות.
התקרבות מחדש
ב-22 במאי 2023, פורסם בתקשורת הישראלית כי מתנהלים מגעים להסכם נורמליזציה בין ישראל לסעודיה, בלחץ ארצות הברית ובתיווך של בחריין. עוד ציין הדיווח כי המגעים מתנהלים באמצעות שיחות טלפוניות בין יורש העצר הסעודי מוחמד בן סלמאן לבין ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר החוץ אלי כהן; וזאת באמצעות תיווכו של שר החוץ של בחריין עבד א-לטיף א-זיאני.
ב-25 ביוני 2023, פורסם שלראשונה בהיסטוריה רשת טלוויזיה סעודית ביקשה לקנות לשידור בסעודיה תוכנית טלוויזיה מתאגיד השידור הישראלי.
ב-9 ביולי 2023 פורסם בוול סטריט ג'ורנל מדווח כי ארצות הברית וערב הסעודית סיכמו על "קווי מתאר" לעסקה עתידית, שפרטיה ילובנו בתוך כשנה: ערב הסעודית תכיר בישראל, שתידרש ל"פשרות משמעותיות לפלסטינים", ארה"ב מצדה תעניק ערבויות ביטחוניות - וריאד תקבל סיוע ב"גרעין אזרחי". בבית הלבן התייחסו לדיווח, ואמרו כי "לא הושגה עדיין מסגרת להסכם בין ערב הסעודית לישראל". דובר המועצה לביטחון לאומי של הבית הלבן ג'ון קירבי אמר בתדרוך לעיתונאים: "יש עדיין הרבה דיונים שצפויים להתרחש כאן. אין מערכות מוסכמות למשא ומתן ולנורמליזציה".
בת המעמקים
בת המעמקים הוא ספר הרפתקאות שנכתב על ידי ריק ריירדן. הספר התפרסם ב-26 באוקטובר 2021 על ידי דיסני-היפריון, ומבוסס על הספר עשרים אלף מיל מתחת לפני הים.
בניגוד לספריו הקודמים של ריירדן שעסקו במיתולוגיה, בת המעמקים הוא רומן מדע בדיוני הקיים בעולמו הבדוי של הספר עשרים אלף מיל מתחת לפני הים. אולם בניגוד לספר המקורי, עלילת הספר קורת בעתיד, וכוללת טכנולוגייות חדשניות יותר, ודמויות שהן צאצאי הדמויות של וורן. הוא משלב גם טכנולוגיות ישנות וגם עתידיות, וממזג גם בינה מלאכותית. הספר משלב בתוכו את היריבות בין אחים ושחזור של טכנולוגיות עתיקות שאבדו. לדוגמה, נאוטילוס, הצוללת של רב החובל נמו, כעת בשליטת צאצאיו, מתוארת כבעלת אינטליגנציה מלאכותית ומסוגל לנוע באמצעות כור גרעיני.
עלילה
יואט מסביר לאנה ולחבריה לכיתה שהספר עשרים אלף מייל מתחת לפני הים הם למעשה תיאורים בדיוניים של אירועים אמיתיים המבוססים על ראיונות שערך ז'ול ורן עם אנשים אמיתיים המעורבים באירועים אלה, ושאנה היא צאצאית של קפטן נמו, שהוא בעצם הנסיך דקאר מבונדלקאנד. יואט מספר להם שנמו היה גאון שפיתח טכנולוגיה הרבה לפני זמנו והאקדמיה של הרדינג-פנקרופט ומכון לנד נאבקים על הטכנולוגיה הזו מאז, והיריבות ביניהם פרצה כעת למלחמה. בצוללת של נמו, הנאוטילוס, הוא ניהל מלחמת גרילה במעצמות הקולוניאליות של סוף המאה ה-19, וביקש את השמדתם כנקמה על רצח אשתו ובנו הבכור בידי הבריטים בעקבות השתתפותו במרד ההודי ב-1857 נגד השלטון הבריטי.
לאחר שפייר ארונקס, נד לנד ומשרתו של ארונקס קונסייל ברחו מקפטן נמו, הם הקימו את מכון לנד בניסיון להציל את הסדר העולמי מנמו על ידי רכישה של המצאותיו והטכנולוגיה של הקפטן. סיירוס הארדינג ובונאונצ'ר פנקרופט, שמפגשם עם נמו תואר באי התעלומות, סיפרו את סיפורם לוורן בניסיון לשנות את תדמיתו של נמו ולהגן על מורשתו, והקימו את האקדמיה הרדינג-פנקרופט בהתאם למשאלתו האחרונה של נמו – שהמצאותיו לא ינוצלו לרעה.
הניסויים של הסטודנטים נועדו להיות ההיכרות של תלמידי כיתות ט' עם הטכנולוגיה של נמו, אבל פרופסור יואט מחליט שבנסיבות העניין הוא חייב לספר להם הכל. חברתה וחברת כיתתה של אנה, אסתר הרדינג, יתומה שהיא נינתה הרביעית של סיירוס הרדינג, קיבלה את המידע חודשים קודם לכן, אך הושבעה לחשאיות על ידי חבר הנאמנים של האקדמיה הרדינג-פנקרופט. הרבה לפני התפתחות המדע הגנטי המודרני, קפטן נמו למד כיצד לקשר ביומטרית את ההמצאות הגדולות ביותר שלו לגנים שלו כך שיופעלו רק על ידי עצמו או צאצאיו הישירים, מה שאומר שרק אנה, שהיא הנכדה והצאצא הישיר האחרון של הקפטן ששרד, עשויה להפעיל אותם.
ללא ידיעת התלמידים, יואט סובל מסרטן לבלב, והוא נמצא בתרדמת בבקתתו בבוקר יומם השני בים. אנה לוקחת את הפיקוד על הספינה, וורנה, ומשתמשת באחת מההמצאותיו של נמו כדי לקבוע את יעדם, אטול מרוחק ולא ידוע באוקיינוס השקט בשם לינקולן איילנד. זהו האטול שבו הובלו סיירוס הארדינג, בונאוונצ'ר פנקרופט וחבריהם, ושם קפטן נמו מת על סיפון הנאוטילוס. לאורך הדרך, הם לומדים מנתונים שחולצו מהמל"טים ששיגר יואט לאחר הרס בית הספר, שדב שידר אזהרה על מערכת הכריזה שלו להתפנות. על מנת להתקרב לאי לינקולן, שמוגן בכבדות ומוסתר מזיהוי על ידי מכשיר הלטה, עליהם לפענח קוד ששודר אליהם על ידי צוות האי לינקולן ולשלוח חזרה הודעה מקודדת.
עם הגעתם לאי לינקולן, הם מתקבלים על ידי המטפלים של האי: זוג בשם לוקה ברסנטי (שהוא צאצא של הממציא האיטלקי יוג'ניו ברסנטי) ואשתו אופליה ארטמסיה, ויופיטר שהוא אורנגאוטן שלמד לבשל על ידי צפייה ב- בייק אוף הבריטי. ד"ר יואט מתחיל לקבל טיפול בטכנולוגיה הרפואית של קפטן נמו. לוקה ואופליה מציגים לתלמידים את הנאוטילוס, שלמעט נזקים קלים נמצא כמעט ללא פגע, לאחר שישב רדום בתחתית לגונה סמוכה במשך כ-150 שנה. אנה לומדת שהנאוטילוס הוא דגימה של בינה מלאכותית כל כך מתקדמת עד שהיא חשה, ושהוריה של אנה, שמתו זמן קצר לפני שנכנסה לכיתה ח', גילו את הנאוטילוס והתחשמלו בניסיון פזיז לעלות עליו. אנה עולה בהצלחה על הצוללת ללא תקלות על ידי הצגת עצמה וביקשת רשות לעלות על הסיפון, מדברת בשפת האבות שלה ושל קפטן נמו, בונדלית. לאחר מכן היא מעירה את הפונקציות המתקדמות של הצוללת על ידי נגינת עוגב מקטרת שהתקין קפטן נמו על הסיפון.
אולם חקר הנאוטילוס של אנה וחבריה לכיתה נקטע לפתע על ידי הגילוי כי בכירי מכון לנד, שתקפו את בית הספר שלהם, עקבו אחריהם לאי לינקולן, ומתחולל קרב. במהלך הקרב, אנה והאחרים מגלים שדב, אחיה הוא הבוגד שמשתף פעולה עם מכון לנד ומפקד על צוללתם הארונקס, שממנו הוא שידר את האזהרה להתפנות לאחר שההגנות של האקדמיה הארדינג-פנקרופט נפרצו. אנה מגלה שדב החביא מכשיר מעקב בשרשרת שנתן לה ומיד הורסת אותה, ואז משתמשת במערכות ההנעה המתקדמות של הנאוטילוס כדי לברוח. שעתיים לאחר מכן, הם מוצאים את עצמם במערב האוקיינוס השקט כ-400 מייל מזרחית לעיר דאבאו שבפיליפינים. שם, בזמן שהם עורכים תיקונים בנאוטילוס, הם פוגשים תמנון ענק שהצוות קורא לו רומיאו. אנה מתיידדת איתו בעזרת הבינה המלאכותית של הנאוטילוס. הם ממהרים בחזרה לאי לינקולן, שם עדיין מתחולל הקרב עם הארונקס. הקרב מסתיים בכך שהארונקס נשברת לרסיסים על ידי התמנון הענק והצוות שלו שנלקח מהאוקיינוס וננעל בתאי כלא מאולתרים, ובקטטה בין אנה לדב שמסתיימת בכך שהיא מפילה אותו מחוסר הכרה על ידי ירי בו בכדורי גומי.
הספר מסתיים בכך שתלמידי הרדינג-פנקרופט, לוקה ואופליה, מכיתה ט', וד"ר יואט, נשבעים לבנות מחדש את בית הספר. אנה לוקחת את דב, ששטפו לו את המוח כדי להשתלט על המתקן, והולכת להראות לו את מקום המנוחה האחרון של הוריהם בלגונה ליד הנאוטילוס.
עיבוד לסרט
ריירדן אישר ב-7 במרץ 2021 כי "בת המעמקים נוצרה עם מבנה ופיתוח תסריטאי". הוא סיפר שיש תוכניות לעיבוד קולנועי עתידי לספר. הוא אישר מחדש את התוכניות לסרט ב-24 באוקטובר 2021, תוך אישר שהוא יכתוב את הסרט יחד עם הבמאי אדיטי ברנן קפיל.
ב-4 באפריל 2022 חשף ריירדן כי זכויות הסרט נסגרו וכי בקרוב הם יתחילו לכתוב את התסריט.
הצלחה
הספר מכר כמה מאות אלפי עותקים והיה רב מכר של הניו יורק טיימס.
עונת 1966/1967 בלה ליגה
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15-16 יעברו בסוף העונה לליגת משנה במקום שתי קבוצות מליגת משנה שזכו בה במקום ראשון ב-2 הבתים שלה. קבוצות שזכו במקום 13-14 השתתפו במשחקי המבחן מול קבוצות שזכו במקום השני בבתים של ליגת משנה.
מליגת המשנה עלו דפורטיבו לה קורוניה, גרנדה והרקולס.
דפורטיבו לה קורוניה והרקולס ירדו לליגת משנה בסוף העונה. סביליה וגרנדה שיחקו משחקי המבחן. גרנדה הפסידה משחקי המבחן וירדה לליגת המשנה. כתוצאה מכך, כל הקבוצות שעלו מליגת המשנה לקראת תחילת העונה, ירדו לליגת המשנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים
"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק לולדו מצ'דו, ולנסיה. בהתאם לנתונים הרשמיים של ה-LFP הוא כבש 24 שערים ב-30 משחקים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק לאנטוניו בטנקור מריאל מדריד שספג 15 שערים ב-22 משחקים. זאת בפעם השנייה בקריירה.
מחלף יהלום מתחלף
מחלף יהלום מתחלף הוא מחלף יהלום שבו שני כיווני הכביש החוצה מחליפים צדדים כאשר הם חוצים את הכביש המהיר. כך כל המחלף מרומזר בשני רמזורים (בדומה לכל מחלף יהלום), אך הפניות לכל כיוון נעשות ללא רמזורים כלל.
ייחודו של המחלף הוא בכך שבחלק הכביש החוצה את הכביש המהיר, התנועה נעה במסלול הנגדי ביחס לרגיל. יתרונו של מבנה מחלף כזה הוא במספר הרמזורים הקטן יותר שעומד בדרכם של כלי הרכב הפונים, רמזור בודד במקום שניים במבנה מחלף יהלום רגיל. התנועה הנעה בכביש המשני בלבד, עוברת שני רמזורים בדומה למחלף יהלום רגיל. עם זאת, מחלף יהלום מתחלף דורש שטח גדול יותר בהשוואה למחלף רגיל.
הטרקטור בארגז החול
הטרקטור בארגז החול הוא ספר ילדים שכתב מאיר שלו ואייר יוסי אבולעפיה.
עלילה
"הדוד אהרון", טרקטוריסט ותיק, נהג מזה שנים רבות לבצע את מלאכתו עם טרקטור שליווה אותו לאורך כל הקריירה. אולם השניים מזדקנים ומתעייפים וכבר לא מסוגלים לעבוד כבעבר. הדבר מוביל למינויו של טרקטוריסט חדש, צעיר, ולבואם של טרקטורים משוכללים יותר. הטרקטור הוותיק איבד לחלוטין את יעילותו ואת יכולת המלאכה שלו והובא לגן ילדים כדבר-שעשוע. "הדוד אהרון", שהיה אמנם כבר בא בימים וחלש, יכול היה להגיע שוב ושוב אל גן-הילדים ולטפל בטרקטור כפי שעשה בעבר. לבסוף הטרקטור הוותיק שב להיות בעל תועלת: "הדוד אהרון" והוא נהגו להסיע את ילדי הכפר אל גן-הילדים ובחזרה לבתי מגוריהם. בנוסף הם נהגו, כפעמיים בשבוע, לקחת אותם לטייל ולראות היכן עבדו בצעירותם. בנוסף, מדי פעם, הם נסעו לשדות ללא מישהו נוסף מלבדם.
דמותו של הדוד אהרון מבוססת על אהרון יצהר, דודו של מאיר שלו.
כריסטינה שוואניץ
כריסטינה שוואניץ (בגרמנית: Christina Schwanitz; נולדה ב-24 בדצמבר 1985) היא אתלטית גרמניה. היא אלופת העולם (בייג'ינג 2015) ואלופת אירופה פעמיים ברציפות (ציריך 2014 ואמסטרדם 2016) בהדיפת כדור ברזל.
ביוגרפיה
שוואניץ נולדה בדרזדן, סקסוניה.
2008
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה שוואניץ במקום 11 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 18.27 מטר.
2009
באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2009 סיימה שוואניץ במקום 12 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.84 מטר.
2011
באליפות העולם שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 סיימה שוואניץ במקום 12 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.96 מטר.
2012
באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי, פינלנד ביוני 2012 סיימה שוואניץ במקום חמישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 18.25 מטר.
באולימפיאדת לונדון (2012) סיימה שוואניץ במקום עשירי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 18.47 מטר.
סגנית אלופת העולם
באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה בשנת 2013 זכתה שוואניץ במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בשיא אישי חדש של 20.41 מטר, אחרי ואלרי אדמס מניו זילנד (20.88 מטר) ולפני גונג ליז'יאאו מסין (19.95 מטר).
סגנית אלופת עולם באולם
באליפות העולם באולם שנערכה בסופוט, פולין במרץ 2014 זכתה שוואניץ במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.94 מטר, אחרי ואלרי אדמס (20.67 מטר) ולפני גונג ליז'יאאו (19.24 מטר).
אלופת אירופה
באליפות אירופה שנערכה בציריך, שווייץ באוגוסט אותה שנה זכתה שוואניץ במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.90 מטר, לפני יבגניה קולודקו מרוסיה (19.39 מטר) ואניטה מרטון מהונגריה (19.04 מטר).
אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג באוגוסט אותה שנה זכתה שוואניץ במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.37 מטר, לפני גונג ליז'יאאו (20.30 מטר) ומישל קרטר מארצות הברית (19.76 מטר).
כלבי מלחמה
כלבי מלחמה (באנגלית: War Dogs) הוא סרט דרמה קומית אמריקאי משנת 2016 בבימויו של טוד פיליפס על פי תסריט מאת פיליפס, ג'ייסון סמיילוביק וסטיבן צ'ין, המבוסס על מאמר במגזין רולינג סטון מאת גיא לוסון. באותה העת, לוסון כתב את ספרו "Arms and the Dudes", המפרט את הסיפור. הסרט עוקב אחר שני סוחרי נשק, אפרים דיברולי ודייוויד פאקוץ, אשר זוכים במכרז של צבא ארצות הברית לאספקת תחמושת לצבא הלאומי של אפגניסטן בשווי של כ-300 מיליון דולר. הסרט ברובו בדיוני ודרמטי, כאשר כמה מהאירועים המתוארים בו, כגון נסיעתם של צמד החברים ברחבי עיראק, הומצאו או התבססו על אירועים אחרים, כגון חוויות אישיות של התסריטאי סטיבן צ'ין.
צ'קבק סטיימן
צ'קבק סטיימן Checkback Stayman, באנגלית: Checkback Stayman היא קונבנצית הכרזה בברידג' המשתמשת בהכרזה מלאכותית של 2 על מנת לחפש התאמה של 8 קלפים בסדרת מייג'ור. הרעיון דומה לרעיון של קונבנציית סטיימן. ההבדל העיקרי הוא שהשימוש בקונבנצית סטיימן מתבצע אחרי פתיחה של 1NT או פתיחה של 2NT בעוד שבCheckback Stayman הפותח הכריז סדרה בגובה 1. המשיב הכריז סדרה בגובה 1 ואז הפותח הכריז 1NT.