בראשוב_(מחוז)
היסטוריה
באזור חיו בימי קדם הדאקים הקומידבים (cumidavensi) שמרכזם היה בקומידבה (כיום רשנוב). באותה תקופה ידע האזור פריחה חמרית ורוחנית. אחרי הכיבוש הרומי התפתח באזור תחת פיקוחה הקוהורטה השישית Nova Cumidavensium Alexandrina. השלטון הרומי הביא בעלי מלאכה שפיתחו את התשתיות, בנו קסטרים, אקוודוקטים ודרכים. אחרי נסיגת הלגיונים הרומיים על ידי הקיסר אורליאנוס, התושבים נחשפו לנדידות העמים שנמשכו על ידי אוצרות הטבע שבמקום. המשפיעים ביותר מקרב העמים הנודדים היו שבטי הסלאבים שהתיישבו באזור במספר גדול. הם השאירו הרבה טופונימים והידרונימים. במאות 10–11 קמו הישויות המדיניות הראשונות בחבל פגראש וחבל ברסה. בשנת 1003 דוכסותו של קיאן שהתפשט בין הדנובה לטיסה ושכלל שטחים באזור, נכבש על ידי המלך ההונגרי אישטוואן הקדוש. הגיע לאזור גם השפעת האימפריה הבולגרית הראשונה במשך מאתיים שנה לא הצליחו ההונגרים להפעיל את ריבונותם במלואה במקום. רק אחרי שנת 1200 יזמה הממלכה ההונגרית את יישובם באזור של גרמנים המכונים "סקסונים טרנסילבנים", כמו כן סקלרים ובשנת 1211 - האבירים הטבטונים המתיישבים ה"סקסונים" הקימו את העיר בראשוב שנקראה בפיהם בלטינית "קורונה" (כתר) ובגרמנית "קרונשטאט" (עיר הכתר). לדעת מחברים רומנים אחדים העיר הוקמה בקרבת יישוב רומני קודם בשם בראשוב או בראשאו. האבירים הטבטונים שהשתתפו בבניית העיר קרונשטאט השאירו מבצרים מרשימים על כמה פסגות מסביב: טירת בראן, מבצר רשנוב (בגרמנית - רוזנאו) ומבצר פלדיוארה, בפיהם - מריינבורג (העיר של מריה הקדושה). האבירים הטבטונים גורשו על ידי מלכי הונגריה בשנת 1225. הקהילה הסקסונית בבראשוב-קרונשטאט המשיכה במפעלם ובנתה יחסי מסחר ענפים עם הארצות השכנות, הנסיכויות ואלאכיה ומולדובה. התושבים הרומנים המקומיים ניהלו את עצמם לפי "מנהג הארץ" Jus valahicum antiqua lex ("החוק העתיק של המשפט הוולאכי"). בסביבות שנת 1290 צבא רומני שיצא מפגראש בראשות נגרו וודה האגדי התיישב בחבל הארג'ש, בעיר קמפולונג מוסצ'ל והניח את יסודות הנסיכות ולאכיה. במאה ה-14 האזור בראשוב התארגן כמחוז או רוזנות, אחר כך כ"כיסא" של סקסונים ופרובינציה. בשטח מחוז בראשוב במריינבורג (פלדיוארה) בשנת 1529 נחל שליט מולדובה, פוטרו רארש ניצחון על כוחותיו של פרדיננד מאוסטריה, שטען לכתר נסיכות טרנסילבניה. חבל פגראש היה זמנית לאורך המאה ה-14-המאה ה-15 נחלת נסיכות ולאכיה, בעלת זכות למכסים עוד מהמאה ה-13. קרוב לבראשוב נחל גם שליט ואלכיה ראדו שרבאן שני ניצחונות צבאיים: אחד ב-17 ביולי 1603 על מוזש סקייאי (מוזש הסקלר), לשעבר קפטן של מיכאי האמיץ שעלה בעזרת הטורקים על כס נסיכי טרנסילבניה. ראשו הערוף של מוזש הוצג בפרהסיה בככר הראשית של בראשוב. הניצחון השני של ראדו שרבאן התרחש ב-29 ביוני 1611 נסיך טרנסילבניה, גאבור באטורי יותר מאוחר במאה ה-19 שימש בראשוב למקלט לנרדפים פוליטית ממולדובה וולאכיה. לצד העיר בלאז' מילאה בראשוב תפקיד בתנועת התחייה הלאומית של הרומנים בטרנסילבניה. בה הופיע בשנת 1838 העיתון של ג'ורג'ה באריציו "גזטה דה טרנסילבניה" שבו כתבו פרט לבריציו, גם יאקוב ואנדריי מורשיאנו. בימי האימפריה האוסטרו-הונגרית (1867–1918) בשנת 1876 בוטל הממשל הסקסוני ה"אוניברסיטס הסקסונית" והשלטון האוסטרי-הונגרי הקים את המחוז בראשו במסגרת ממלכת הונגריה. בעקבות מלחמת העולם הראשונה והמלחמה הרומנית-הונגרית בשנת 1919 שטח המחוז עבר לשליטת רומניה ששהוכרה בהסכם טריאנון משנת 1920. המחוז כונה ברומנית מחוז בראשוב (Județul Brasov), כשמו הנוכחי. בשנת 1938 החליט מלך רומניה קרול השני לשהנהיג חוקה חדשה של ה"דיקטטורה המלכותית" ושינה את החלוקה המנהלית של רומניה. מחוזות מוזגו ב־10 "חבלים" (צינוט- ținut) ובראשם מעין מושלים שנקראו "רזידנטים מלכותיים" שהחליפו את הפרפקטים ומונו על ידי המלך. המחוז בראשוב הפך לחלק מה"צינוט ארג'ש". בשנת 1940 תכתיב וינה השני שנכפה על רומניה על ידי גרמניה ואיטליה העביר חלק משטח המחוז להונגריה יחד עם צפון טרנסילבניה. בספטמבר 1944 כוחות רומניה יחד עם הצבא הסובייטי כבשו בחזרה את המחוז והחזירו אותו לממלכת רומניה. שליטת רומניה במחוז בהתאם להסכם טריאנון אושרה החוזה השלום בפריז משנת 1947. בשנת 1950 המשטר הקומוניסטי של הרפובליקה העממית הרומנית ביטל את המחוזות ומיזג אותם ל"אזורים" (regiune) ונכלל ב"אזור סטלין" שכונה כך אחרי ששם העיר בראשוב שונה ל"עיר סטלין". החל משנת 1960 נקרא האזור "אזור בראשוב". בשנת 1968 החליטה הנהגת רומניה בראשות ניקולאיה צ'אושסקו להקים מחדש מחוזות (județ), לרבות המחוז בראשוב שהוקם בקטחי המחוזות בראשוב ופגראש של פעם.