cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אקו (קומיקס)
אקו (באנגלית: Echo) היא דמות בדיונית של גיבורת-על המופיעה בחוברות הקומיקס דרדוויל ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Daredevil Vol. 2 #9 מדצמבר 1999 ונוצרה על ידי הכותב דייוויד מאק והמאייר ג'ו קסאדה. היא ילידת אמריקה ואחת הדמויות הבודדות בקומיקס בעלת לקות שמיעה. כאשר היא עוטה על עצמה את זהות אקו, היא ניתנת לזיהוי בעזרת טביעת יד לבנה המכסה את פרצופה.
אקו היא האלטר אגו של מיה לופז, צעירה שגדלה בחסותו של קינגפין, לאחר שאביה, שהיה שותפו לפשע, נהרג על ידיו. במותו, אביה טבע טביעת יד מוכתמת בדם על פניה, מוטיב שתשתמש בו לעתיד בזהותה כאקו. בעבר, מיה הצטרפה לקבוצת האוונג'רס החדשים תחת זהות רונין.
דמותה של מיה לופז מגולמת בידי אלקווה קוקס בסדרות "הוקאיי" ו"אקו", אשר מופצות בשירות הסטרימינג "דיסני+".
ביוגרפיה בדיונית
כשהייתה נערה צעירה, אביה של מיה לופז, לינקולן לופז, נרצח על ידי קינגפין. אביה השאיר טביעה של כף יד מגואלת בדם על פרצופה של מיה הצעירה, ומשאלתו האחרונה הייתה כי מיה תנקום את מותו. אמה האמינה כי מיה לוקה בפיגור שכלי, ושלחה אותה לבית ספר יוקרתי, ולאחר שמיה הראתה כישרון בנגינה על פסנתר, נשלחה לתוכנית מחוננים מיוחדת. כשהשתתפה יום אחד באזכרה של אביה, שוכנעה על ידי הקינגפין כי אביה נרצח בידי דרדוויל.
מיה נהייתה המתנקשת של קינגפין, ונשלחה לאתר את נקודת החולשה שלו. מיה מתאהבת באלטר אגו של דרדוויל, מאט מורדוק. בשלב זה של חייה, היא יוצרת את זהותה של אקו, ומציירת על פניה טביעת יד לבנה, בדומה לטביעת הדם של אביה, היא מתחילה לחפש אחר דרדוויל. כשהיא צופה בסרטון המציג את דרדוויל נלחם בבולזאיי, היא מגלה כי ביכולתה לחקות מהלכי קרב, מה שמותיר את דרדוויל ללא יתרון בקרב נגדה. כשהשניים נפגשים, דרדוויל מגלה לאקו כי לא הוא הרג את אביה, אלא הקינגפין. מיה, המומה מהשקר של קינגפין, יורה באחרון בין העיניים ומתחילה קשת סיפור שתביא למעצרו של קינגפין. לאחר שהבינה את ההשלכות של מעשיה, מיה בורחת מארצות הברית כדי לבחון מחדש את חייה, וכשהיא חוזרת הביתה נוצרת תחרות בינה לבין מילה דונובן על ליבו של מורדוק. כשהיא מגלה כי הקינגפין עדיין בחיים, מיה חודרת לכלאו ולועגת לו, רק כדי לגלות שהוא אוהב אותה כבת.
האוונג'רס החדשים ורונין
כשמיה נפגשת עם חברו של אביה המת היא יוצאת למסע גילוי עצמי כדי להרגיע את נפשה הסוערת, ואף חוברת לוולברין, המלמד אותה את שיטות הפשע המאורגן ביפן ואת התרבות היפנית. עד מהרה, אקו משלימה עם עצמה וחוזרת לביתה. אחרי משבר הזהות האחרון שלה, מיה מאמצת את זהות הרונין, לובשת חליפה שמסתירה את פניה ומצטרפת אל האוונג'רס החדשים כדי לסייע לספיידרמן ולקפטן אמריקה לשקם את מעמדם הטוב, היא אף שולחת את קפטן אמריקה להביס את הסמוראי הכסוף ביפן. היא נשלחת כדי לפקח על מעשיה של מתנקשת מסתורית בשם אלקטרה נאצ'יוס, חברה בארגון היד שסייעה בפתרון הסכסוך בין ארגון היד לשבט יאשידה. בסיום מלחמת האזרחים, מיה מתעמתת עם אלקטרה ונהרגת בקרב, אך מוחזרת לחיים בהמשך ונכלאת בבסיס של ארגון מסתורי. הוקאיי, כרונין החדש, מתמרן את לוק קייג', איירון פיסט, ספיידרמן, ספיידרוומן, וולברין ודוקטור סטריינג' כדי להצילה, אך אלקטרה הזועמת שולחת אחריהם נינג'ות מארגון היד. אקו מגלה כי עברה שטיפת מוח בידי ארגון היד, ופוצעת את דוקטור סטריינג' בחרב שהוא עצמו העניק לה. היא נלחמת באוונג'רס החדשים עד שדוקטור סטריינג' משחרר אותה משליטה מוחית זו, ומיה, בעזרת לוק קייג', הורגת את אלקטרה, המתגלה כמתחזה מגזע הסקרול. הם חוזרים לניו יורק, ומגלים כי גם ספיידרוומן היא למעשה עוד מתחזה מאותו גזע, הגונבת את גופתה של אלקטרה המתחזה.
כתוצאה מכך, האוונג'רס החדשים יורדים למחתרת, לפני שחוזרים לאחוזתו של דוקטור סטריינג', וכשהם מגיעים מיה מעבירה להוקאיי באופן רשמי את זהות הרונין. כשנבל העל הברדס תוקף את מגדל סטארק, מיה נהפכת למארחת של סימביוט זר, המחולץ ממנה בעזרתו של איירון מן. אקו נצפת מגוננת על הנער ריק ג'ונס מזעמו של הענק הירוק, כשהאחרון משתגע ותוקף את ניו יורק בעזרת קבוצת הוורבאונד שלו, אקו יחד עם איירון פיסט והוקאיי (כרונין), נופלת בשבי הקבוצה. לאחר עימות עם ארגון הפשע של הברדס, מיה מגוננת על דוקטור סטריינג' כשהוא יוצא למסע במישור האסטרלי, ומשכנעת את איירון פיסט להשכיר בניין מגורים לסמואל סטרנס. כשאקו מביסה מתחזה סקרול של דרדוויל, היא מתחילה במערכת יחסים עם הוקאיי.
פלישה סודית ומון נייט
אקו נוסעת יחד עם שאר האוונג'רס החדשים אל הארץ הפראית, והקבוצה מיירטת ספינה חייזרית של הסקרול, המתגלה כעמוסה בשלל גיבורי על שנעדרו, והקבוצה מאמינה כי הם בעצם פולשים מגזע הסקרול, אך במהלך הקרב המתחולל דינוזאור מתקיף את שתי הקבוצות, שמתפצלות. מאוחר יותר, אקו נתקלת בספיידרוומן, המתגלה כמלכת הסקרול. אקו עוזרת בהמשך לשאר הגיבורים להביס את שאר מתחזי הסקרול, ובהמשך נלחמת נגד צבא שיבוטים של סופר סקרול. אקו חולקת דירה עם באקי ואיירון פיסט. בהמשך, מיה מנסה לטפל בבנם של לוק קייג' וג'סיקה ג'ונס, אך אינה מבצעת זאת כששואלת בכעס את קייג' האם הוא זוכר אותה.
אקו חוזרת בהרצה המחודשת של סדרת מון נייט, כמלצרית במועדון חשפנות, וכשמון נייט מאיים לפוצץ את המקום אקו מתלווה אליו במשימותיו. כשהיא ומון נייט מאחדים כוחות כדי להביס את הקינגפין של לוס אנג'לס, נוצרת משיכה רומנטית קלה בין שניהם, ובעקבות מספר מקרים הצמד מובס על ידי האוונג'רס ונכלא. בהמשך, מון נייט מציל את שניהם, רק כדי שאקו תיהרג על ידי הרוזן נפאריה.
כוחות ויכולות
מיה לופז היא ספורטאית מקצועית ובעלת היכולות לחקות בצורה מושלמת תנועות של אנשים, בדומה לטאסקמאסטר. היא מחוננת בנגינה בפסנתר, אך הודתה כי יכולת זו נוצרה מכיוון שראתה מספר קונצרטים בעבר. בעקבות יכולת זו, אקו היא ספורטאית, טייסת, לוליינית, אקרובטית ובלרינה מושלמת.
אמנם יש לכוחותיה פוטנציאל גדול, אך החירשות גזלה ממנה יתרונות רבים. היא חסרת אונים מלאה בחושך, ונאלצת לקרוא שפתיים של אנשים. אולם, במקרה של לובשי מסכה, היא נאלצת להיעזר באדם שיחזור עבורה על דבריו של לובש המסכה, אך לעיתים מיה מסוגלת לקרוא שפתיים של גיבורים לובשי מסכה דקה, כספיידרמן.
ליפו
ליפוּ (בצרפתית: Lifou, המקומיים קוראים למקום גם Drehu) היא קומונה במחוז איי הנאמנות של קלדוניה החדשה שבאוקיינוס השקט, חלק מקולקטיבים מעבר לים של צרפת. ליפו נמצאת על אי בשם זהה, בתוך ארכיפלג איי הנאמנות. האי ששטחו הוא 1,146 קמ"ר, הוא האטול הגדול בעולם. באי מתגוררים 9,195 תושבים (נכון ל-2019).
באמצע המאה ה-19 קבוצות מיסיונרים מזרמים שונים של הנצרות הגיעו אל האי. הדבר פתח מלחמת דת שנמשכה שנים רבות. כתוצאה מכך, הוקם בית ספר ומרבית האוכלוסייה עד לתחילת המאה ה-20 ידעה קרוא וכתוב.
התושבים מתפרנסים כיום בעיקר מגידולים חקלאיים ומתיירות, בעיקר מאוסטרליה.
רומא עיר פרזות
רומא עיר פרזות (באיטלקית: Roma città aperta) הוא סרט קולנוע מ-1945 בבימויו של רוברטו רוסליני. הסרט נחשב לאבן דרך בתולדות הקולנוע האיטלקי היות שהוא נחשב לסרט הנאו-ריאליזם האיטלקי הראשון.
הפקה
הסרט הופק וצולם זמן קצר לאחר סיום מלחמת העולם השנייה בתנאי הפקה קשים ביותר (סרטי הצילום נקנו כל פעם מרוכל ברחוב, הצילום לא בוצע באולפנים משום שהללו נהרסו בהפצצות, ומרבית הדמויות אינן מגולמות בידי שחקנים).
מטרתו המקורית של רוסליני הייתה ליצור סרט תיעודי קצר על דון מורוסיני, כומר שהוצא להורג על ידי הנאצים בגלל שיתוף פעולה עם המחתרת. במקביל עבד רוסליני על סרט תיעודי נוסף שהיה אמור לעסוק בילדים פרטיזנים ופעולתם במחתרת. בשלב מסוים הוחלט לאחד את שני הסרטים. והתסריט נכתב תוך שבוע בהשתתפות פדריקו פליני.
עלילה
עלילת הסרט מתרחשת בשנים 1943–1944 ומספרת את סיפורו של מעמד הפועלים ברומא הכבושה על ידי הנאצים, תוך התמקדות באוכלוסייה הלוחמת. סיפור העלילה מאחד בין שני כוחות אויבים: הקומוניסטים, והכנסייה המתאחדים במחתרת ונלחמים יחד בכיבוש. מנהיג המחתרת מנפרדי (מרצ'לו פליירו) מבוקש על ידי הגרמנים ומתחבא בבלוק הדירות של חברו פרנצ'סקו (פרנצ'סקו גרנדג'קט) וארוסתו ההרה פינה (אנה מניאני). תוך שהוא במסתור הוא מבקש מדון פייטרו (אלדו פבריצי) הכומר הקתולי חבר המחתרת, לבצע עבורו משלוח של כסף לשותפיו.
עלילת משנה של הסרט עוסקת במחתרת הילדים, שבה חבר גם בנה הקטן של פינה. הסרט משחזר באופן מפורט את פעולות המחתרת תוך צילום באתרי התרחשות אותנטיים, והוא נע פעמים רבות בין המלודרמטי והקומי. דבר שהפנה נגדו את הביקורת ופסל אותו בעיני רבים מהשתייכות לזרם הנאו ריאליסטי.
סרטן הערמונית
סרטן בלוטת הערמונית (באנגלית: Prostate cancer) הוא מחלה שבמסגרתה מתפתח גידול סרטני בערמונית (הפרוסטטה), בלוטה במערכת הרבייה הגברית. המחלה מתפרצת כאשר תאים בערמונית עוברים תהליך של מוטציה ופותחים בבולמוס התרבות היוצא מכלל שליטה. תאים אלה עלולים להתפשט מחוץ לערמונית אל איברים אחרים בגוף וליצור גרורות סרטניות, במיוחד בעצמות ובקשרי לימפה. התפרצות מחלת סרטן הערמונית עלולה להיות מלווה במיחושים, בקשיים בהטלת שתן, בהפרעות זיקפה ובתסמינים אחרים. יום המודעות לסרטן הערמונית מצוין כל שנה ב-15 בספטמבר.
בלוטת הערמונית
הערמונית היא חלק ממערכת הרבייה הגברית שתפקידה לסייע בייצור נוזל הזרע ובאגירתו. בקרב גברים בוגרים אורכה של ערמונית טיפוסית עומד על כשלושה סנטימטרים ומשקלה כעשרים גרם. הערמונית שוכנת באזור האגן, מתחת לשלפוחית השתן ולפני החלחולת. הערמונית מקיפה חלק מן השופכה, הצינורית המאפשרת את מעבר השתן בעת הטלת השתן ואת נוזל הזרע. בשל מיקומה, מחלות הקשורות בערמונית משפיעות לעיתים על פעולת מתן השתן, פליטת הזרע ולעיתים אף על הפרשת הצואה.
הערמונית מכילה בלוטות קטנות רבות המפיקות כעשרים אחוז מנוזל הזרע המופרש בעת פליטה. בעת היארעות סרטן הערמונית, התאים המרכיבים בלוטות אלה עוברים תהליך של מוטציה והופכים לתאים ממאירים. הבלוטות בערמונית נזקקות להורמונים גבריים אנדרוגנים, על-מנת לתפקד כהלכה. עם האנדרוגנים נמנים: טסטוסטרון המופק באשכים, דהידרו-אפיאנדרוסטרון המופק בבלוטות יותרת הכליה (האדרנלים), ודיהידרוטסטוסטרון שהוא טסטוסטרון העובר תמורה בתוככי הערמונית. האנדרוגנים משפיעים גם על הופעת סימני המין המשניים, ובהם שיער הפנים והעצמת מסת השרירים בגוף הגבר.
אפידמיולוגיה
סרטן הערמונית נחשב לסרטן שכיח ביותר. הוא מופיע אצל כ-50 אחוז מהגברים מעל גיל 70, ואצל רוב רובם של הגברים מעל גיל 90. שיעורי סרטן הערמונית באזורים שונים בעולם נבדלים זה מזה בפערים ניכרים. שיעורי המחלה הם הנמוכים ביותר בדרום אסיה ובמזרחה, המחלה שכיחה יותר באירופה, ושכיחותה הרבה ביותר מצויה בארצות הברית. על-פי נתוני החברה האמריקאית לחקר הסרטן, סרטן הערמונית הוא המחלה הממארת הפחות שכיחה בקרב גברים ממוצא אסיאתי, שכיחה ביותר אצל גברים אפרו-אמריקאים, ושכיחותה בקרב גברים לבנים מצויה ביניהם. ברם, אפשר ששיעורים גבוהים אלה מושפעים משיעורי האבחון המוגברים.
קבוצת הגיל המועדת ביותר להתפרצות המחלה היא גברים בני למעלה מחמישים. זהו סוג הסרטן הנפוץ ביותר בקרב גברים בארצות הברית, והוא גורם התמותה הסרטני הגבוה ביותר בארצות הברית בקרב גברים, לאחר סרטן הריאות. אף בבריטניה זוהי סיבת המוות השנייה בשכיחותה מבין הממאירויות, לאחר סרטן הריאות. 35,000 גברים בריטים בקירוב מאובחנים מדי שנה בממלכה המאוחדת כסובלים מן המחלה, ועשרת אלפים נפטרים כתוצאה ממנה. גברים רבים הלוקים במחלה אינם סובלים מתסמינים כלל, אינם מטופלים באופן כלשהו ולבסוף מוצאים את מותם בנסיבות שונות לחלוטין שאינן קשורות למחלה כלל.
תופעה זו מתרחשת עקב העובדה שגידולים בערמונית מתפתחים באיטיות רבה במרבית המקרים, ובשילוב העובדה שגברים רבים מאובחנים כסובלים מהמחלה לאחר שעברו את שנתם השישים. בשל כך, פעמים רבות הם נפטרים כתוצאה מסיבות מוות הנעדרות כל זיקה לסרטן הערמונית, ובהן מחלות לב וכלי דם, דלקת ריאות, ממאירויות אחרות ושאר גורמי תחלואה בקרב בני גילם. גורמים רבים, ובהם תורשה ותזונה, התגלו כמעורבים בהתפתחותו של סרטן הערמונית. במסגרת ניסוי "The Prostate Cancer Prevention Trial" נמצא כי התרופה פינאסטריד (הנמכרת בישראל בשמות פרופסיה, בהתוויה למניעת נשירת שיער, ופרו-קיור) מפחיתה את שיעורי היארעות סרטן הערמונית בכ-30 אחוז. מאידך, ישנה טענה שנויה במחלוקת כי תרופה זו מעלה במקביל את הסיכון לחלות במחלות סרטן אגרסיביות יותר, אך מחקרים חדשים החלישו טענה זאת.
תסמינים
סרטן הערמונית אינו גורם בדרך כלל תסמינים כלשהם כאשר הוא במצבו ההתחלתי ועד הגיעו לדרגה מתקדמת. לעיתים קרובות הוא מאובחן באמצעות בדיקות נוספות המוזמנות על-מנת לחקור את פשר תוצאות בדיקת דם שגרתית של ה-PSA הנמצאות גבוהות מן הרמות הנורמליות. ברם, לעיתים סרטן הערמונית גורם לתסמינים, הדומים פעמים רבות לאלו של מחלות דוגמת הגדלה שפירה של הערמונית (BPH). עם תסמינים אלה נמנים הטלת שתן תכופה, הטלת שתן לילית תכופה, קושי ביצירת זרם של שתן ובשמירה על יציבותו, הימצאות דם בשתן ותחושת כאב בעת מתן השתן.
סרטן הערמונית נקשר גם להפרעות בתפקוד המיני משום שבלוטת הערמונית מקיפה, כאמור לעיל, את השופכה הפרוסטטית. שינויים החלים בבלוטה משפיעים אפוא במישרין על תפקוד מערכת השתן. סרטן הערמונית עלול אף להביא לקשיים בתפקוד המיני, דוגמת קושי בהשגת זיקפה או פליטת זרע המלווה בכאבים קשים. היות שצינור הזרע פולט את נוזל הזרע אל תוך השופכה הפרוסטטית, וההפרשות מבלוטת הערמונית עצמה מצטרפות אף הן אל תוכנו של נוזל הזרע, הרי שסרטן הערמונית עשוי להשפיע על התפקוד המיני של הגבר ולגרום לתחושת כאב בעת פליטת הזרע.
איבחון וגילוי מוקדם
סרטן הערמונית מתגלה במרבית המקרים באמצעות בדיקת סקר של אנטיגן סגולי PSA (באנגלית: Prostate specific antigen), שאיננה אלא בדיקת דם פשוטה, יחד עם בדיקה ידנית (החדרת אצבע הרופא אל תוך פי הטבעת ומישוש הערמונית דרך קיר המעי).
כיום ישנה דאגה מסוימת בקרב החוקרים בנוגע לאמינות וליעילות בדיקת ה-PSA. מכיוון שיש בו אחוז גבוה של בדיקות שליליות כוזבות (כשליש), ובדיקות חיוביות כוזבות (כ-60 אחוז). דבר העלול להביא לבדיקות איבחון וטיפולים מיותרים, על סמך הבדיקות החיוביות הכוזבות. בארצות הברית ישנה מחלוקת בין האגודה למלחמה בסרטן ואגודת האורולוגים שממליצים על בדיקה זו לעומת המכון הלאומי לסרטן והארגון הראשי לרפואה מונעת, שלא ממליצים על בדיקה זו כבדיקת סקר ואף ממליצים נגד ביצועה. דאגה נוספת היא אבחון יתר של סרטן הערמונית, זאת אומרת אבחנה ברורה של סרטן, אך כזה שלא יפגע לעולם באיכות חיי המטופל וכמובן לא יגרום למותו. אחת ההערכות היא שעבור כל 1000 איש המבצעים סקירה לסרטן הערמונית בעזרת בדיקת דם (PSA) בודדת, אצל שני אנשים בלבד ימנע מוות מהמחלה, לעומת 28 איש שאצלם המחלה תאובחן אך בצורת אבחון יתר. הבדיקה הבאה בתור היא בדיקת אולטרה סאונד, במידה שבדיקה זו מראה בליטות חשודות, החשד לקיום סרטן הערמונית מאושש בדרך כלל באמצעות עריכת ביופסיה - נטילת דגימה מרקמת הערמונית ובחינתה תחת עדשת המיקרוסקופ. בדיקה זו שנעשית באלחוש מקומי ללא כל אשפוז, מאפשרת לקבוע את סוג הסרטן, מידת התפשטותו, ומידת תוקפנותו.
במקרה של חשד למחלה מפושטת, אמצעי אבחון נוספים דוגמת CT ומיפוי עצמות עשויים להתבקש על ידי הרופא על-מנת לבחון את מידת התפשטות המחלה לשאר חלקי הגוף. קיימת גישה ברפואה הטוענת שאין צורך לטפל בכל המקרים של סרטן הערמונית בשלב מוקדם. גישה זו נתמכת בישראל על ידי האגודה למלחמה בסרטן והמועצה הלאומית לאונקולוגיה למניעה ולגילוי מוקדם של סרטן. הגישה מסתמכת על העובדה, כי נכון להיום אין למדע הרפואה יכולת מוחלטת להבחין בין סוג סרטן הערמונית שיהפוך לפולשני וישלח גרורות, לבין הסוג שאינו אלים ולא מאיים על חיי החולה, או על איכות חייו. גישה זו מתאימה לחולים עם מאפייני גידול לא משמעותי על סמך רמת ה-PSA, הממצאים בבדיקה הרקטלית והביופסיה בערמונית, אך היא מחייבת מעקב פעיל ורציף, כולל ביופסיות חוזרות של הערמונית על בסיס תקופתי במיוחד בקרב גברים הנמצאים בסיכון מוגבר. שימוש בביופסיה חכמה שהיא אמצעי טכנולוגי חדש מאפשר מעקב מדויק יותר במיוחד בקרב חולים אלו. אחרונה מחקר חדש ופורץ דרך הוכיח באופן דרמטי, כי ביופסיה חכמה המתבצעת בסיוע מכשיר אם אר אי פיוז'ן (MRI-US-Fusion) מאפשרת לגלות סרטן בערמונית באופן מדויק יותר משיטת הביופסיה התקנית המקובלת כיום. המחקר פורסם בגיליון האחרון של כתב העת הרפואי היוקרתי JAMA של איגוד הרפואה האמריקאי, ד"ר דוד מרגל, מומחה בכירורגיה אורולוגית אונקולוגית, במרפאת אורומדיק באסותא, רופא בכיר במחלקה האורולוגית בבלינסון וחבר הוועדה לגילוי מוקדם באגודה למלחמה בסרטן הסביר, כי מדובר בפריצת דרך דרמטית בסרטן הערמונית אשר ניתן ליישמה בישראל כבר מהיום. נכון להיום מקובל לבצע ביופסיה על ידי אולטרה סאונד, אך על אף הקדמה הטכנולוגית עדיין מדובר על דגימה עיוורת. החידוש הדרמטי בשימוש במכשיר אם אר אי פיוז'ן (MRI-US-Fusion) היא העובדה שאת התהליך הרפואי מלוות תמונות המאפשרות הרבה פחות טעויות דגימה. כך בעצם ניתן לזהות, למקם ולמדוד באופן הרבה יותר מדויק את הגידול הסרטני בערמונית. "עם האולטרה סאונד אנחנו מנווטים כמו עטלפים את דרכנו אל הגידול אך בזכות הפיוז'ן יהיה לנו טייס משנה שרואה כמו נץ".
פתופיזיולוגיה
סרטן הערמונית מסווג בתור אדנוקרצינומה, הווה אומר, גידול ממאיר של בלוטה, הנוצר כאשר תאים רגילים להפקת נוזל זרע עוברים תהליך של מוטציה והופכים לתאים ממאירים. אזור בלוטת הערמונית בו מציאת האדנוקרצינומה היא השכיחה ביותר הוא האזור הפריפראלי, קרי, שולי הערמונית. בראשית, גושים זעירים של תאים סרטניים נותרים מחוברים לבלוטות ערמונית נורמליות כשלעצמן, וזהו מצב המכונה בשם קרצינומה במצבה הטבעי או גידול תוך-אפיתלי בערמונית (PIN). הגם שאין כיום בידי החוקרים כל הוכחה לכך שמצב ה-PIN הוא אמנם ראשיתו של סרטן הערמונית, הרי שהוכח קשר קרוב בין השניים. בחלוף זמן, תאים סרטניים אלה הולכים ומתרבים ומתפשטים אל רקמת החיבור (הסטרומה) ויוצרים גידול. לבסוף, הגידול עשוי להגיע לממדים גדולים מספיק על-מנת שיחדור לאיברים סמוכים, ובהם שלפוחית הזרע או החלחולת, ותאי הגידול עשויים אף לסגל לעצמם את היכולת לנוע באמצעות זרם הדם והמערכת הלימפטית. סרטן הערמונית נחשב לגידול ממאיר על שום היותו גוש תאים בעל יכולת חדירה לחלקים אחרים בגוף הגבר. כאשר מתרחשת חדירה שכזו לאיברים אחרים. מכונה שלוחת הסרטן בהם בשם גרורה. גרורותיו השכיחות ביותר של סרטן הערמונית מתפתחות בעצמות, בקשרי הלימפה, בחלחולת ובשלפוחית השתן.
גורמי המחלה
סיבותיה המדויקות של התפרצות המחלה בגוף הגבר אינן ידועות לחוקרים עד כה. הסיכון הנשקף לגבר כי יפתח ממאירות זו נקשר במשתנים כגון גילו, מצבו התורשתי, גזעו, תזונתו, סגנון חייו והתכשירים הרפואיים שהוא נוטלם, כמו גם גורמים אחרים. ברם, גורם הסיכון העיקרי הוא הגיל. סרטן הערמונית אינו שכיח בקרב גברים שגילם עד 45 שנים, ושכיחותו הולכת וגדלה ככל שהגיל נעשה מתקדם יותר. גילו הממוצע של גבר בעת אבחון המחלה בקרבו עומד על 70 שנה. אולם, גברים רבים אינם מודעים כלל לעובדה שהסרטן מקנן בגופם. נתיחות שלאחר המוות שהתבצעו בגברים ישראלים, סינים, גרמנים, ג'מאיקנים, שוודים ואוגנדים שנפטרו כתוצאה מסיבות מוות אחרות, גילו הימצאות של סרטן הערמונית בקרב 30 אחוזים מהגברים בשנות החמישים לחייהם ו-80% בקרב גברים בשנות השבעים לחייהם. רק בשנת 2005 לבדה, על-פי ההערכות התגלו בארצות הברית כ-230,000 מקרים חדשים של היארעות המחלה ונגרמו כ-30,000 מקרי מוות כתוצאה ממנה.
רקעו התורשתי של הגבר תורם למידת הסיכון לחלות בסרטן הערמונית הנשקפת לו. טענה זו זכתה לסימוכין בדמות שיעורים מוגברים של היארעות סרטן הערמונית בקרב קבוצות גזע מסוימות, בקרב תאומים זהים שלקו בסרטן הערמונית ובקרב גברים שנתגלו בהם גנים מסוימים. בארצות הברית, סרטן הערמונית מופיע בתדירות גבוהה יותר בקרב גברים ממוצא אפרו-אמריקאי מאשר גברים לבנים או היספאנים, ועל-פי הנתונים המחלה גם קטלנית יותר בקרב הגברים ממוצא אפרו-אמריקאי. גברים אשר להם אח או אב שלקו במחלת סרטן הערמונית הם בעלי סיכון כפול ביחס לרגיל ללקות גם הם במחלה. מחקרים שנערכו על תאומים בסקנדינביה העלו ממצאים לפיהם ניתן להסביר כארבעים אחוזים מהסיכון ללקות בסרטן הערמונית באמצעות גורמים תורשתיים. ברם, לא נמצא עד כה אף גן בודד האחראי להתפתחותו של סרטן הערמונית, הגם שגנים רבים נקשרו להתפרצות המחלה. שני גנים (BRCA1 ו-BRCA2) הידועים כגורמי סיכון חשובים להתפתחות סרטן השחלות וסרטן השד בקרב המין הנשי, נתגלו גם כבעלי זיקה להיארעות סרטן הערמונית.
סוגים מסוימים של מאכלים, ויטמינים ומינרלים עלולים לתרום להגדלת הסיכון ללקות בסרטן הערמונית. גברים בעלי שיעורים גבוהים בדם של חומצות שומן מסוימות וחומצה לינולאית הם בעלי סיכון מוגבר להתפתחות המחלה. אולם, אותה סדרה של מחקרים הראתה כי גברים בעלי שיעורים גבוהים בדם של חומצות שומן אחרות, נהנו דווקא מסיכון מופחת להיארעות סרטן הערמונית. מחקר ארוך טווח סיכם את ממצאיו כך: "שיעורי ההימצאות בדם של חומצות שומן טראנס, ובמיוחד שומני טראנס הנוצרים באמצעות הידרוגנציה של שמן צמחי. מקושרים לסיכון מוגבר להאירעות סרטן הערמונית." גורמי תזונה אחרים העשויים להפחית את רמות הסיכון ללקות במחלה כוללים צריכה מתונה של ויטמין E (המצוי בירקות מסוימים). אומגה 3 (המצויה בדגים דוגמת הסלמון) והמינרל סלניום. דעה מקובלת היא שצריכת ליקופן (המצוי בעגבנייה, אשכולית ואבטיח) מסייע להפחתת הסיכון ללקות בסרטן הערמונית. מחקר שנערך בשנת 2007 הטיל ספק ביעילות של צריכת הליקופן. רמות נמוכות בדם של ויטמין D עלולות אף הן להגביר את הסיכון לחלות בסרטן הערמונית. דבר זה אפשר שקשור לחשיפה נמוכה לקרינת אולטרא-סגול, שכן חשיפה לקרני UV עשויה להביא להימצאות מוגברת של ויטמין D בגוף האדם.
נמצא גם קשר מסוים בין סרטן הערמונית לבין תרופות, פעולות רפואיות ומצבים בריאותיים. שימוש יומיומי בתרופות נוגדות-דלקת (NSAID) דוגמת אספירין, איבופרופן או נפרוקסן עשויה להפחית את הסיכון ללקות במחלה. גם השימוש בתרופות להורדת כולסטרול מסוג סטטינים (דוגמת ליפיטור, סימוביל וקרסטור) עשוי להביא אף הוא להפחתת סיכויי התפתחות המחלה. שפיכות זרע מרובות עשויות אף הן להביא להפחתת הסיכון הנשקף לגבר ללקות במחלה. מחקר אחד הראה כי גברים שפלטו זרע חמש פעמים בשבוע בשנות העשרים לחייהם נהנו משיעור מופחת של היארעות סרטן הערמונית, אך מחקרים אחרים לא העלו כל יתרון בהתנהגות זו ביחס לסיכון ללקות במחלה. זיהום או דלקת בערמונית (פרוסטאטיס) עלול להגביר את הסיכוי לחלות בסרטן הערמונית. במיוחד, הידבקות במחלות מין כגון כלמידיה, זיבה או עגבת עלול להגביר את הסיכון. לבסוף, השמנת יתר ורמות גבוהות של טסטוסטרון בדם עלולים אף הם להגביר את הסיכון לחלות בסרטן הערמונית. מחקר שהתפרסם במאי 2007 העלה כי חיילים בצבא ארצות הברית בדימוס שנחשפו בעת שירותם בווייטנאם לחומר ההדברה המכונה "אייג'נט אורנג'" היו בעלי סיכוי מוגבר ב-48% ללקות בסרטן ערמונית חוזר לאחר ניתוח להסרת הגידול. ניתן לומר אפוא כי הסיכון ללקות בסרטן הערמונית עשוי לפחות כתוצאה משינויים באורח החיים, דוגמת הפחתת תזונה של שומן שמקורו בבעלי חיים.
מחקר שנערך על ידי מועצת הסרטן של ויקטוריה, גילה כי גברים שדיווחו כי הם מאוננים דרך-קבע ("למצער חמש פעמים בשבוע") נהנו משיעורים נמוכים באופן משמעותי של היארעות המחלה. החוקרים שיערו כי דבר זה עשוי לנבוע מהעובדה כי פליטת זרע שגרתית מפחיתה את הצטברותם של מרבצים קרצינוגנים (מסרטנים) דוגמת 3-methylcholanthrene המופק כתוצאה מהתפרקות כולסטרול ועלול לפגוע בתאים המרכיבים את הערמונית. החוקרים גם שיערו כי הפליטה התדירה עשויה לגרום לערמונית להתפתח במלואה, דבר המפחית את רגישותה לגורמים מסרטנים. ישנה אפשרות נוספת ולפיה ישנו גורם נוסף (כמו רמה הורמונלית) המהווה גורם משותף הן לרגישות מופחתת לסרטן הערמונית והן לקיום נטייה מוגברת לאונן. ישנן כמה ראיות המצביעות על כך שקיום יחסי מין בתדירות גבוהה מקושר לסיכון מופחת ללקות בסרטן הערמונית, הגם שתופעה זו מלווה בסיכונים הנובעים מהעברת מחלות מין הידועות כמגבירות את סיכוני היארעות המחלה. מעת שהציפוי הפנימי של הערמונית נפגע מהסרטן, הטיפולים המוכרים היחידים הם ניתוח והקרנות. שניהם עלולים להגביל את יכולתו של הגבר לפתח זיקפה לאחר מכן.
ויטמינים ותרופות
ראיות ממחקרים אפידמיולוגיים מראות שהגורמים הבאים הם בעלי סגולות הגנה מפני התפתחות סרטן הערמונית: סלניום, ויטמין E, ליקופן ומזונות העשירים בסויה. רמות גבוהות בדם של ויטמין D עשויות אף הם להביא להשפעה דומה. פיטואסטרוגנים המופקים מפולי סויה ומקורות צמחיים אחרים עשויים לסייע במניעת התחלואה סרטן הערמונית. טורמיפין, תרופה ממשפחת המאפננים הסלקטיביים של קולטני האסטרוגן (SERN) נראית מבטיחה במסגרת ניסויים קליניים ראשוניים. שתי תרופות החוסמות את המרה הטסטוסטרון לדיהידרוטסטוסטרון - פינאסטריד ודוטאסטריד הראו אף הן ממצאים מבטיחים. השימוש בתרופות אלה למניעה ראשונית של המחלה עודו נמצא בשלב הניסויים, והן אינן מצויות בשימוש נרחב לצורך זה. הבעיה העיקרית המצויה בשימוש בתרופות אלה היא שהן עשויות למנוע את התפתחותם של גידולים סרטניים מסוכנים פחות, ובשל כך להגביר את סיכויי התפתחותם של גידולים ממאירים בעלי סיכון גבוה יותר שסיכויי ההחלמה מהם נמוכים הרבה יותר. מחקרים חדשים מצאו כי פינאסטריד לא הגבירה את שיעורי התחלואה בסרטן בעל דרגת סיכון גבוהה. מחקר משנת 2008 העלה כי פינאסטריד הפחיתה את שיעורי ההיארעות של סרטן הערמונית בכ-30 אחוזים. במחקר המקורי נכתב כי הקטנת הערמונית הנגרמת מהשימוש בתרופה משמעה כי גוברים סיכויי הרופא להצליח לאתר קיני-סרטן ותאים ממאירים הנחזים כסרטן אגרסיבי. מרבית הגברים במחקר זה שנתגלה בגופם סרטן הערמונית - אגרסיבי אם לאו - בחרו לקבל טיפול, ורבים נותחו וערמוניתם הוסרה בשלמותה. לאחר מכן, פתולוג בחן בקפידה כל אחת מ-500 ערמוניות אלה והשווה את סוגי הסרטן שמצא עם אלה שאובחנו לכתחילה באמצעות הביופסיה. המסקנה הייתה כי פינאסטריד לא העלתה את שיעורי ההיארעות של סרטן הערמונית מן הסוג האגרסיבי יותר.
תה ירוק עשוי להביא להשפעה מגוננת (בשל הפוליפנול המצוי בו), הגם שהמחקר הקליני המקיף ביותר שנערך בנושא הראה שאין כל השפעה חיובית. מחקר משנת 2006 שנערך על נגזרי תה ירוק הראה ממצאים מבטיחים בנוגע למניעת סרטן הערמונית בקרב חולים שהיו נתונים בסיכון גבוה ללקות במחלה. מחקר שהתפרסם באחרונה בכתב העת של "המכון הלאומי לסרטן" בארצות הברית מעלה את האפשרות כי נטילת מולטיויטמין למעלה משבע פעמים בשבוע עשויה להגביר את הסיכון לחלות בסרטן הערמונית. מחקר זה לא נחל הצלחה בניסיונו לגלות מהם בדיוק הוויטמינים האחראים לסיכון מוגבר זה (כפול כמעט), הגם שהמחקר מעלה את האפשרות שויטמין A, ויטמין E ובטא-קרוטן הם הגורמים. מוצע כי אלו הנוטלים מולטיויטמין לעולם לא יעברו על המינון היומי המומלץ הנקוב על התווית. מדענים ממליצים על תזונה מאוזנת, בריאה ועשירה בסיבים תזונתיים, ועל הפחתה באכילת בשר.
טיפול
הטיפול במחלה זו תלוי בחומרת המחלה. הטיפולים העיקריים לסרטן הערמונית הם ניתוח, רדיותרפיה, ברכיתרפיה, כימותרפיה, טיפול הורמוני חוסם טסטוסטרון (למשל באמצעות קזודקס), וטיפול הורמונלי רדיקלי הכולל כריתת אשכים, כדי להוריד את רמות הטסטוסטרון. אף שהטיפול האחרון יעיל וזול, הוא נחשב לבלתי מקובל על ידי הגברים.
אפשרויות הטיפול במחלת סרטן הערמונית במטרה להביא להחלמה מלאה מהמחלה הן בעיקר ניתוח והקרנות. בעבר הניתוח היה גורם לאימפוטנציה ב-100 אחוז מהמקרים וכן סיבוכים של אי שליטה במתן שתן, עקב הפגיעה בעצב העובר ליד מעטפת הערמונית. כיום, בעקבות שיפור הניתוח, השכיחות לאימפוטנציה ירדה. לאחרונה על ידי ד"ר דייוויד ב. סאמאדי פותחה שיטת ניתוח חדשנית בעזרת רובוט.
טיפולים מוצעים אחרים, דוגמת טיפול להפחתת אנדרוגן וטיפול הורמונלי בפרט, כימותרפיה, הקרנות קרני פרוטונים, ברכיתרפיה (השתלת גבישים רדיואקטיביים בערמונית), קריותרפיה (ניתוח בהקפאה), חימום ממוקד של הערמונית, אולטרה סאונד ממוקד רב-עוצמה (HIFU) וכן טיפול ניסיוני באלקטרופורציה בלתי-הפיכה קיימים אף הם בהתאם למצבו הקליני של החולה ולתוצאה הטיפולית הרצויה. כמתואר להלן (בפסקת הטיפול ההורמונלי), אביראטרון אצטאט הוא טיפול הנראה מבטיח בהביאו להקטנת ממדי הגידול ותוצאות בדיקת ה-PSA בדם, כאשר ניתן לחולי סרטן ערמונית אגרסיבי ומפושט המצויים במצב סופני.
בשנת 2016, החוקרים הישראלים יורם סלומון ואביגדור שרץ פיתחו שיטה חדשנית לטיפול במחלה הכוללת שימוש בחומר שנכנס למטופל דרך הזרקה תת-וורידית ונצמד אל התאים הסרטניים. מכיוון שהחומר רגיש לאור, חשיפה מידתית של האזור הנגוע לאור גורמת להשמדה של התאים הסרטניים ללא פגיעה ברקמות הסמוכות אליהם. בשנת 2017, נמצא טיפול נוסף שעובד אף הוא על אותו עקרון באמצעות חומר שנקרא לוטציום PSMA. החומר מכיל גלוקוז ונצמד לתאים הסרטניים שצורכים גלוקוז יותר מתאים אחרים.
טיפול תרופתי בקרינה מייננת
רדיום-223 היא תרופה הרשומה לשימוש בישראל בשם קסופיגו. קסופיגו מיועדת לטיפול בסרטן הערמונית בחולים עם גרורות בעצמות, והיא התרופה המאושרת הראשונה שעושה שימוש בקרינת אלפא (ראו: ).
התרופה פולטת קרינה מייננת מסוג אלפא, שגורמת נזק רב לתאים הסרטניים אך מגיעה לטווח קצר מאוד (מספר שכבות תאים בודדות) ולכן אינה פועלת באופן מפושט על כלל הגוף. השפעת הקרינה מתחוללת בDNA של התאים המתחלקים בגרורות, עם השפעה מינימלית על מערכות אחרות. לתרופה פרופיל בטיחותי טוב ומעט תופעות לוואי והיא ניתנת בזריקה תוך-ורידית של רדיום-223, במינון המותאם למשקל הגוף: 0.05 מגה-בקרל לכל ק"ג. לאחר הזריקה משתחרר החולה לביתו ללא צורך באשפוז. הרשות האמריקאית למזון ולתרופות (FDA) אישרה את קסופיגו לשימוש בחולי סרטן ערמונית מתקדם עם גרורות בעצמות ב-2013. הרשות האירופית לתרופות (European Medicines Agency) אישרה את השימוש בקסופיגו באותה שנה. בישראל התרופה מאושרת ורשומה באגף הרוקחות במשרד הבריאות משנת 2014.
פרוגנוזה
גילו ומצב בריאותו הכללי של הגבר וכן מידת ההתפשטות, תוצאות הבדיקה הפתולוגית של הגידול ותגובת המחלה לטיפול הראשוני הם הגורמים העיקריים לקביעת הסכות (פרוגנוזה) של המחלה, קרי, סיכויי החולה להחלמה מלאה או הערכה לגבי תוחלת ואיכות החיים הצפויות לו. משום שמחלת סרטן הערמונית מופיעה בעיקר בקרב גברים בגיל מבוגר יחסית, רבים מהם ימותו כתוצאה מגורמי תמותה אחרים עוד בטרם סרטן הערמונית, שהתפתחותו איטית, יחל לתת בהם את אותותיו. עובדה זו מקשה מאוד על בחירת דרך הפעולה הטיפולית המיטבית, אם בכלל. ההחלטה האם לטפל בסרטן מקומי של הערמונית (גידול המוכל בתוככי גבולות הערמונית) במטרה להביא למיגורה המלא של המחלה היא החלטה הנתונה לשיקול דעתו של החולה המתלבט בין תוצאת הטיפול המקווה לבין תופעות הלוואי והנזקים האפשריים שהטיפול עשוי להסב לאיכות ולתוחלת חיי החולה, ובהם פגיעות במעיים, במערכת השתן ובתפקוד המיני.
החלטה 4686 של העצרת הכללית של האו"ם
החלטה 4686 של העצרת הכללית של האו"ם באה להפוך החלטה קודמת, החלטה 3379, שכללה את הציונות בין מופעיה של הגזענות.
נוסח ההחלטה הוא בין הקצרים ביותר שניסחה העצרת הכללית, ואומר בפשטות: המילה "קביעה" מתייחסת לשורה המסכמת של החלטה 3379 שבה נאמר:
ההחלטה התקבלה ב-16 בדצמבר 1991. יוזם ההחלטה היה נשיא ארצות הברית דאז ג'ורג' בוש (האב). בנאום בפני העצרת הכללית אמר בוש "השוואת הציונות לחטא הגזענות הבלתי נסבל היא עיוות של ההיסטוריה ושִכחת מצוקת היהודים במלחמת העולם השנייה ובעצם לאורך ההיסטוריה".
בנוסף לארצות הברית הצטרפו ליוזמה 87 מדינות, ביניהן כל מדינות הקהילה האירופית (לימים האיחוד האירופי). בסך הכול תמכו בהחלטה 111 מהמדינות החברות באומות המאוחדות. 25 מדינות התנגדו להחלטה. 13 מדינות נמנעו, ו-15 נעדרו מההצבעה. בין הנעדרות היו מצרים, כווית, עומאן, בחריין, מרוקו ותוניסיה.
מבחינה פוליטית באה ההחלטה על רקע התפרקות ברית המועצות והפשרת היחסים בין ישראל לרוסיה ולמדינות מזרח אירופה. כל מדינות הגוש הקומוניסטי לשעבר שתמכו בהחלטה 3379, הפכו את עמדתן ותמכו בהחלטה 4686.
מבחינת יחסי ישראל עם ארצות ערב, באה ההחלטה על רקע מלחמת המפרץ שיצרה פילוג בעולם הערבי והחלישה מאוד את מעמדו של אש"ף שתמך בעיראק במהלך המלחמה. בסוף שנת 1991 כונסה בבירת ספרד ועידת מדריד שבה השתתפו משלחות רשמיות מישראל ומארצות ערב בחסותה של ארצות הברית.
אף אחת ממדינות ערב לא תמכה בהחלטה 4686, אולם חלק ניכר ממדינות ערב בחרו להיעדר מההצבעה. מצרים שכבר היה לה הסכם שלום עם ישראל נעדרה מההצבעה. גם כווית, שהייתה המוקד למלחמת המפרץ, בחרה להיעדר מההצבעה. ירדן שתמכה בעיראק במלחמת המפרץ הצטרפה למתנגדות, אולם כשנתיים לאחר ההצבעה הפכה את עמדתה והחלה לשאת ולתת על הסכם שלום עם ישראל.
לואיז גליק
לואיז אליזבת גליק (באנגלית: Louise Elisabeth Glück; נולדה ב-22 באפריל 1943) היא משוררת אמריקאית-יהודייה זוכת פרס פוליצר לשירה (1993), פרס הספר הלאומי ופרס נובל לספרות לשנת 2020.
קורות חייה
גליק נולדה בעיר ניו יורק להורים מהגרים מהונגריה, וגדלה בלונג איילנד.
למדה בבית הספר התיכון ג'ורג' וו היולט, שם סיימה את לימודיה בשנת 1961. לאחר מכן למדה בשרה לורנס קולג' ומאוחר יותר באוניברסיטת קולומביה. גליק מתגוררת בקיימברידג', מסצ'וסטס, ומלמדת באוניברסיטת ייל ובאוניברסיטת בוסטון.
בספרה הראשון, "בכורה", המבטא עוצמה יוצאת דופן של זעם ואכזבה, ניכרות השפעות של משוררות וידוייות קודמות, ובייחוד השפעתה של המשוררת סילביה פלאת. לואיז גליק מרבה לטפל בכתיבתה בנושאי האובדן, הבידוד והדחייה. היא כותבת בשפה פשוטה, ישירה, אפילו בוטה לעיתים, ודייקנית מאוד. עם השנים השתחררה מהקדרות המאפיינת את רוב שיריה.
לואיז גליק פרסמה 11 ספרי שירה, בהם: "בכורה" (1968), שזכה בפרס אקדמיית המשוררים האמריקנים; "הגן" (1976); "ניצחון אכילס" (1985), שזכה בפרס הלאומי של חוג מבקרי הספרים; "אררט" (1990); "איריס הבר" (1992), שזכה בפרס פוליצר לשירה; "ויטה נובה" (1999); "שבעת העידנים" (2001); היא פרסמה גם ספר מסות חשוב, "הוכחות ותאוריות – מסות על שירה" (1994). בשנים 2003–2004 שימשה גליק כמשוררת הקונגרס של ספריית הקונגרס, תואר הידוע גם בתור "משוררת החצר האמריקאית".
קישורים חיצוניים
משיריה בתרגום לעברית:
יחסי אלבניה–הודו
יחסי אלבניה-הודו הם יחסי החוץ שבין רפובליקת אלבניה לבין הרפובליקה של הודו. בין המדינות שוררים יחסים דיפלומטיים מלאים, חיובים וידידותיים. שתי המדינות משתפות פעולה במגוון תחומים, בעיקר בתחומי האנרגיה והמסחר.
היסטוריה
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1956. המשטר המרקסיסטי-לניניסטי שבראשו עמד אנוור הוג'ה במהלך השנים 1946-1958 אימץ עמדות נוקשות כנגד ממשלת הודו. מאחר שאלבניה הייתה קשורה באופן אידאולוגי לסין במהלך הסכסוך הסיני-סובייטי מ-1961 ואילך, היא נקטה עמדות נוקשות גם בסכסוך בין הודו לסין. חריפות ההצהרות האלבניות הובילו להשעיית היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, שחודשו רק לאחר מותו של הוג'ה ב-1985. בשנים 1986-1987, ממשלת הודו הגיבה בחיוב לפניותיה של ממשלת אלבניה והיחסים הדיפלומטיים בין הודו לאלבניה חודשו בשנת 1990. מאז 2004, הודו מחזיקה קונסול כבוד בטירנה, וכן אלבניה החזיקה בעבר שגרירות בניו דלהי, אך היא נסגרה בשנת 2014 עקב סיבות כלכליות. אלבניה מחזיקה שני קונסולים של כבוד - אחד במומבאי והשני בניו דלהי.
למרות השעיית היחסים הבילטרליים למשך זמן רב, היחסים בין הודו לאלבניה כיום הם חיובים וידידותיים. אלבניה מעריכה את צמיחתה המהירה של הודו בשנים האחרונות, ואת הישגיה הגלויים בתעשיות ההיי-טק והשירותים. אלבניה והודו נוקטות מאמצים רבים על מנת לחפש דרכים להרחבת היחסים הבילטרליים.
יחסים כלכליים
מגעי המסחר בין הודו לאלבניה כמעט פסקו לחלוטין עד תחילת 1990. מאז שנות ה-90 המוקדמות, החלה צמיחה מעטה במסחר הבילטרלי - יחד עם עלייה חדה ביבוא של הודו מאלבניה שכלל בעיקר דלקים, מוצרים קשורים ושמנים מינרליים (בשנים 2013-2014). הודו מייצאת לאלבניה בעיקר מוצרים כימיים ותרופות מכונות חשמל, חומרי בנייה, מוצרי סוכר, קפה, תה ותבלינים. אלבניה מייצאת להודו בעיקר מינרלים, מוצרים קשורים, תרכיזי עפרות נחושת, תמציות צמחים לשימוש פרמצבטי, כימיקלים וחלקי טלוויזיה.
אנרגיה
הודו ואלבניה הסכימו להגביר את שיתוף הפעולה יחד עם ההשקעות ההודיות במגזר האנרגיה לרבות נפט וגז. המזכר לשיתוף פעולה נחתם בניו דלהי, בו נכחו שר האיגוד לפיתוח משאבי אנוש ושר המדינה לנפט וגז טבעי.
מינהל המודיעין הכללי של משרד ההגנה האוקראיני
מינהל המודיעין הכללי של משרד ההגנה האוקראיני (באוקראינית: Головне управління розвідки Міністерства оборони України; בראשי תיבות: ГУР) הוא המודיעין הצבאי של אוקראינה ואגף הביון של צבא אוקראינה. הארגון הוקם ב-7 בספטמבר 1992 כיורש הגה-אר-או הסובייטי.
היסטוריה
המודיעין הצבאי האוקראיני הוקם בספטמבר 1992 כמחלקת ביון עצמאית בשם המינהל לאסטרטגיה צבאית של משרד ההגנה האוקראיני, אף שהמודיעין הצבאי באוקראינה היה קיים עוד מתקופת רוס של קייב, תחת בוגדן חמלניצקי בשנות 1640.
בשנים 1917–1920 פעלה מחלקת המודיעין של צבא הרפובליקה העממית של אוקראינה והיא הייתה לגרעין של המודיעין הצבאי האוקראיני. עם כיבוש אוקראינה בידי הצבא האדום הבולשביקים סיפחו את המודיעין של צבא הרפובליקה העממית של אוקראינה אל הגה-אר-או והיה לאגף האוקראיני של גר"ו.
הסמל החדש
ב-24 באוקטובר 2016 הוצג סמל חדש של המודיעין הצבאי של אוקראינה, הכולל ינשוף כסף מעופף (סמל לחוכמה, כושר המצאה, זריזות, ידע, תובנה והארה) עם חרב זהב בכפותיו (על הידית - סמל אוקראינה) על רקע גלובוס. בנפרד, שטח רוסיה נראה מודגש בכסף על הסמל.
סביב הלוגו יש שתי כתובות. האחת באוקראינית - Воєнна розвідка України - "המודיעין הצבאי של אוקראינה", השנייה בלטינית - "Sapiens dominabitur astris" ("השלטון החכם על הכוכבים"). הינשוף מוצא להורג במסווה מיסטי ומחריד של צייד לילה. הינשוף נראה צד עטלפים - שמהווים סמל למודיעין הצבאי הרוסי, שהמוטו שלו נשמע כמו "רק הכוכבים גבוהים יותר".
הידרו
התחילית הידרו (ביוונית: ύδρο) מציינת מים, נוזלים או מימן.
תחילית זו משמשת במילים ובמושגים רבים:
ארדטלק
ארדטלק (בהונגרית: Erdőtelek) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בארדטלק מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1941 חיו בכפר 5,034 תושבים, בשנת 1947 נפרד מהכפר טנק, ב-1990 חיו בכפר 3,428 תושבים ובשנת 2021 רק 3,248 תושבים.
האזור מיושב לסירוגין מהמאה ה-13 עד ימינו, היישוב עצמו הוזכר לראשונה בכתבים משנת 1215.
יהודי ארדטלק
יהודים חיו בארדטלק במאה ה-18 ובמאה ה-19. ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
במפקד קהילות הונגריה שנעשה בשנת 1944 נכתב כי בקהילה יש 47 חברים, הקהילה אורתודוקסית ואין בקהילה רב או מנהיג קהילה.
טומאן
טוֹמאן (בפרסית: تومان) היה מטבע זהב איראני, אשר במקורו היה שווה ערך לדוקט. מקור המילה בשפות האלטאיות, ומובנה "עשרת אלפים". הוא נחלק ל-10 קראן, ומשקלו החוקי היה 3.376 גרם. הוא שימש באיראן עד שנת 1932, כאשר הוחלף על ידי הריאל, לפי מפתח של 1 טומאן = 10 ריאל.
אליהו ברוך קמאי
הרב אליהו ברוך קמאי (י"ט באלול ת"ר, 1840-י"ב בתמוז תרע"ז, 1917) היה רב העיר מיר וראש ישיבת מיר.
תולדותיו
נולד בטלז לרב אברהם, מנכדי רבי אברהם אחי הגר"א, ולחנה, בתו של הרב ברוך מניישטאדט בנו של הרב (הגביר) בנימין בייניש מניישטאדט. בגיל שש שנים נתייתם מאביו, ואמו נישאה בזווג שני לרב חיים זאב יפה רבה של שקוד, בליטא.
כשהגיע לפרקו (גיל 18) נישא לאחותו החורגת רבקה יענטא, ובמות אביו החורג-חמיו בכ"א באייר תרכ"ח מילא את מקומו כאב"ד שקוד. בתרל"ח עבר לכהן ברבנות קרליץ, בתרמ"ה לוועקשנא, בתרמ"ח לצ'חנוביץ, ובתרנ"ט במות הרב חיים לייב טיקטינסקי הר"מ של ישיבת מיר, נתמנה הרב קמאי במקומו. בתרס"א כשעלה הרב אליהו דוד רבינוביץ-תאומים - האדר"ת לירושלים, נתמנה הרב קמאי במקביל גם כרבה של מיר. בשנת תרע"ה, 1915, במהלך מלחמת העולם הראשונה כבשו הגרמנים את פוניבז', שרפו את הרובע היהודי כולו, והפכו את כל תלמידי פוניבז' לפליטים. כאשר עמדו הגרמנים להגיע למיר, עברו תלמידי הישיבה לפולין, אך הרב קמאי החליט להישאר בעיר משום שכיהן גם כרבה של מיר. הישיבה עברה בראשותו של חתנו הרב אליעזר יהודה פינקל, ואילו הוא (ובנו) נשאר במיר.
בשנת תרע"ז (1917) חלה והוכרח לגלות ממיר למינסק לצורכי רפואה, אך שם הורע מצבו ובה נפטר ונקבר. בהלווייתו השתתף קהל רבבות שכלל רבנים חשובים רבים שנקלעו אף הם למינסק בשל המלחמה, במעמד רבי רפאל שפירא מוולוז'ין, חתנו רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק ורבי אברהם דוב כהנא שפירא, מינה רבה של מינסק, רבי אליעזר רבינוביץ, את בנו של המנוח, הרב אברהם צבי קמאי לממשיך דרכו ברבנות וראשות ישיבת מיר.
דרכו בלימוד
דרכו הייתה בחריפות גדולה ופלפול עצום. כמה מטובי הבחורים באותה תקופה באו לשמוע את שיעוריו המבריקים, ביניהם רבי ראובן גרוזובסקי, ורבי משה פינקל. כאשר הפך לראש ישיבת מיר, הנהיג שם מלגות מיוחדות לתלמידים מבריקים אך מעוטי יכולות שלא יכלו לממן את לימודיהם. מנהג זה הפך את ישיבת מיר למפורסמת ולנחשקת בזכות הרמה הגבוהה של תלמידיה. הרמה המודגשת של בן הישיבה מלאה אותו רגש הכרת עצמו וחשיבותו לגבי הסביבה של "בעלי הבתים". תקנתו של ר' אלי' ברוך שלא לתלות את תקציב תמיכתו של התלמיד בהכנסת עיר מוצאו אלא בחשיבות עצמו, שימשה שוב גורם ברגש אי-התלות של התלמיד והתפתחותו. כך נעשה ר' אליהו ברוך, למרות שמשו גם כאב"ד של העיר, למתקן רדיקלי בתכונת הישיבה ביחס להתבדלותה מן הסביבה.
מעצב אמנותי
מעצב אמנותי (באנגלית: production designer, art designer) אחראי למראהו הכולל של תוצר קולנועי. המונח שימש לראשונה בקרדיטים של הסרט "חלף עם הרוח". פרס אוסקר לעיצוב אמנותי מוענק משנת 1929.
אליהו ברוך קמאי
דרכו בלימוד
הוא התנגד לתנועת המוסר, ושגור היה על לשונו: "דף גמרא עם תוספות הוא שיעור המוסר הכי טוב", אולם מאידך גיסא פעל לליכודה של הישיבה ולריכוזה בתוך עצמה בעולם החי בזכות עצמו וברוח עצמו, על ידי רוח החיים שהכניס אל הלימוד. אבל בשנות התר"ע כשהגיעה הישיבה למשבר, ביקש חתנו רבי אליעזר יהודה פינקל מאביו רבי נתן צבי פינקל לשלוח קבוצת בחורים מסלבודקה לחזק את הישיבה ולהנהיג בה סדרי מוסר. כמשגיח בישיבה מונה אז רבי ירוחם ליבוביץ, בהמשך הוא עזב את מיר, וחזר אליה רק כעבור כמה שנים עד פטירתו בתרצ"ו.
מעצב אמנותי
המעצב האמנותי עובד בשיתוף פעולה הדוק עם הבמאי, המפיק והצלם הראשי. לפעמים יוצר המעצב האמנותי קשר עם גורמים אחרים בצוות ההסרטה, כמו מעצב התלבושות, הספר, המאפר, הפעלולן ומנהל אתרי הצילום, על מנת לשוות לתוצר מראה חזותי אחיד, ובכך לתרום להבנת הסרט בידי הצופה.
אליהו ברוך קמאי
חידושיו
כל כתביו אבדו בשואה, ורק מעט מזעיר הדפיס חתנו בסוף ספרו דברי אליעזר חלק א', ירושלים, תשכ"ד
מעצב אמנותי
מחלקת העיצוב
מחלקת העיצוב כולה כפופה למעצב האמנותי, ובעלי התפקידים בה הם:
בשל האופי האמנותי וההפקתי כאחד של מחלקה זו, לעיתים נכלל בה גם צוות נוסף של עוזרים, שמספרם גדול ככל שהפקה יותר עתירת תקציב.
ירוחם ליינר
רבי ירוחם ליינר (בכתיב יידי - ליינער; ה' בסיוון תרמ"ח - כ' באב תשכ"ד) היה אדמו"ר בארצות הברית מבית חסידות איזביצה ראדזין, חוקר תורני, ומחבר ספרים.
ביוגרפיה
רבי ירוחם נולד בראדזין שנת תרמ"ח לפסיה רבקה ולרבי אברהם יהושע העשיל ליינר אשר כיהן באדמו"רות בחלם, עוד בצעירותו נודע כתלמיד חכם והתכתב עם גדולי הרבנים דאז, דוגמת המהרש"ם מברז'אן ועוד, נשא את ריקל בת רבי צבי הירש הלברשטאדט.
דודו של רבי ירוחם הוא מחדש התכלת רבי גרשון חנוך הניך ליינר, רבי ירוחם לבש תכלת מיצורו של רבי גרשון, בשנות השואה נשתכחה דרך עשיית התכלת של רבי גרשון, ובשנת תשי"ב חידשו חסידי ראדזין שבארץ ישראל את הפקת התכלת אך בדרך חדשה ולא כמו שעשו בעבר, רבי ירוחם לא הסכים עם שיטתם וטען שמדובר בזיוף ואף פרסם מודעות בגנותם, וטען שאין זו התכלת המקורית שחידש רבי גרשון חנוך הניך ליינר. כאשר בלו ציציותיו, חדל מללבוש עוד ציצית עם תכלת מכיוון שהיו מצויות רק הציציות החדשות, אולם כשמצא ציצית מהצביעה הישנה חזר ולבשה.
נקבר בבית הקברות בית ישראל שבוודברידג ניו ג'רזי, לאחר פטירתו שימש בנו רבי מרדכי יוסף כאדמו"ר מאיזיביצא ראדזין.
חיבוריו
כמו כן נדפסו ממנו הגהות לספרי התכלת של דודו רבי גרשון חנוך הניך ליינר, לספר, ולספרו של סביו מי השילוח. הגהות ממנו נדפסו לפירוש רבינו בחיי, ולספר יצירה. בסוף "סדר עולם, שארית יוסף, גלגולי נשמות, סדר הדורות השלם", ניו יורק, תשמ"ה. הגהותיו על ספר החינוך ועל מנחת חינוך נדפסו בתוך "ספר ההשלמה על ספר מנחת חינוך", בסוף ספר מנחת חינוך, דפוס האחים שולזינגר, ניו יורק תשי"ב (דפוס צילום, ישראל 1984).
משה ברק
משה ברק (נולד ב-1951) הוא חוקר ישראלי בתחום החינוך, פרופסור מן המניין באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. לשעבר ראש התוכנית הוראת המדעים והטכנולוגיה באוניברסיטה זאת.
ביוגרפיה
ברק גדל בשכונת מגדל, שכונת עולים באשקלון, הוריו היו עולים חדשים מרומניה חסרי השכלה, אביו פועל אינסטלציה ואימו עקרת בית. את לימודי התיכון עשה בבית ספר המקצועי אורט אשקלון במגמת חשמל אשר בסופם קיבל "תעודת גמר מורחבת", הרחבה חריגה של תעודת גמר תיכון שניתנה בבית הספר המקצועי ואפשרה להירשם לאוניברסיטה. בראיון שנתן לכתב העת הד החינוך אמר כי אילולי היה מתקבל לבית הספר המקצועי היה הולך לעבוד מיד אחר כיתה ט'. ברק השלים תואר ראשון בהוראת המדעים עם התמחות בהנדסת חשמל, ותואר שני בהוראת המדעים שניהם בטכניון. בשנת 1986 קיבל תואר דוקטור D.Sc בהוראת מדע וטכנולוגיה מאותו מוסד. בהמשך שימש שם גם כמרצה וכעמית מחקר בכיר. ב-1991 מונה למרצה בכיר באוניברסיטת בן-גוריון, ולאחר מכן התקדם עד לדרגת פרופסור מן המניין. בשנים 2011-2015 שימש כראש התוכנית להוראת המדעים באוניברסיטת בן-גוריון. כמו כן ברק עסק בהערכת תוכניות לימוד, ובפיתוח השתלמויות מורים ותוכניות לימוד לאוניברסיטאות, מכללות ובתי ספר.
מחקרו מתמקד בהשפעת לימודי מדע וטכנולוגיה על פיתוח מיומנויות קוגניטיביות גבוהות אצל תלמידים. פיתוח יצירתיות בפתרון בעיות, קידום למידה עצמאית בשיעורי מדע וטכנולוגיה, ויצירת אינטגרציה בין מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה (STEM) בחינוך. כמו כן ברק מתעניין בפיתוח מומחיות מקצועית במקום העבודה בתחומי הטכנולוגיה וההנדסה. שימוש במידע ובטכנולוגיות ממוחשבות (ICT) ללימוד ולמידה. הערכת תוכניות חינוך במדעים, טכנולוגיה והנדסה. נוסף לזאת ברק חוקר גם את ההשלכות של למידת מושגים טכנולוגיים על יכולות למידה וחשיבה של התלמידים. תחום נוסף במחקריו של ברק הוא דרכים לשיפור החינוך למדע וטכנולוגיה באמצעות השתלמויות למורים.
השקפה
לדעתו של ברק החינוך טכנולוגי הוא האמצעי הטוב ביותר להגשמת מטרת החינוך: פיתוח יכולת לחקור, לפתור בעיות, ליצור, להמציא ולשתף פעולה. כמו כן, לדעתו בית הספר הראוי ביותר הוא בית ספר מקיף. כזה המשלב את לימודי המקצוע בתוך הלימודים הכללים. בהתאמה לכך הוא ממתנגדי בתי הספר הטכנולוגים-מקצועיים נפרדים. לדידו בתי ספר אלה גורמים להסללת תלמידים, והם מהולים באינטרס למילוי מכסות, כך שבגללם נפגע האינטרס הציבורי ומשלובים בבזבוז כספים אדיר שלא לצורך.
פרסים והוקרה
ברק זכה למענקים והכרה מהמועצה הבריטית, FCO המשותפת מלגות קרן קלור (1991); הטכניון למחקר ופיתוח פרס הקרן למצוינות מחקר במימון (1995); אפסילון פאי טאו, כבוד בינלאומי לאנשי מקצוע טכנולוגיה (1998); רש"י-Gustalla מלגה לקידום הוראת המדעים, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2002).
מאמרים נבחרים
ברק מ. ופלג, ר. (1998). מחינוך מקצועי לחינוך טכנולוגי: מהותו, נחיצותו ויוקרתו של החינוך הטכנולוגי בעיני תלמידים, עיונים בחינוך, (2)3, 111-114.
ברק, מ. פלג, ר. ואברהמי, מ. (2000). החינוך המדעי-טכנולוגי כמוקד התחדשות של בית הספר הערבי-דרוזי בישראל, עיונים בחינוך, (2)4, 51-76.
ברק, מ. (2002). חשיבה המצאתית שיטתית בפתרון בעיות ופיתוח מוצרים חדשים – השלכות מהתעשייה לחינוך, כנס האגודה הישראלית לחקר החינוך (איל"ה) מספר 13, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, אוקטובר, 2-3.
ניטצקי, א. וברק, מ. (2004). למידת נושא מדעי-טכנולוגי בשיעור מתוקשב ברשת: מהתאוריה למציאות, כנס האגודה הישראלית לחקר החינוך (איל"ה) מספר 14, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, אוקטובר, 12
Awad, N. & Barak, M. (2015). Projects in Information System Design and Fostering Learning in Israeli High Schools: A Pilot Study. International Journal of Innovation and Research in Educational Sciences, 2(2), 85-95. Barak, M., Watted, A., & Haick, H. (2016). Motivation to learn in massive open online courses: Examining aspects of language and social engagement. Computers & Education, 94, 49-60.
Awad, N., & Barak, M. (2018). Pre-service science teachers learn a science, technology, engineering and mathematics (stem)-oriented program: The case of sound, waves and communication systems. Eurasia Journal of Mathematics, Science and Technology Education, 14(4), 1431-1451.
Shakhman, L., & Barak, M. (2019). The Physics Problem-Solving Taxonomy (PPST): Development and Application for Evaluating Student Learning. EURASIA Journal of Mathematics, Science and Technology Education, 15, 11.
ספרים
Barak, M. & Hacker, M. (Eds.) (2011), Fostering Human Development through Engineering and Technology Education, Rotterdam: Sense Publishers.
Szewczyk, R., Kastelan, I., Temerinac, M., Barak, M. & Sruk, V. (Eds.) (2016). Advances in Embedded Engineering Education, Heidelberg, Germany: Springer.
לקריאה נוספת
הרפז י' (פברואר 2014). חינוך טכנולוגי הוא אמצעי לא מטרה, הד החינוך, תל אביב: הסתדרות המורים בישראל.
הצבא הסלאוקי
הצבא של הממלכה הסלאוקית היה המכשיר העיקרי שבאמצעותו הפעיל השלטון המרכזי את סמכותו. בשיאו היה זה אחד הצבאות הגדולים והחזקים ביותר במזרח התיכון. היו בו עשרות אלפי פרשים, עשרות אלפי רגלים ומאות פילים. צבא זה ידע עליות ומורדות בהתאם למצבה של הממלכה הסלאוקית.
מקורות כוח האדם הלכו והתדלדלו במהלך המאה ה-2 לפנה"ס. האוטונומיה ביהודה ולאחר מכן ניתוקה הסופי מהשלטון המרכזי, בגידת מושלים במזרח ומרידתם במלכות, הלחץ הפרתי ובעיקר הסכסוכים מבית, רצח המלכים על ידי אחיהם וקרובי משפחתם, מלחמות אזרחים עקובות מדם כל אלה החלישו את הממלכה הסלאוקית וגדעו את יכולתה הכלכלית. האויבים הרבים קמו עליה וקרעו לחתיכות את הממלכה. בסופו של דבר כבש פומפיוס את השאריות שנותרו מהממלכה בשנת 63 לפנה"ס והן הפכו לפרובינקיה רומית בשם סוריה.
יחידות קבועות, מספרן וחימושן
הצבא המלכותי גויס מקרב המתיישבים הצבאיים. אלה שירתו היוו את הגרעין החשוב ביותר של הצבא. לוחמים אלה שירתו בעיקר בחיל הרגלים הכבד ובחיל הפרשים הכבד.
פלנקס
במקורות חיילים אלה נקראים לרוב "פלנקס" או "מקדונים", אך לפעמים גם סריסופורים (כלומר, החמושים בסריסה - הרומח של חיילי הפלנקס), פזטיירוי (בדומה לפלנגיטים המקדונים) ו"הכוחות הכבדים", אם כי נראה ששני השמות הראשונים הם הנפוצים. חיילים אלה השתמשו בסריסה ארוכה באורך כולל של בערך 6.5 מטר ובמשקל שהגיע עד למעלה מ-6 ק"ג, שהוחזקה בשתי הידיים. להגנתם לבשו ככל הנראה שריון גוף כלשהו והשתמשו ב"פלטה" - מגן עגול לא גדול בקוטר של כ-45 ס"מ, שהוצמד בלולאה אל המרפק. החיילים היו מצוידים בקסדת מתכת להגנה על ראשם ובמגיני רגליים. חיילים אלו היו עמוד השדרה של הצבאות ההלניסטיים. היחידה הבסיסית של הפלנקס "הלוכוס" כללה 16 לוחמים. היחידה הטקטית הקטנה ביותר הייתה "סינטגמה" שכללה 16 טורים של 16 לוחמים (256 לוחמים בסך הכל) שהתפרסה לרוחב של כ-14.5 מטר, והיחידה הגדולה ביותר "הסטרטגיה" כללה 256 טורים של 16 לוחמים (4,096 לוחמים בסך הכל) שהתפרסה לרוחב של כ-232 מטר. ביניהן היו הפנטקוסירכיה (32 טורים), החילירכיה (64 טורים), והמררכיה (128 טורים).
למול עוצמתו של מערך הפלנקס שהיווה מעין קיפוד גדול ולא חדיר (אף לסוסים), לפלנקס היה מספר נקודות תורפה, במיוחד בתחום של קרב פנים אל פנים. הסריסה העסיקה את שתי ידיו של הלוחם, במקרה של פריצת חייל אויב למערך, עזיבתו את הסריסה לשם הגנתו הייתה יוצרת פרצה. המערך היה חייב לשמור על צפיפות ורווחים קבועים, דבר שבא על חשבון הדינמיות וכושר התמרון שלו, במיוחד בשטחים מבותרים והררים, שם ירדה יעילותו. האגף של הפלנקס היה חשוף לתקיפה כאשר הוא הועסק מלפנים, והיו צריכים להיות פרשים או חיילים אחרים שישמרו את אגפיו.
רגליים קלים
יחידות אלו כללו כוחות רגלים: קשתים, קלעים, ומטילי כידונים.
האוניברסיטה האקדמית של אובו
האוניברסיטה האקדמית של אובו (Åbo Akademi) - אוניברסיטה שנוסדה בשנת 1918 בטורקו (Åbo בשוודית) שבדרום מערב פינלנד, שבה שפת הלימוד היא שוודית. האוניברסיטה חברה בקבוצת קוימברה.
הצבא הסלאוקי
רגליים קלים
הקשתים החזיקו בקשת חד-קימורית או דו-קימורית, שלה היה טווח גדול יותר. הקשת שהשתמשו בה הייתה קשת מורכבת, והייתה עשויה מחומרים שונים: עץ, גידים וחלקי קרן ועצם. החץ היה עשוי מעץ ולו ראש מתכת, וזנב מנוצות לשם שווי משקל. אורכו היה בין 40 ל-100 ס"מ. החצים היו נתונים בתוך אשפה. טווח הקשת הייתה בין 60 ל-160 מטר.
האוניברסיטה האקדמית של אובו
זו אחת משלוש האוניברסיטאות של העיר טורקו, לצד אוניברסיטת טורקו והאקדמיה למנהל עסקים וכלכלה. סגל האוניברסיטה מנה בשנת 2003 1,229 איש ולמדו בה 7,950 סטודנטים. הפקולטה הפדגוגית של האוניברסיטה נמצאת בואססה.
הצבא הסלאוקי
רגליים קלים
הקלעים היו חיילים שהחזיקו בידם קלע, ובאמצעותו הטילו אבן או כדור עופרת. כף הקלע היה עשוי מעור וקשור בשני חבלים מצדיו. החייל היה מסובב את הקלע מספר פעמים, עד שהוא משיג תנופה מרבית. טווח הקלע שנורה בדרך כלל כתלול מסלול, יכל להגיע עד ל-200 מטר, אך לא היה מדויק במיוחד.
האוניברסיטה האקדמית של אובו
אין לטעות בין האוניברסיטה האקדמית של אובו לאקדמיית אובו שנבנתה בשנת 1640, והקרויה כיום אוניברסיטת הלסינקי.
הצבא הסלאוקי
רגליים קלים
הכוחות הללו הוצבו בחזית הפלנקס ותפקידם היה דומה לתפקיד הארטילריה של היום. לבצע "ריכוך" של כוחות הפלנקס לפני ביצוע המתקפה העיקרית. תפקידם היה לשבש את מערכי הפלנקס ולנסות ליצור בהם פרצות. ולאפשר לפרשים או כוחות בינוניים לחדור לתוכם ולפורר אותם מבפנים. כוחות אלו היו פחות יעילים כאשר שני צבאות הלניסטים נלחמו זה בזה, כיוון שכל כוח ביטל את חברו.
האוניברסיטה האקדמית של אובו
פקולטות ומחלקות
פקולטות האוניברסיטה האקדמית של אובו כוללות :
Champagne Poetry
השיר התקבל באופן חיובי על ידי המבקרים וזכה לרמיקסים מאמנים שונים כגון לופה פיאסקו, פרדי גיבס, IDK ועוד.
הצבא הסלאוקי
רגליים קלים
החשיבות העיקרית של הקלים עלתה בשטחים קשי עבירות, שם לעיתים הם יכלו להכריע את הקרב. בשדות קרב מבותרים, כוחות הפלנקס הושארו מאחור, והקרב הוטל למעשה על הכוחות הקלים
Champagne Poetry
הביטוי החוזר בשיר, "I love you, I love you, I love you", הוא ציטוט מוזיקלי ולירי מתוך השיר "Michelle" של הביטלס. בהתאם לכך, דרייק העניק קרדיט ללנון-מקרטני על כתיבת השיר.