cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
בנק אוף אמריקה
היסטוריה
במהלך שנת 2011, הכריזה החברה על קיצוץ בכוח האדם שלה בהיקף של 36,000 משרות, בשאיפה לחסוך חמישה מיליארד דולר בשנה עד ל-2014.
אמנת וושינגטון
אמנת וושינגטון (באנגלית: Washington Naval Treaty), הידועה גם בשם אמנת חמש המעצמות (Five-Power Treaty), הייתה הסכם שנחתם על ידי ארצות הברית, האימפריה הבריטית, האימפריה היפנית, צרפת ואיטליה, בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, והגבילה את הכוח הצבאי הימי של המדינות החתומות.
היסטוריה
ההסכם הושג בוועידה הימית של וושינגטון שנערכה בוושינגטון הבירה בין נובמבר 1921 לפברואר 1922, ונחתמה על ידי נציגים מהמדינות ב-6 בפברואר 1922.
תנאי האמנה שונו באמנת לונדון הראשונה בשנת 1930 ושונו שוב באמנת לונדון השנייה ב-1936. בזמן החתימה על אמנת לונדון השנייה האימפריה היפנית כבר הודיעה שהיא לא תקיים את תנאי ההסכם, ואילו איטליה התעלמה ממנו בחשאי. גרמניה לא הושפעה מאמנות וושינגטון או לונדון, שכן בניין הכוח הימי שלה היה בפיקוח התנאים שנקבעו בחוזה ורסאי, הסכם השלום שסיים את מלחמת העולם הראשונה.
לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה, הצי הבריטי היה הגדול ביותר בעולם, כשהצי האמריקאי והצי הקיסרי היפני נמצאים מעט אחריו. כל שלוש המדינות הובילו תוכניות רבות לבניין אוניות מערכה וסיירות מערכה חדשות. הפחד מפני מרוץ חימוש חדש, בדומה למרוץ הדרדנוט בין בריטניה לגרמניה שלפני מלחמת העולם הראשונה, הוביל לפיתוח רעיונות להגבלת כמות אוניות הקרב.
תנאי ההסכם
תנאי ההסכם קבעו שאף אונייה לא תוכל לחרוג מהדחק של 35,000 טון, וכן הגבילה את קוטר קני התותחים ל-16 אינץ' (406 מ"מ). כמו כן, ההסכם קבע את ההדחק המקסימלי של כל האוניות ביחד בציים השונים.
נושאות מטוסים נידונו בסעיף מיוחד בהסכם. נוסף להגבלה על ההדחק הכללי, נקבעו חוקים בנוגע לגדלים המקסימליים של נושאות המטוסים. הותרו רק שתי נושאות מטוסים לכל מדינה, כאשר הדחק יוכל לעלות על 27,000 טון אך לא יעבור את מגבלת 33,000 טון. הוטל איסור על אוניות מערכה לשאת מטוסים קטנים ולהגדיר אותה כנושאת מטוסים. כמו כן, נקבעה הגבלה על כמות התותחים שכל נושאת מטוסים יכולה לשאת.
אשר לביצורי חופים ובסיסים ימיים, ארצות הברית, בריטניה ויפן הסכימו לשמור על הסטטוס קוו בשעת חתימת החוזה. על פי האמנה בסיסים חדשים וביצורים לא יכולים להיות מוקמים על שטחים מסוימים, וכן אין אפשרות לשפר את הביצורים הקיימים. ארצות הברית לדוגמה יכלה לפתח בסיסים שונים על אדמתה בארצות הברית גופא ובהוואי, אך לא יכלה לבנות באיים האלאוטיים.
חברות האמנה יכלו לבנות ספינות ולהחליף ספינות ישנות בחדשות, אך כל בנייה כזאת הצריכה דיווח ליתר המדינות החברות בהסכם.
קופפרשטיך-קבינט ברלין
קופפרשטיך-קבינט ברלין (בגרמנית: Kupferstichkabinett Berlin), או המוזיאון להדפסים ורישומים של ברלין, הוא מוזיאון להדפסים בברלין, והוא הגדול ביותר בגרמניה בתחום האמנות הגרפית. הקופפרשטיך-קבינט הוא אחד המוזיאונים הלאומיים של ברלין, וממוקם בקומפלקס המוזיאונים הברלינאי, הקולטורפורום, הסמוך לכיכר פוטסדאם.
היסטוריה
המוזיאון, שנפתח לראשונה לציבור בשנת 1831, היה מבוסס על אוסף של האלקטור של ברנדנבורג פרידריך וילהלם הראשון, שהחל לאצור את היצירות בשנת 1652.
האוסף המוצג במוזיאון פוצל בין שני חלקי גרמניה, המזרחי והמערבי. האוספים אוחדו בשנת 1994, אז עבר האוסף למשכנו הנוכחי בקולטורפורום.
האוסף מכיל כיום אלפי גלופות, למעלה מ-500,000 הדפסים, ומעל 100,000 פריטים בודדים: איורים, יצירות בצבע שמן, בפסטל ובצבעי מים.
בין היתר, מוצגות באוסף יצירות של אלברכט דירר, בוטיצ'לי (איוריו לקומדיה האלוהית של דנטה), מתיאס גרינוואלד, אלטדורפר, בוש, ברויגל, פרידריך, מנטניה, רמברנדט, שינקל, טיפולו.
ג'וג'ו סיווה
ג'ואל ג'ואני "ג'וג'ו" סיווה (באנגלית: Joelle Joanie "JoJo" Siwa; נולדה ב-19 במאי 2003) היא רקדנית, זמרת, שחקנית ואושיית יוטיוב וטיקטוק אמריקאית. היא ידועה בשל הופעתה במשך שתי עונות בתוכנית "רקדניות קטנות" יחד עם אמה, ג'סלין סיווה, ובתוכנית מציאות אחרות "הזמר במסכה" ו"רוקדים עם כוכבים", ובסינגלים שלה "Boomerang" ו-"Kid in a Candy Store". מעריציה מכונים "Siwanat".
קורות חיים
ג'ואל ג'ואני סיווה נולדה באומהה, נברסקה, ב-19 במאי 2003, לג'סלין (לבית לומברדי), מורה מקצועית לריקוד מאיווה, ולטום סיווה, כירופרקט מנברסקה. יש לה אח גדול בשם ג'יידן סיווה, שהוא גם ולוגר.
התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות
התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות (באנגלית: The Federal Deposit Insurance Corporation, בראשי תיבות: FDIC) היא סוכנות פדרלית בארצות הברית, שהוקמה על ידי הקונגרס של ארצות הברית ב-16 ביוני 1933, במסגרת חוק גלאס-סטיגל שייסד את התוכנית הפדרלית לביטוח פיקדונות, עקב המשבר הכלכלי העולמי של 1929. החוק הסמיך את התאגיד להעניק פיקדונות לבנקים, החברים בבנק הפדרלי, כדי למנוע את קריסתם. התאגיד מספק ביטוח לפיקדונות ומבטיח את שלומם של פיקדונות בנקאיים, עד גובה של 250,000 דולר. נכון ל-2010, התאגיד ביטח פיקדונות ב-7,723 מוסדות שונים. נוסף לכך, התאגיד אחראי גם לבחינה ופיקוח על מוסדות פיננסיים וניהול בנקים כושלים.
ג'וג'ו סיווה
קריירה
בשנת 2013 סיווה החלה את הקריירה שלה כמתמודדת הצעירה ביותר בעונה השנייה של תוכנית הריקודים של רשת לייפטיים "Abby's Ultimate Dance Competition" של אבי לי מילר; היא הופיעה בתוכנית עם אמה והודחה בשבוע התשיעי והגיעה למקום החמישי.
התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות
במהלך שנת 1930, ארצות הברית חוותה את משבר כלכלי קשה הידוע כיום בתור השפל הגדול. בארצות הברית, בשיא השפל הגדול, שיעור האבטלה הרשמי הגיע ל-25% ושוק המניות צנח ב-75% מאז 1929. באותה שנה היה סיכון ללקוחות הבנקים כיוון שלא היה ביטוח על הפיקדונות בבנקים, כשהבנקים עצמם החזיקו בשברירי פיקדונות והיה חשש לאיבוד הון במקרה של קריסת הבנק.
ג'וג'ו סיווה
קריירה
בשנת 2015 החלה סיווה להופיע עם אימה בעונה החמישית של התכנית "רקדניות קטנות", תוכנית מציאות אחרת של אבי לי מילר. שנה לאחר מכן השתתפה גם בעונה השישית.
ב-6 במאי 2016, סיווה הוציאה את הסינגל "Boomerang" ואת הסינגל שלפניו, "I Can Make U Dance". הראשון מתייחס לנושא בריונות רשת, הוא נמכר בלמעלה מ-2 מיליון עותקים, והגיע למעמד פלטינה כפול בארצות הברית והוא נצפה יותר מ-950 מיליון פעמים ביוטיוב וקיבל למעלה מ-5 מיליון לייקים. שנה לאחר מכן היא הוציאה את הסינגלים "Kid in a Candy Store" ו-"Hold the Drama". בהמשך השנה החלה להגיש לצד ניק קאנון את תוכנית המציאות "קרב הליפסינק: גרסת הילדים" בניקלודיאון, שבהמשך שבה גם לעונה שנייה.
התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות
ב-16 ביוני 1933 חתם הנשיא פרנקלין רוזוולט על חוק הבנקאות של שנת 1933. במסגרת החקיקה:
ג'וג'ו סיווה
קריירה
בשנת 2018, סיווה נבחרה לאמנית פורצת דרך של השנה על ידי Vivid Seats. באותה שנה, סיווה הודיעה שהיא תצא לסיבוב ההופעות הגדול הראשון שלה ב-2019, בשם D.R.E.A.M. The Tour. היא ביקרה בשילוב של תיאטראות, אמפיתיאטראות חיצוניים ואצטדיונים בסך הכל ב-52 ערים ברחבי ארצות הברית וקנדה. בנוסף, הופעות אחרות התקיימו בבריטניה ובאוסטרליה. הסיור התחיל בפיניקס, אריזונה ב-17 במאי 2019 והחלק הראשון של הסיור ההסתיים ב-26 ביוני 2019 באוסטין, טקסס, לפני חידוש הסיבוב השני ב-10 ביולי 2019 באורלנדו, פלורידה עד לסיומו ב-20 באוגוסט 2019 בוונקובר, קנדה.
התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות
בתקופת המשבר הכלכלי העולמי ב-2008, התוכנית הפדרלית לביטוח פיקדונות הופעלה שוב כדי לבטח פיקדונות בנקאיים.
מאז הקמת התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות (FDIC), לא אבדה אף קרן מבוטחת כתוצאה מניהול כושל.
ג'וג'ו סיווה
קריירה
בשנת 2021, היא הגיעה למקום השני בעונה ה-30 של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים".
ב-4 באפריל 2022, היא לוהקה כשופטת בעונה השבע-עשרה של תוכנית המציאות של FOX, "So You Think You Can Dance", אשר עלתה ב-18 במאי 2022; יחד עם ליאה רמיני, מת'יו מוריסון והזמר סטיבן בוס (אנ'). ב-9 בספטמבר 2022, היא הוכרזה כזוכה בפרס Gamechanger מבית GLSEN על מאמציה נגד בריונות. היא נכללה ברשימת פורבס 30Under30 לשנת 2022.
חיים אישיים
סיווה ידועה בלבישת קשתות גדולות וצבעוניות בשיערה. בינואר 2020, בגיל 16, קנתה ג'וג'ו בית ב-3.5 מיליון דולר.
סיווה יצאה מהארון כחלק מהקהילה הגאה ברשתות החברתיות בינואר 2021. לאחר שנשאלה מה המשיכה שלה, סיווה הצהירה שהיא לא מתייגת את המיניות שלה מכיוון שהיא "לא באמת יודעת את התשובה הזו". בפברואר 2021 הודיעה שהיא במערכת יחסים עם חברתה הטובה קיילי פרו שביקשה ממנה להיות בת הזוג שלה כחודש לפני כן. בהמשך הצהירה שהיא פאנסקסואלית, גיי וקוויר.
הפיגועים בלונדון (2005)
ב-7 ביולי 2005, בבוקר יום חמישי, התרחשה סדרת פיגועי טרור, המכונה לעיתים ה-7/7, ברכבת התחתית של לונדון (Tube) ובאוטובוס בעיר. הפיגועים אירעו בזמן שבריטניה אירחה את ועידת ה-G8, יום לאחר שלונדון זכתה במכרז האולימפי לשנת 2012 ומספר ימים לאחר מופע הלייב 8 שנערך בעיר.
האירוע גרם לפינוי המיידי של תחנות רכבת רבות ולהפסקת פעילות מלאה של הרכבת התחתית. כבישים בסביבת התחנות נסגרו, וגרמו לפקקי ענק בעיר.
שלושה פיצוצים, שאירעו כמעט בו זמנית, דווחו בקרבת מספר תחנות הרכבת התחתית (Tube) במרכז לונדון בשעת השיא של העיר, בתחנות: אדג'וור רואוד, קינגס קרוס ואלדגייט איסט. תחנות אלו לא נמצאות כולן על אותו קו. בתחילה הודיעו שמדובר בתקלה חשמלית ברכבת התחתית. פיצוץ אירע גם באוטובוס נוסעים סמוך לכיכר טאביסטוק במרכז לונדון, כשגג האוטובוס נקרע מעליו. בפיגועים נרצחו 52 נוסעים וארבעת המחבלים המתאבדים שביצעו את הפיגועים.
נפגעים
התקפה זו הייתה הקטלנית ביותר על לונדון מאז מלחמת העולם השנייה, והאירוע הקטלני ביותר בהיסטוריה של הרכבת התחתית של לונדון. בארבעת הפיגועים נהרגו 52 אנשים בנוסף לארבעה מחבלים מתאבדים. בין ההרוגים הייתה אזרחית ישראלית.
במסיבת עיתונאים שנערכה ב-8 ביולי דווח על 700 בני אדם שנפצעו במתקפת הטרור. 350 טופלו בשטח, ו-350 טופלו בבתי החולים. רובם שוחררו באותו יום לבתיהם מלבד 100 שהושארו לאשפוז גם בלילה. 22 מהפצועים סבלו מפציעה קשה או קריטית.
המספרים אינם כוללים את ארבעת המחבלים.
נטילת אחריות
ארגון הטרור המוסלמי אל-קאעידה לקח אחריות על הפעולות בהצהרתו באתר אינטרנט על ביצוע הפיגועים נגד בריטניה כתגובה על פעולותיה של המדינה בעיראק ובאפגניסטן, ההצהרה היא בת כ-200 עמודים. עוד מופיע בהצהרה אזהרת "אל-קאעידה אירופה" את ממשלותיהן של דנמרק ואיטליה מפני פיגועים שיתבצעו במדינות אלו, עקב הימצאות כוחות צבאיים של מדינות אלו בעיראק ואפגניסטן.
מאוחר יותר, ארגון טרור בשם "גדודי אבו חאפז אל-מצרי", הקשור לאל-קאעידה הכריז גם הוא על לקיחת אחריות לפיגועים.
זהות המפגעים
בניגוד להשערה הראשונה התברר כי המפגעים המתאבדים הם מוסלמים אזרחי בריטניה ממוצא פקיסטני ואחד ממוצא ג'מייקני, ג'רמיין לינדזי.
במטענים לא נמצאו שעוני עצר ולכן הסברה הראשונה הייתה שמדובר במחבלים מתאבדים, מאוחר יותר התברר כי המפגעים שילמו על חניה וקנו כרטיסי נסיעה חזרה, ולכן הועלתה השערה כי המחבלים לא התכוונו להתאבד והוטעו על ידי המפעילים כי יוכלו להיחלץ בשלום.
תגובות לאירוע
בכל רחבי אירופה הביעו גינויים לפיגועים, וסולידריות עם בריטניה.
נאומו של טוני בלייר
ראש ממשלת בריטניה, טוני בלייר, אשר שהה באותה עת בסקוטלנד בוועידת ה-G8, נתן הצהרה ל-BBC ששודרה בכל תחנות הטלוויזיה בעולם ולאחריה עזב את הוועידה ומיהר להגיע ללונדון:
על פי טוני בלייר הגורמים לפיגוע היו:
בעוד שאריאל שרון הביע סולידריות עם בריטניה ואזרחיה, גורמים בישראל זעמו על בלייר שמשרבב את ישראל לעניין זה, בעוד שברור שהסיבה העיקרית שאל-קאעידה פעל בבריטניה הייתה בעיקר בגלל מעורבותה בעיראק ומלחמת התרבויות בה היא נתפשת לצד ארצות הברית כ"שטן הבינוני", פרטים שנשמטו מנאומו של בלייר.
תגובות בבריטניה ובעולם
הבריטים הגיבו בהלם. לאחר שהתברר כי הטרוריסטים המתאבדים היו אזרחים בריטים ולא גורמים שחדרו למדינה ההלם רק גבר. הפיגועים גונו על ידי גופים ומנהיגים מוסלמים, בהם מועצת המוסלמים הבריטית, המועצה ליחסים אמריקאים-אסלאמיים, מוחמד חוסיין פדלאללה ואף על ידי בכיר החמאס מוסא אבו מרזוק.
בביקורת הגבולות לצרפת הופעלו תקנות חירום שהגבילו את הכניסה החופשית למדינה, עקב חשש של חדירת מפגעים. שוטרים צרפתיים רבים נפרסו ביום חגיגות הבסטיליה. באיטליה כוחות משטרה פשטו על אזורים מוסלמים, ועצרו כ-170 בני אדם לחקירה.
ב-14 ביולי, כשבוע לאחר הפיגוע, ציינו בריטניה ואירופה בעמידת דומיה בת דקותיים סולידריות עם הנפגעים.
בבריטניה דווח על גל של יותר ממאה התקפות נקמה של אזרחים בריטיים נגד מוסלמים בשבוע שחלף מאז הפיגועים ואזרחים מוסלמים הביעו חשש על הצפוי להם. ראש הממשלה בלייר קרא לאזרחי המדינה לא לשפוט את המוסלמים ולהדביק לכולם תווית של אסלאמיסטים קיצוניים.
סדרת פיצוצים נוספת ב-21 ביולי
ב-21 ביולי 2005 פונו שלוש תחנות ונסגרו שלושה קווים של הרכבת התחתית של לונדון בחשד לפיגועים או ניסיונות לפיגועים שהתרחשו במקומות אלה. משטרת לונדון אישרה שאירעו במספר תחנות רכבת תחתית ובאוטובוס 4 פיצוצים. בתחילה היה חשש שמדובר בפיגוע כימי וצוותי אב"כ נשלחו לאזור. מאוחר יותר התברר כי מדובר בסדרת פיצוצים "קטנים" יחסית ועם מעט נפגעים, שנגרמו בשל תקלה במטעני הנפץ.
בפיצוצים אלה נעשה שימוש בחומר נפץ נוזלי. מספר חודשים לאחר מכן סוכל פיגוע אווירי טרנס-אטלנטי שתוכנן באופן דומה.
קיומן של פונקציות מרומורפיות על משטח רימן קומפקטי
במתמטיקה, ובמיוחד בתורה של משטחי רימן קומפקטים, קיומן של פונקציות מרומורפיות לא קבועות על משטחים אלו היא שאלה בסיסית, משום שהיא מאפשרת לבנות פונקציות המקיימות דרישות בסיסיות כמו מיקומם של אפסים או קטבים.
ניתן להוכיח כי על משטח רימן קומפקטי אין פונקציות הולומורפיות לא קבועות (ראו פונקציות על משטחי רימן), ולכן שאלת קיומן של פונקציות מרומורפיות לא קבועות עולה באופן טבעי.
הוכחה לכאורה בעזרת משפט רימן רוך
לכאורה, ניתן להוכיח קיומן של פונקציות מרומורפיות לא קבועות על ידי משפט רימן רוך (או אפילו מהגרסה החלשה יותר - אי שוויון רימן): נניח כי X הוא משטח רימן קומפקטי עם גנוס g. נבחר נקודה כלשהי p \in X ונגדיר מחלק D על ידי. כעת, על פי אי שוויון רימן,. בפרט, L(D) מכיל פונקציות מרומורפיות לא קבועות, ולכן קיימות פונקציות כאלו על X. הוכחה זו, על אף נכונותה היא למעשה חסרת ערך מעשי, משום שבשביל לתת הוכחה מלאה למשפט רימן רוך יש צורך להוכיח קודם לכן את קיומן של פונקציות מרומורפיות לא קבועות, כך שזוהי למעשה הוכחה מעגלית.
משפט הסופיות של ז'אן-פייר סר
על מנת להוכיח את המשפט נסתמך על משפט של המתמטיקאי הצרפתי ז'אן-פייר סר. נניח כי X הוא משטח רימן קומפקטי וכי היא אלומת הפונקציות ההולומורפיות על X. נניח כי \mathcal{U} הוא כיסוי פתוח של X. משפטו של סר קובע כי במקרה זה, כלומר הממד של קוהומולוגיית צ'ך הראשונה ביחס לכיסוי זה ואלומה זו הוא סופי.
הוכחת משפט הקיום תוך שימוש במשפט הסופיות
תוך שימוש במשפט הסופיות, נוכיח כעת את המשפט הבא: נניח כי X הוא משטח רימן קומפקטי וכי p \in X, אז קיימת פונקציה מרומורפית (כזכור,  הוא שדה הפונקציות המרומורפיות על X) כך של-f יש קוטב ב-p, וכך ש-f הולומורפית על X-\{p\}.
הוכחת המשפט:
נבחר סביבה U_1 של p כך שקיימת מפה, כך ש-z(p)=0. כמו כן, נגדיר. מכיוון ש-p \in U_1, הרי ש- הוא כיסוי פתוח של X. תהי אלומת הפונקציות ההולומורפיות של X, ונסמן. על פי משפט הסופיות של סר, n < \infty. לפיכך, התמונות של n+1 הפונקציות (ההולומורפיות על ) בקוהומולוגיית צ'ך הראשונה הן תלויות ליניארית. לכן קיים צירוף ליניארי לא טריוויאלי. כזכור, התאפסות בקוהומולוגיית צ'ך משמעה שקיים איבר כך ש. האיבר f מורכב מזוג פונקציות הולומורפיות, פונקציה f_1 ההולומורפית על U_1, ופונקציה f_2 ההולומורפית על U_2. את השוויון לעיל ניתן לכתוב בצורה מפורשת כך:. על מנת לסיים את ההוכחה, נגדיר את הפונקציה המבוקשת g באופן הבא:,. נשים לב כי מהשוויון לעיל שתי ההגדרות מסכימות על, ולכן g מוגדרת היטב. כמו כן, ברור כי g הולומורפית על X-\{p\}, וכן מכיוון שלסכום יש קוטב בנקודה p, הרי שכך גם ל-g וההוכחה הושלמה.
חלונות שאגאל
חלונות שאגאל הם סדרה של שנים עשר חלונות בבית הכנסת של הקמפוס הרפואי הדסה עין כרם. בחלונות קבועים ויטראז'ים המייצגים את שבטי ישראל, והם נוצרו על ידי מארק שאגאל ונקראים על שמו. החלונות נחשבים ליצירתו המפורסמת ביותר של שאגאל בישראל.
בית הכנסת
בית הכנסת נבנה כחלק מהקמפוס הרפואי הדסה ונחנך ב-3 באוגוסט 1960. מבנה בית הכנסת משולב בקומת הקרקע של המתחם והחלונות בולטים מעל גג המבנה. ספסליו של בית הכנסת ערוכים לאורך ארבע צלעותיו סביב רחבה במרכזו. דלת הכניסה הראשית אל בית הכנסת קבועה בצידו הדרומי, ומולה, בכותל הצפוני, שוכן ארון הקודש. נוסף לחלונות ישנן במבנה שתי יצירות אמנות נוספות בדמות שטיחי קיר בגווני אבן ירושלמית המכסים את ארון הקודש ואת התיבה. השטיחים עוצבו בידי האמנית האמריקאית אביבה גרן ונארגו בארץ בידי רות חייאט.
החלונות וההשראה ליצירתם
שנים עשר החלונות ערוכים בארבע קבוצות, ובכל אחת מהן שלושה חלונות. שנים עשר השבטים מופיעים עם כיוון השעון, החל בחלונו של ראובן בפינה הצפון-מזרחית של המבנה, ועד לחלונו של בנימין הסמוך משמאל לו. הם קבועים בכיפת בית הכנסת, ומאפשרים את חדירת אור השמש אל האולם שמתחת לה. צבעם של החלונות משתנה בהתאם לשעת היום ומיקומה של השמש ברקיע. גובהם של החלונות הוא 2.5 מטר, והם מתארים את ברכת יעקב לבניו, אבותיהם של שנים עשר שבטי ישראל, המתוארת ב. עוד הושפע עיצוב החלונות מברכת משה לשבטים ב, וצבעיהם נבחרו בהשפעת צבעי החושן ואבניו:
החלונות נחנכו בטקס שנערך ב-6 בפברואר 1962.שאגאל נשא דברים בטקס, ובין היתר ציין כי החלונות הם:
בדצמבר 1966, נתגלו סדקים באחד החלונות, עלה חשש שהדבר נעשה במזיד, והוחלט להגביר את השמירה על החלונות.
סדרת בולי חלונות שאגאל
בשנת 1973 הנפיק דואר ישראל סדרת בולים המתארים את שנים עשר החלונות. כל אחד משנים עשר הבולים מתאר את אחד החלונות, וכולם הונפקו בערך אחיד של לירה ישראלית אחת:
הפרעת אישיות גבולית
הפרעת אישיות גבולית (באנגלית: Borderline personality disorder; בראשי תיבות: BPD) היא הפרעה נפשית, שעל פי DSM-5 משתייכת לאשכול ב' של הפרעות אישיות. הפרעת אישיות זאת נקראה בשם 'גבולית' כיוון שבעבר הוגדרה כמבטאת גבול בין נוירוזה לפסיכוזה. אף שהשם בעייתי מבחינת תיאור ההפרעה, הוא נותר ללא שינוי עד היום. ב־ICD 10 היא מוגדרת כ"הפרעת אישיות לא יציבה מבחינה רגשית". ההפרעה מתבטאת בתפיסה עצמית מעוותת, קושי בעיבוד רגשות בקשרים בין-אישיים או בזוגיות, ותגובות קיצוניות מאוד לסיטואציות אשר מתפרשות על ידם כדבר מאיים שמתקשר לנטישה, דחייה, בדידות, ביקורת או כישלון.
מאפיינים קליניים
הפרעת אישיות גבולית מאופיינת על ידי דפוס נרחב של חוסר יציבות במערכות אישיות בינאישיות. מאפיין מרכזי בהפרעה זו הוא חוסר יציבות בתחושת העצמי ובמצבי הרוח, המתבטא בדרך כלל בתגובות רגשיות אינטנסיביות במיוחד, והפגנה של כעס פתאומי או רגזנות פתאומית שאינה מותאמת לסיטואציה. תגובות אלה בדרך כלל מופיעות אצל הסובלים מההפרעה כאשר הם פוגשים גירוי המתפרש על ידם כדבר מאיים שמתקשר לנטישה, דחייה, בדידות, ביקורת, או כישלון. תגובות נוספות העשויות להופיע הן של נסיגה חברתית והתנהגות אובדנית.
בנוסף לרגשות עזים, אנשים עם הפרעת אישיות גבולית מאופיינים באפקט לבילי. על אף שמונח זה מצביע על תנודות מהירות, בקרב הסובלים מההפרעה כרוכות תנודות אלה בתדירות גבוהה יותר של חרדות, עם תנודות בין כעס וחרדה, ובין דיכאון וחרדה. בעוד שהם חפצים מאוד באינטימיות, הסובלים מההפרעה נוטים לעבר דפוסי היקשרות לא בטוחים, חרדתיים ואמביוולנטיים בתוך מערכות יחסים, ולעיתים קרובות הם תופסים את העולם כמקום מסוכן ומרושע, ואת עצמם כפגיעים וחסרי אונים.
אנשים עם הפרעת אישיות גבולית סובלים מהפרעות בולטות ועיקשות בדימוי העצמי או בתחושת העצמי, ועשויים להתקשות לדעת מה הם הדברים אותם הם מעריכים, במה הם מאמינים, מעדיפים, או נהנים, ועשויים להרגיש כאילו אינם קיימים. לעיתים קרובות הם אינם בטוחים לגבי מטרותיהם ארוכות הטווח במערכות יחסים או במסגרת העבודה, ועשויים לבסס את זהותם האישית על אחרים.
פגיעה עצמית היא התנהגות שכיחה מאוד שמוערכת סביב 50% עד 80% אצל הסובלים מההפרעה. מעבר לסיבוכים הפיזיים הנובעים מהתנהגויות של פגיעה עצמית, מטופלים עם הפרעת אישיות גבולית חשופים לסיכון של התנהגות אימפולסיבית שהשלכותיה עלולות להיות תאונות, שימוש לרעה בסמים ומחלות מין. במקרים רבים התמונה הכללית בהפרעה זאת היא של אינטנסיביות רגשית גדולה מאוד, המוגדרת לעיתים כ"רכבת הרים רגשית". האינטנסיביות הזאת קיימת הן ביחסי האדם עם סביבתו והן בחוויית העצמי שלו (שינויים בערך העצמי כפי שתואר לעיל). מדי פעם ייתכנו אפיזודות פסיכוטיות, בהן עלול להתרחש ניתוק חלקי או מלא של בוחן המציאות של האדם. אפיזודות אלה חולפות בדרך כלל כעבור ימים או שעות. בחלק מהמקרים חולים או חולות במצב זה מגיעים לאשפוז מרצונם, ובחלק מהמקרים הם עלולים להגיע לאשפוז כפוי. חלק ממאפייני ההפרעה מתמתנים עם הזמן ככל שהאדם מתבגר.
מנגנוני ההגנה של אנשים הסובלים מהפרעת אישיות גבולית קשורים לפסיכודינמיקות ההתפתחותיות שלהם, והם כוללים פיצול, אידיאליזציה והמעטת ערך, השלכה, הזדהות השלכתית קיצונית, והכחשה.
רגישות לדחייה
רגישות לדחייה (Rejection sensitive dysphoria) היא נטייה קוגניטיבית־אַפקטיבית של הפרט לצַפּוֹת בחרדה ובכעס שאחרים יידחו אותו חברתית, גם כאשר בפועל לא מתרחשת דחייה. אדם הרגיש לדחייה מתמקד בחיפוש רמזים לדחייה בסביבתו. הוא נוטה לפרש התנהגות לא ברורה, עמומה או שלילית של הזולת כדחייה, גם במצבים שאין בהם משום דחייה ממשית. כאשר התנהגות מסוימת מפורשת בעיניו כדחייה, הוא יחוש מצוקה סובייקטיבית שתוביל אותו לתגובה מועצמת אפקטיבית והתנהגותית. הם ייטו להאשים אחרים, ירגישו פגועים או כועסים, ויגיבו בנסיגה או בתוקפנות, ואף עשויים להגיב באובדנות. לדוגמה, במחקר משנת 2000 נבחן הקשר בין ציפיות הדחייה לאלימות במערכת יחסים. המחקר גילה כי צעירים שדיווחו על השקעה גבוהה במערכות יחסים רומנטיות, והיו בעלי רגישות לדחייה, דיווחו על שיעורים גבוהים יותר של אלימות במערכת היחסים. בשלושה מחקרים אחרים, נשים עם רמות גבוהות של רגישות לדחייה הפגינו תגובות עוינות מועצמות לדחייה.
הבדלים מגדריים
למגדר השפעה על התחלואה הנלווית (קומורבידיות) להפרעה, וישנן אבחנות נלוות שונות לגברים ולנשים המתמודדים איתה. כך, בקרב נשים, לצד תסמיני הפרעת אישיות גבולית, לרוב יתבטאו גם בהפרעות אכילה, במצב רוח, בחרדה ובהפרעת דחק פוסט-טראומטית. בקרב גברים לעומת זאת, קיימת נטייה להתפרצויות זעם, לאימפולסיביות, לשימוש בסמים, וכן למאפייני אישיות אנטי חברתיים ונרקיסיסטיים.
אבחנה
לפי DSM-5, האבחנה להפרעת אישיות גבולית ניתנת על ידי פסיכיאטר כאשר קיימים לפחות חמישה מתוך המאפיינים הבאים:
אבחנה מבדלת
הפרעת אישיות גבולית משיקה לאבחנות אחרות.
הפרעות דיכאון והפרעה דו־קוטבית: הפרעה נפשית דו־קוטבית מתרחשת לעיתים קרובות ביחד עם הפרעת מצב רוח חד או דו־קוטבית. כאשר אדם עונה לקריטריונים של הפרעת אישיות גבולית ושל הפרעת מצב רוח, הוא יקבל את שתי האבחנות יחד. עם זאת, שינויי מצב הרוח האופייניים להפרעת אישיות גבולית יכולים להיראות דומים מאוד לאלה שמתרחשים בהפרעה דו־קוטבית.
הפרעות אישיות אחרות: ישנה מידה רבה של חפיפה בין תסמיני הפרעת אישיות גבולית ובין תסמיני הפרעות אישיות אחרות. לכן ייתכן שאדם יקבל שתי אבחנות של הפרעות אישיות שונות.
שינויי אישיות בעקבות מצב רפואי: מצבים רפואיים ומשברים רפואיים יכולים לעיתים לגרום לשינויים באישיות. כאשר מאבחנים אבחנת אישיות, יש לקחת בחשבון אפשרות שהשינוי באישיות מקורו בהיסטוריה הרפואית של האדם.
שימוש בסמים: התנהגות של צריכת חומרים פסיכואקטיביים וכן התמכרות לחומרים או להתנהגות (הימורים, מין וכדומה), יכולים להיות חלק מהתמונה הקלינית בהפרעת אישיות גבולית. עם זאת, כאשר מאבחנים הפרעת אישיות גבולית חשוב להיות מודעים לשינויי אישיות שמקורם בסמים שהאדם משתמש בהם או בתרופות שהוא נוטל באופן קבוע או מזדמן.
בעיות זהות: יש להבחין בין הפרעת אישיות גבולית ובין שינויי אישיות שהם תוצאה של תהליך התפתחות אנושי רגיל.
פוסט טראומה מורכבת (C-PTSD): לעיתים קרובות אנשים שחוו טראומה ממושכת (כגון אלימות במשפחה או פגיעה מינית ארוכת טווח) סובלים משינויי מצב רוח, מקשיים ביחסים בין אישיים, מפגיעה עצמית ואובדנות, מתחושת ריקנות, מדימוי עצמי לא יציב ומתסמינים הדומים מאוד להפרעת אישיות גבולית. לעיתים שתי ההפרעות מתרחשות יחד, אך פעמים רבות ניתנת אבחנה שגויה (ללא אבחנה של PTSD או בנוסף לה), עקב חוסר מודעות והיעדר אבחנה רשמית ב־DSM של C-PTSD.
קושי באבחון
עלו טענות שלאבחנה ישנם מאפיינים עמומים שחלקם ניתן לפרשנות, ולא תמיד קל להכריע ולהגיע לאבחנה מדויקת, ומכאן גם לטיפול המתאים.
תחלואה נלווית (קומורבידיות) ואבחנה מוטעית
אחת הסיבות לאבחון שגוי היא שלהפרעת אישיות גבולית ישנן מספר אבחנות אפשריות אחרות (אבחנות מבדלות), ולעיתים קיים קושי להכריע בין האבחנות. להפרעה זאת תסמינים המתקיימים גם בהפרעות אחרות, כגון דיכאון המופיע לעיתים כסימפטום שלה, הפרעת דחק פוסט־טראומתית, הפרעות אכילה, או הפרעה דו־קוטבית שגם בה ישנו קושי בוויסות רגשי. רוב האנשים שאובחנו עם הפרעת אישיות גבולית עומדים גם בקריטריונים של לפחות הפרעת אישיות אחת נוספת. ישנה מידה רבה של דמיון ותחומים משותפים בין התמונה הקלינית שבהפרעת אישיות גבולית לבין זו שניתן לראות בהפרעות אכילה (בעיקר אנורקסיה נרבוזה), שגם בהן יש הפרעות בזהות העצמית ועיסוק באוכל.
אבחון טראומה מורכבת כהפרעת אישיות גבולית
קיים דמיון בין הפרעת אישיות גבולית להפרעת פוסט טראומה מורכבת (C-PTSD) העשוי להוביל לאבחון שגוי ולפגיעה בטיפול המוצע למאובחנים. הדמיון בין תסמיני פוסט טראומה מורכבת לתסמיני הפרעת אישיות גבולית, מתבטא בבעיות בוויסות הרגשי, קשיים בינאישיים, אימפולסיביות, העלולה לגרום לפגיעה עצמית, וסימפטומים דיסוציאטיביים. בשל דמיון זה, אנשים שלוקים בהפרעת פוסט טראומה מורכבת מאובחנים פעמים רבות באופן מוטעה כלוקים בהפרעת אישיות גבולית.
על אף עדויות תומכות בהשפעה המשמעותית של טראומות ילדות בהתפתחות התסמינים המאפיינים את הפרעת האישיות הגבולית, קריטריוני האבחנה אינם כוללים הכרה בטראומה מתמשכת בילדות כגורם משמעותי להתפתחות הפרעת אישיות גבולית. בעקבות זאת הוצעה בשנות ה־90 אבחנה חלופית המכונה 'פוסט־טראומה מורכבת' (C-PTSD), שמיועדת לאנשים שחוו טראומה בין אישית חמורה ומתמשכת. האבחנה נותנת הסבר לבעיה איתה מתמודדים המאובחנים, שטמון בחוויית קורבן האלימות ולא במבנה אישיותו. בנוסף, היא נותנת מענה לטיפול הלקוי במתמודדים, שמתמקד לרוב בוויסות רגשי ולא בריפוי מטראומות בין אישיות.
אבחנת הטראומה המורכבת נכנסה למדריך הפסיכיאטרי האירופי ICD-11, אך לא למדריך הפסיכיאטרי האמריקאי DSM-5. כך, אף על פי שאבחנת הטראומה המורכבת טרם נכנסה רשמית לכלל המדריכים הפסיכיאטריים, מטפלים רבים מאמצים את האבחנה החלופית. זאת לשם התאמת טיפול הולם למתמודדים שנראה כי לצד קריטריונים גבוליים אותם הם מבטאים, היסטוריית העבר שלהם מצביעה על טראומה בילדות. עם זאת, חלק מהמאובחנים אינם מדווחים על רקע טראומטי, מה שמרמז על כך שייתכן והפרעת אישיות גבולית אינה בהכרח הפרעה הקשורה בטראומה.
תחלואה נלווית
הפרעות נוספות המתרחשות לעיתים קרובות עם הפרעת אישיות גבולית הם הפרעה דו-קוטבית (39.5%), פוסט-טראומה (39.2%), הפרעות קשב וריכוז, דיכאון קליני (32.1%) או אוטיזם (15%).
שכיחות ואפידמיולוגיה
מאז נכללה ב DSM-3 (שיצא ב־1980), חלה עלייה משמעותית באבחון של הפרעת אישיות גבולית. עלתה השערה שהדבר נובע מכך שאנשים מאובחנים בטעות כבעלי הפרעת אישיות גבולית אף שאינם כאלה.
לפי מחקרים מתחילת שנות ה־2000, בין 1% ל־2% מכלל האוכלוסייה חיים עם הפרעה זאת. אולם על פי מחקר שנערך בשנת 2008, ההימצאות המצטברת של ההפרעה היא 5.9% בארצות הברית - 5.6% מהגברים ו־6.2% מהנשים סובלים ממנה.
שכיחות ההפרעה בבתי סוהר היא כ־30%, ונמצא כי היא שכיחה פי שניים יותר אצל נשים. השכיחות הגבוהה בבתי הסוהר עשויה להיות קשורה לשיעור הגבוה של שימוש לרעה בסמים בקרב הסובלים מההפרעה, הנאמד בכ־38%.
הסיכון למוות כתוצאה מהתאבדות בקרב הסובלים מההפרעה מוערך בין 3% ל־10%. הסיכון להתאבדות גבוה יותר במקרה של תחלואה כפולה עם הפרעה אפקטיבית אחרת, או עם שימוש לרעה בסמים.
הבדלים מגדריים בשכיחות
לפי מחקרים מתחילת שנות ה־2000 ההפרעה שכיחה פי שלושה יותר אצל נשים מאשר בגברים. אולם על פי מחקר שנערך בשנת 2008, לא היה הבדל בעל מובהקות סטטיסטית בשכיחות בין נשים לגברים. לפי מחקר משנת 2011 שפורסם בכתב העת לאנסט, שכיחות ההפרעה באוכלוסייה כללית נחשבת דומה בין שני המינים. באוכלוסייה קלינית, נשים מהוות 75% מכלל המטופלים. קיימת מחלוקת לגבי הסיבות לכך ולגבי עצם קיומם של הבדלים מגדריים אמיתיים בהפרעה זו. מספר מומחים משערים כי נתונים אלה קשורים בקושי של גברים לקבל טיפול, בייחוד טיפול פסיכותרפי.
ניתן להסביר את ההבדלים המגדריים בביטויים הקליניים ובשכיחות ההפרעה בכך שגברים ונשים מבטאים את מצוקתם באופן שונה. מאפייני ההפרעה כגון רגשנות, תלות ופגיעה עצמית, תואמים להתנהגויות הנחשבות לנשיות באופן סטריאוטיפי בתרבות. בשל כך, לנשים סיכוי גבוה יותר להיות מאובחנות כמתמודדות עם הפרעת אישיות גבולית, בעוד שלגברים סיכוי גבוה יותר להיות מאובחנים בהפרעת אישיות אנטי־חברתית, שביטוייה תואמים להתנהגות הנתפסת גברית יותר. לפי גישות פמיניסטיות, שכיחות ההפרעה בקרב נשים מוסברת לפיכך גם כהטיה באבחון הנובעת מהבניות חברתיות סביב תפקידי המגדר 'הנורמליים' של נשים וגברים בתרבות.
הסבר נוסף לשכיחות הקלינית בקרב נשים הוא שקיימת הטיה בדגימה הנובעת מכך שלנשים ייצוג גדול יותר במערכת הפסיכיאטרית. מלבד נטייה רבה יותר מלכתחילה לפנייה לטיפול נפשי, ביטויי ההפרעה בקרב נשים כוללים יותר סימפטומים הקשורים במצב הרוח, להם קיים טיפול בשירותי בריאות הנפש. זאת בהשוואה לגברים שנוטים לקבל טיפול במסגרות אחרות, כמו מרכזי גמילה מסמים או מתקני כליאה וענישה פלילית. כך גברים, בניגוד לנשים, עשויים לקבל טיפול בתסמינים ספציפיים של הפרעת אישיות גבולית מבלי לקבל טיפול המותאם להפרעה עצמה.
גורמים
הגורמים להפרעת אישיות גבולית עדיין אינם ידועים לחלוטין, אולם מחקרים מראים כי גורמים סביבתיים, גורמים פסיכו־חברתיים, גורמים גנטיים, וכן מבנה ותפקוד המוח, עשויים להגדיל את הסיכוי להתפתחות ההפרעה. ההנחה היא כי התפתחות ההפרעה נובעת משילוב של גורמים אלה, והשפעתם זה על זה.
גורמים גנטיים
ההפרעה שכיחה פי חמישה בקרב קרובי משפחה מדרגה ראשונה של מאובחנים, בהשוואה לאוכלוסייה הכללית . עם זאת, מחקרים לגבי גורמים גנטיים אינם מוצאים ממצאים חד משמעיים בנושא, אך מצביעים על השפעה אפשרית של מערכות הסרוטונין והדופמין על התנהגות אימפולסיבית, ויסות רגשי ועיבוד מידע.
הבדלים אישיים מולדים
הבדלים מולדים במזג האדם, כמו רגשנות גבוהה, פעלתנות, נטייה למעורבות חברתית נמוכה וביישנות, מנבאים התפתחות של תסמיני ההפרעה בגיל מבוגר.
טראומה בילדות
מאובחנים רבים עם הפרעת אישיות גבולית מדווחים על טראומות ילדות מוקדמות הכוללות הזנחה, אלימות פיזית, מילולית, או מינית כרוניות על ידי דמות מטפלת. מרבית החוקרים מסכימים כי אכן היסטוריה אישית של טראומה בילדות מהווה גורם להיווצרות ההפרעה, ומצביעים על קשר חזק בין התעללות בילדות, ובמיוחד התעללות מינית בילדות, והתפתחות של הפרעת אישיות גבולית. במחקר שנעשה בבריטניה, נמצא כי 88% מהמאובחנים ספגו אלימות ממושכת בילדותם, ולפחות 70% מהנשים המאובחנות חוו התעללות מינית בילדותן.
טיפול
שיטות אלה ניתנות לשילוב זו בזו, בעיקר פסיכותרפיה ותרופות, משום שתוצרי המחסור באותם כלי התמודדות מדוברים מותירים את הסובל מהפרעה זו במצב העלול לפגוע ביעילות השיחות ומאריך את סבלו במהלך ההמתנה לשיפור, דבר מיותר וניתן למניעה על ידי טיפול תרופתי מקביל.
טרמינולוגיה
השם 'הפרעת אישיות גבולית', שהציע אדולף שטרן ב־1938, שימש כאמצעי לזיהוי קבוצת מטופלים שלא התאימו לקטגוריות נוירוזה ופסיכוזה שהיו מקובלות באותה תקופה. בעבר נטען כי שם ההפרעה ניתן מתוך הבלבול והבורות שהיו קיימים בעולם הטיפולי כלפי בעיותיהם של פונים שסיפוריהם היו סותרים ובלתי עקביים, ושביטאו סבל אישי גדול.
לנוכח המחלוקת סביב שם האבחנה, עלו לאורך השנים מספר הצעות חלופיות, בהן הפרעת ויסות רגשי, הפרעת שליטה רגשית, הפרעת דחף והפרעת ויסות בינאישית. מונח נוסף הוא אי־ארגון אישיות פוסט טראומטי, בשל ההיסטוריה הטראומטית של רבים מהמאובחנים.
סטיגמה
המאפיינים הבולטים של הפרעת אישיות גבולית כוללים אינטנסיביות רגשית, דפוס של מערכות יחסים בלתי יציבות, הפרעות בזהות ובדימוי העצמי וניסיונות נואשים להימנע מנטישה. כתוצאה מכך אנשים המאובחנים עם הפרעה זו מעוררים לעיתים רגשות עזים בקרב הסובבים אותם.
סטיגמה בקרב נותני שירות בבריאות הנפש
הפרעת אישיות גבולית נתפסת כמורכבת וחריפה, והסיכויים להצלחת הטיפול בה נתפסים כנמוכים. העלות הכלכלית של הטיפול בהפרעה גבוהה יותר מעלות הטיפול בהפרעות פסיכיאטריות אחרות, אך המשאבים המוקצים לאוכלוסיית מטופלים זו יחסית נמוכים.
ההפרעה מעוררת פעמים רבות התייחסות שלילית בקרב מטפלים, שמתארים לעיתים את המאובחנים כ"בלתי ניתנים לטיפול", "מניפולטיבים" או "תובעניים". כינויים אלה עשויים להפוך לנבואה שמגשימה את עצמה, משום שיחס שלילי עלול להחריף התנהגויות של פגיעה עצמית בקרב המטופלים. לאור זאת, מטפלים לעיתים מאשימים את הפונים בתוצאות לא טובות של הטיפול, ואף נרתעים מלקבל מטופלים אלה. נטען כי בשל הסטיגמה הקיימת מצד המטפלים, זמינות הטיפול הרפואי עבור המאובחנים מוגבלת, והם מופנים אל מחוץ למערכות הטיפוליות תוך שימוש מגוון אמצעים.
ניתן להבין את הסטיגמה שנלווית לעיתים קרובות לאבחנה זו כנובעת מהתגובה השלילית המתעוררת במטפל כלפי המטופל (כמעין העברה נגדית), ולא בשל הסימפטומים והמאפיינים של המטופל. תחושות שליליות אלה, שקורות באופן לא מודע, עשויות להביא לתגובות לא הולמות מצד המטפל, כמו חלוקה מופרזת של תרופות פסיכיאטריות או היעדר אמפתיה.
ישנם מאובחנים שמדווחים כי האבחנה "הפרעת אישיות גבולית" תורמת להם ומאפשרת להם לפתח מיומנויות התמודדות יעילות. עם זאת, לנוכח הסטיגמה מצד מערכת בריאות הנפש ובקרב הציבור, אחרים מתארים שהאבחנה יוצרת אצלם חוויה מזיקה ומתייגת, המביאה לטיפול פוגעני וליחס שלילי מהחברה. בקרב מאובחנים שחוו אלימות מתמשכת בילדות, היחס השלילי עשוי להוביל לחוויית רה־טראומטיזציה של ההתנהגות כלפיהם. באופן ספציפי, נשים המאובחנות בהפרעה מבטאות הפנמת הסטיגמה החברתית בתפיסת העצמי שלהן, המתבטאת באיכות חיים נמוכה יותר, הערכה עצמית ויעילות עצמית נמוכים יותר, והחרפת הסימפטומים הפסיכיאטריים.
ביקורת פמיניסטית
אסטרטגיות הישרדות
גישות פמיניסטיות טוענות כי ה'גבוליות', בדומה למונחים היסטוריים אחרים שיוחסו להתנהגות של נשים, כמו כישוף והיסטריה, מצהירה על פגם אישיותי המוטבע בפרט דרך הצגת התנהגותו כפתולוגית. לדבריהן, הסימפטומים הם תגובה למיצובן של נשים בגבולות הסוציו־תרבותיים, והאבחנה משקפת את הניסיון לתאר אסטרטגיות הישרדות והתנגדות של נשים לדיכוי ולאלימות ממושכת, ומביאה לביטול כוחן או להקטנתו. בכך האבחנה משמשת לתיוג ולדיכוי נשים שהתנהגותן סוטה מהנורמה, ולטשטוש ההקשר המגדרי שיצר התנהגויות אלה. אף שתגובות הישרדות אלה, כגון הפגנת כעס, נתפסות לרוב כבלתי הולמות, ניתן לראות בהן מיומנויות המשמשות נשים החיות בחברה בה קיימים ואי שוויון מגדרי ואלימות. כלומר, זוהי אחת הדרכים שמשמשות נשים שחוו דיכוי להביע את עצמן ואת מצוקתן.
הכחשת אלימות ודיכוי נשי
קיימת טענה כי האבחנה של הפרעת אישיות גבולית מבטאת נטייה היסטורית להכחשת היקפה והשפעתה של אלימות ממושכת ושל אלימות מינית בפרט, וכן להכחשה של דיכוי נשים. בהתאם, התיוג הפסיכיאטרי של נפגעות וההתמקדות בטיפול בסימפטומים של ההפרעה, מסתיר את הקשר בין אלימות, שהיא חוויה שכיחה בקרב נשים, לבין אי השוויון המגדרי בחברה. חוסר הבנה מצד הסובבים להתנהגותן ולהקשר שבו היא מתקיימת, עלולה לחזק תחושות של זעם, ייאוש וריקנות בקרב מאובחנות שעברו טראומות בילדות.
קול ישראל
קול ישראל הייתה הרשת הממלכתית לשידורי רדיו של מדינת ישראל, שפעלה החל משידור הכרזת העצמאות ועד 1950 מתל אביב ולאחר מכן מירושלים. "קול ישראל" פעלה תחת רשות השידור עד 14 במאי 2017. השידור האחרון ב"קול ישראל" היה "פרוגרסיב וחיות אחרות" ב-88fm, תוכניתו של בועז כהן ב-14 במאי 2017 בשעה 11 עד 1. בתום התכנית ננעלו השידורים סופית.
ב-15 במאי 2017 הוקם תאגיד השידור הישראלי – "כאן", שקיבל תחת סמכותו את תחנות הרדיו הישנות.
תחנות רדיו
תחנות הרדיו השונות של קול ישראל שילבו בשמן את המילה רשת, מפני שמדובר בתחנות רדיו בכיסוי ארצי, ועל מנת להשיג כיסוי זה נפרסה רשת ארצית של משדרים וקווי תקשורת מהאולפנים אל המשדרים.
רשת א'
רשת א' הייתה ערוץ הרדיו הראשון של קול ישראל ששידר בעברית. משדרת תוכניות מגוונות בנושאי תרבות, אמנות, ספרות ושירה, מסורת, פולקלור, היסטוריה וייעוץ מומחים. כמו כן, שודרה מדי יום חול התוכנית "בראש צעיר", תוכנית הנוער והסטודנטים הוותיקה.
רשת ב'
שידורי רדיו של קול ישראל בשני אפיקים במקביל החל בשנות החמישים. בשנת 1960 החל שידורן של פרסומות, כמו גם שינוי של חלוקת התכנים בין שני אפיקי השידור וריכוז תוכניות של מוזיקה פופולרית ומוזיקה "קלה", פופ ומצעדי פזמונים, לצד יומני חדשות. לפיכך החלה התחנה להיקרא גם "הגל הקל". כן שידרה התחנה תסכיתי מתח בהמשכים שהראשון בהם היה "ציפורני הדרקון" לפי ספרו של אלרי קווין משנת 1939 The Dragon's Teeth. זאת בעוד שרשת א' נתפסה כרשת "רצינית" אשר שידרה בעיקר תוכניות אומר ומוזיקה קלאסית.
עם הקמת רשת ג' בשנות ה-70 עבר התחום של מוזיקת הפופ אליה, ורשת ב' הפכה לרשת של חדשות ומוזיקה שקטה. בשנים אלה היא הייתה ידועה בתוכנית המיתולוגית שירים ושערים, שסיפקה עדכונים בשידור חי מהנעשה במגרשי הליגה הלאומית (ואחר כך ליגת העל בכדורגל) בסוף השבוע. בסוף שנת 2006, התפלגה התוכנית, ששידרה עד אז גם את המשחק המרכזי בערוץ עשר מליגת העל בכדורגל, לשניים, כאשר ביום שבת, שודרו משחקי הכדורגל בשירים ושערים, וביום א' שודרו בתוכנית אחד על אחד משחקי הכדורסל והמשחק המרכזי.
אפיין את הרשת קו של חדשות ואקטואליה. היא הובילה בהאזנה לרדיו בשעות הבוקר והצהריים עם תוכניות אקטואליה כמו "הכל דיבורים".
אמצעי התקשורת האחרים הפנו מדי פעם טענות על התערבות הממשלה וגורמים פוליטיים שונים בתכני הרשת.
רשת ג'
רשת ג' נוסדה ביוני 1976 כתחנה ישראלית למוזיקת פופ מכל הסוגים.
בין התוכניות הבולטות ששידרה הרשת היו "קצת אחרת" (רוק ופופ מתקדם), מצעדי הפזמונים (מצעד עברי, לועזי, ומצעד לפזמוני העבר), "על בטוח" ששודרה בשבתות, "אהבה יומיומית" עם יוסי סיאס ועוד. הרשת גם הרבתה לשדר שעשועונים נושאי פרסים כמו "יום יום ים" ו"30 בצל".
הופעתם בשנות ה-90 של ערוצי המוזיקה בכבלים כמו MTV, כמו גם תחנות הרדיו המקומיות גרמו לירידה חדה במספר המאזינים, ובשנת 1997 הייתה כוונה לסגור את הערוץ. בסוף אותה שנה שונתה לגמרי מתכונת השידורים של הרשת, והיא הפכה לתחנה המשדרת מוזיקה ישראלית בעברית בלבד. שינוי זה שיפר משמעותית את אחוזי ההאזנה וכיום היא נחשבת רשת מצליחה.
שידרה מוזיקה לועזית ועברית בתחנת 88FM והשידורים נושאים אופי סולידי יותר.
גל בטוח
בתחילת שנות ה-90, עקב גל תאונות דרכים, הוחלט בקול ישראל להקים תחנה המיועדת לטפל בנושא. לצורך זה הוקצה משדר AM בעכו, ותחנה בשם "גל בטוח" החלה את פעילותה. עם הזמן, התמקמה התחנה באולפנים בחיפה, והפכה לתחנה אזורית לכל דבר. עם תחילת הפעילות של הרדיו האזורי בשנת 1995, שימשה התחנה כמוקד תחרות קשה לתחנת רדיו חיפה. התלונה העיקרית שהושמעה כנגד התחנה הייתה שהיא פועלת בניגוד לתקנות שכן לרשות השידור אין מנדט להפעיל רדיו אזורי, אלא רק רדיו ארצי. בסופו של דבר, בשנת 2003 הוחלט לסגור את התחנה. הדבר עורר התנגדות בקרב עובדי התחנה בחיפה, ואלו המשיכו את פעילותה באופן חצי מחתרתי. כאשר נתגלה הדבר ברשות השידור, יצאה הוראה להפסיק את השידור באופן מיידי, והתחנה הפסיקה את פעילותה באמצע תוכנית.
כגורם משדר
השידור הראשון של קול ישראל היה שידור הכרזת העצמאות, שלאחריו הכריזה הקריינית ריטה פרסיץ על קול ישראל.
הבסיס להקמתו היה הרדיו המחתרתי של ארגון ההגנה - "קול ישראל" (שהחל את דרכו ברחוב בן-יהודה בתל אביב ב-13 במרץ 1940) ותחנת "קול ירושלים" שפתחה את שידורה ב-30 במרץ 1936, והופעלה במסגרת המנדט הבריטי. בתחילה התקיימה הפרדה בין הגופים המשדרים, והם אוחדו רק במרץ 1950. גם לאחר האיחוד, בוצעו שידורים מצומצמים גם מתכונת אזורית, למשל בנגב ובחיפה. ב-1948, במסגרת ההכנות לטקס הכרזת העצמאות, הוטל על שלושה מהנדסים יהודים להקים משדר משוכלל בתל אביב. הם יסדו בית מלאכה בו יצרו בעצמם את כל החלקים המכניים שהיו דרושים לבניית המשדר, ולאחר ניסויים של כמה ימים הופעל המשדר החדש בתחילת מאי 1948 לקראת ההכרזה הצפויה בתחנת שידור תל חיים. הכנות נוספות בוצעו על מנת לקיים שירות שידור ליישוב היהודי בתקופה שלאחר סיום המנדט הבריטי, כולל תכנון לוח השידורים, תוכן השידורים ואופיים, והיבטים טכניים וטכנולוגיים לביצוע השידורים בפועל. בין השאר נדרשו להימצא חלופות לשני משדרי רדיו שהשלטון הבריטי מסר לעיריית רמאללה.
השידור הראשון כתחנת הרדיו של מדינת ישראל התקיים במוצאי שבת, 15 במאי 1948, כיממה לאחר הכרזת העצמאות. השידור התחיל בשעה שמונה בערב בנגינת התקווה, ולאחר מכן דבריו של צבי לוריא, והקלטה של הכרזת העצמאות. לאחר חדשות הערב וחדשות באנגלית, הושמעו בשעה 21:30 דבריו של דוד בן-גוריון.
בשבוע הראשון לשידורים, הם נמשכו מהשעה שבע בבוקר ועד עשר בערב. בין התוכניות ששודרו היו פינת נוער, "קול ההגנה", פרקי תנ"ך, תוכנית ערב עם שיחות והופעות אורחים, חדשות בעברית, ערבית ואנגלית.
צבי לוריא היה מנהלו הראשון של קול ישראל במדינת ישראל תחנת הרדיו הייתה כפופה בתחילה למועצת המדינה הזמנית, והועברה לאחר מספר שבועות תחת המינהל לעיתונות, שידור וקולנוע של מדינת ישראל.
ב-1950 פעילות הרדיו חזרה להתבצע מבניין קול ישראל, לאחר שזה ניזוק במלחמת העצמאות. מהדורת החדשות הראשונה מהבניין שודרה בשני במרץ 1950, ותחילת הפעילות בבניין סימלה גם את השלמת האיחוד עם קול ירושלים. הבניין ברחוב הלני המלכה בירושלים, שהיה בית השידור של הרדיו המנדטורי החל מסוף יוני 1939, שימש את קול ישראל עד לסגירת רשות השידור ב-14 במאי 2017. בהמשך התווסף גם מתחם שידורים באזור הקריה בתל אביב-יפו, ובבניין "חוטים" בשכונת רוממה בירושלים.
ב-1960 החלו שידורי 'הגל הקל', שלימים שונה שמו לרשת ב'. עד להקמת "הגל הקל", הייתה רשת א' ערוץ הרדיו היחידי, מלבד גלי צה"ל, ששידר בעברית בישראל.
בשנים 1960 עד 1962 הוציא קול ישראל את השבועון "רדיו".
ב-1963 הופעלה לראשונה ניידת שידור.
כגוף שידור בתוך רשות השידור
ב-1965 הועבר קול ישראל למסגרת "רשות השידור" שמנהלה הכללי הראשון היה חנוך גבתון, זאת לאחר שבשנות המדינה הראשונות פעל "קול ישראל" במסגרת משרד ראש הממשלה.
ב-1976 החלו שידורי רשת ג' - תחנה ישראלית למוזיקת פופ ישראלית ועולמית, ובשנת 1997 היא שינתה הרשת את אופי שידורה לשידורי מוזיקה ישראלית.
ב-1983 החלו גם שידורי קול המוזיקה המתמחה במוזיקה קלאסית.
באמצע שנות השמונים הושלמה הקמת אולפני הרדיו בבניין "חוטים" שהיה סמוך לבניין הטלוויזיה ברוממה, ונקרא על שם מפעל "חוטי ירושלים" אשר פעל בבניין לפני כן. לאחר הקמת אולפנים אלו עברה אליהם חטיבת החדשות של קול ישראל מבניין קול ישראל ומהם שידרה רשת ב' בירושלים. בין השאר, מאולפנים אלו הוקראו בכל שעה מהדורות החדשות של קול ישראל בתקופת רשות השידור.
ב-1991 החלו שידורי רשת קליטת עלייה. בתקופת מלחמת המפרץ, אוחדו שידורי קול ישראל וגלי צה"ל ובוצעו מאולפני הרדיו בירושלים, כיוון שגוש דן היה נתון לתקיפות טילים מעיראק.
ב-1995 נוסדה תחנת "קול הדרך", אשר החל מ-2001 נקראת "88FM". התחנה המשדרת ג'אז ומוזיקה עכשווית מן העולם.
בשנת 2006, כשמלאו 70 שנה לשידור העברי הראשון בקול ירושלים, חגג אותו קול ישראל, כממשיכו הטבעי של קול ירושלים, בשחזור פומבי של השידור הראשון מ-30 במרץ 1936, בהשתתפות קריינים וניצבים שאופרו והולבשו בבגדים ובמדים של אותה תקופה. לכבוד האירוע רשות השידור הקימה אתר אינטרנט משני ובו חומרי ארכיון כתובים ומוקלטים.
בשנת 2008 חגג קול ישראל, במסגרת חגיגות 60 השנה למדינה, 60 שנות שידור. ביזמת קול ישראל ראה אור אלבום מהודר בשם "קול ישראל מירושלים ...1948 - 2008 /// מדינה מאחורי המיקרופון". הספר שנכתב על ידי איזי מן, למרות התאריכים המופיעים בכותרתו, מתחיל את הסקירה ההיסטורית משנת 1936, ומתאר את תולדות קול ירושלים וקול ישראל ברצף אחד. בספר מופעים צילומים ותעודות היסטוריים, חלקם נדירים. ב-2010 נחתם הסכם בין ארכיון רשות השידור למכון היודאיקה של אוניברסיטת הרווארד שבו יעבור הארכיון תהליך של דיגיטציה ושהאוניברסיטה תשמר את תוכני הארכיון לצורכי מחקר.
ב-2010 הושמע בקול ישראל קמפיין לפלאפל מוסקו - קמפיין שנועד להראות את כוחו והצלחתו של הפרסום ברדיו.
ב-2011 הפעילה קול ישראל מערך של 53 משדרי FM בפריסה ארצית. לאורך השנים ירדה איכות השידור של רשתות קול ישראל עקב התיישנות והחלשות משדרים. במרץ 2012 חתמה קול ישראל עם בזק על הסכם לשדרוג טכנולוגי והרחבת הפריסה הארצית על משדרי ה-FM של הרשת. על פי תוכנית הפיתוח ובמסגרת הרפורמה ברשות השידור, צפויים להתווסף כ-150 משדרים בפריסה ארצית ובסך הכל יכלול המערך יותר מ-200 משדרים שיעבירו את רשתות הרדיו. במסגרת השדרוג מוקמים. שני אתרי שידור חדשים לחיזוק הכיסוי ביהודה ושומרון ובערבה (אפרת ועין יהב).
ב-29 ביולי 2014 אישרה הכנסת את חוק השידור הציבורי, התשע"ד-2014, ובו פרק המורה על סגירת רשות השידור, ובכלל זה סגירת "קול ישראל" ובמקביל, פתיחת גוף משדר חדש (תאגיד השידור הישראלי) שבו ימשיך ויתקיים השידור הציבורי. ב-20 בספטמבר 2016 אישרה מועצת התאגיד כי רשתות הרדיו וקול ישראל ישודרו בגן הטכנולוגי בירושלים.
השידור האחרון של תוכניות אקטואליה בקול ישראל היה ב-10 במאי 2017, והסתיים בשעה 19:00. שידור התוכניות בחלק מתחנות קול ישראל המשיך גם לאחר סיום שידורי האקטואליה ועד ל-14 במאי 2017. עדכוני החדשות בכל שעה שודרו עד יום ראשון 14 במאי בשעה 23:00, ב-15 במאי בשעה 06:00 התחדשו השידורים תחת תאגיד השידור הישראלי.
ב-14 במאי 2017 הגיש קובי ברקאי את מהדורת החדשות האחרונה של קול ישראל בתחנה 88FM שעוד נשארה פעילה ואמר: "שידורי 'קול ישראל' החלו בשלושים במרץ 1936, ונמשכו עד להקמת המדינה", וציטט קטע מתוך "מגילת האש" של ביאליק, ממנה הקריאה השחקנית חנה רובינא בשידור הראשון של רשת שידורי הרדיו הממלכתית של ישראל, בימי המנדט הבריטי. לאחר מכן המשיך: "בשמם של עורכי החדשות ושל הקריינים לדורותיהם, אנחנו נפרדים מכם לשלום ואומרים בפעם האחרונה מרשות השידור: 'זה סוף החדשות מקול ישראל".
בתאגיד השידור
על פי הוראת, שידורי הרדיו של תאגיד כאן נקראו קול ישראל. מהדורות החדשות בתאגיד נפתחות במילים "כאן קול ישראל מירושלים". ב-24 בדצמבר 2018, יום מעברו של תאגיד השידור לירושלים, פתיח מהדורות החדשות שונה לנוסח "כאן קול ישראל מבית 'כאן' שבירושלים", אך הנוסח הקודם הוחזר לאחר כמה ימים. באפריל 2019 הוחלף שוב נוסח הפתיח ל-"כאן רשת ב' קול ישראל מירושלים".
השימוש בקול ישראל להעברת מסרים
בשנות החמישים נעזר המוסד בשידורי הרדיו של קול ישראל להעברת מסרים סמויים לסוכניו במדינות ערב, זאת על ידי שתילת מילות קוד בתוכניות מסוימות אליהן הודרכו להאזין הסוכנים באותן מדינות. שהיו לרוב יהודים מקומיים שהוכשרו על ידי המוסד והוציאו לפועל פעולות מבצעיות שונות. עימם סיכם המוסד מראש על מילים ומשפטים קבועים, שבאם יופיעו בתוכניות האמורות - יהיה בכך סימן המועבר אליהם מהפיקוד. בשנות השישים החל להשתמש ברעיון גם אגף המודיעין של צה"ל, כך, לדוגמה, התבקשו חיילי הצנחנים להאזין למהדורות חדשות בשעות חופשתם, והודרכו שכאשר תשודר ידיעה על 'גניבת פרות בבית אלעזרי' יהיה בכך סימן כי חופשתם נסתיימה. ועליהם לחזור לבסיס. בשנות השבעים נקבע עם אנשי חיל השריון שכאשר יצוינו הטמפרטורות באזור חבל עדולם- עליהם לחזור לבסיס.
זכות הצעקה (אלבום)
זכות הצעקה הוא אלבום האולפן השלישי של להקת הרוק הישראלית נקמת הטרקטור. האלבום יצא לאור בפברואר 1992, על ידי חברת התקליטים נענע דיסק. האלבום הוא אלבום רוק מתקדם, רוק אלטרנטיבי ורוק ישראלי. האלבום הופק על ידי מרטין ראסל והוקלט באולפני D.B. האלבום כלל שני שירים שנהפכו ללהיטים, "ג'ונגל פיתוח" ו"היא".
היסטוריה
לאחר יציאת האלבום נקמת הטרקטור של הלהקה בשנת 1990 הסצנה הישראלית של שנות התשעים קיבלה את הלהקה באהדה רבה. מהר מאוד מיהרו בחברת נענע דיסק להחתים את הלהקה לאלבום נוסף תוך כדי שהלהקה הייתה בעיצומו של מסע הופעות כדי לעודד את מכירות האלבום. הלהקה אספה חומרים במשך כמה חודשים ולאחר מכן עברה להקליט באולפני DB את השירים החדשים. את כל שירי האלבום כתב אבי בללי, ובשביל ההקלטה גויס המפיק המוזיקלי האנגלי מרטין ראסל. את הקלטות האלבום סיימה הלהקה בחודש אוגוסט 1991 וההקלטות עברו לניהולם של טכנאי ההפקה ראסל ועוזריו דדי טל, גיורא פרבר, עמי איילי ובועז עצמון ומנהל ההפקה יואב רייס. על כל התהליך פיקח ניצן זעירא, מנהל חברת התקליטים נענע דיסק. בפברואר 1992 יצא לאור באופן רשמי האלבום עם השם "זכות הצעקה", שנלקח מהמושג זכות הצעקה שטבע הסופר יוסף חיים ברנר ומתייחס לזכות המחאה וחופש הביטוי. האלבום אמנם לא נחל הצלחה מסחרית גדולה כמו אלבומם הראשון, אך הוא קיבל ביקורות טובות מאוד, ונמכר בלמעלה מ-10,000 עותקים.
שאדיה
שאדיה הוא סרט דוקומנטרי ישראלי בבימויו של רועי וסטלר. הסרט, שיצא לאקרנים בשנת 2005, מספר את סיפור התבגרותה של שאדיה, נערה ערבייה-ישראלית, אלופת העולם בקארטה, על רקע הסכסוך הישראלי-פלסטיני ועיסוקה השנוי במחלוקת בקרב קהילתה.
פרטי עלילה
לקראת סוף הסרט מודה אביה של שאדיה כי הייתה זו טעות לחתנה בגיל כה צעיר. הסרט מסתיים בהריונה של שאדיה.
ז'אן פרנסואה רז'י
ז'אן פרנסואה רז'י (בצרפתית: Jean François Regis, 31 בינואר 1597 - 30 בדצמבר 1640) היה מטיף וכומר צרפתי שנחשב לקדוש בכנסייה הקתולית.
רז'י נודל בפונקוברט (Fontcouverte) שבאוד. הוא למד בכמה מוסדות ששייכים לישועים והיה חבר במסדר זה.
מת בלה-לובסק במחוז ארדש בצרפת. ב-1737 הוכרז כקדוש. יום חגו הוא ה-16 ביוני.
אוניברסיטת ריג'יס בארצות הברית נקראת על שמו.
טכנולוגיה רפואית
טכנולוגיה רפואית מוגדרת על ידי ארגון הבריאות העולמי כ"יישום של ידע ומיומנויות מאורגנים בצורה של מכשירים, תרופות, חיסונים, ומערכות שפותחו כדי לפתור בעיה בריאותית ולשפר את איכות החיים". זה כולל תרופות, מכשירים, נהלים ומערכות ארגוניות המשמשות בתעשיית הבריאות, כמו גם מערכות מידע נתמכות מחשב. בארצות הברית, טכנולוגיות אלו מערבות חפצים פיזיים סטנדרטיים, כמו גם אמצעים ושיטות חברתיות מסורתיות ומעוצבות לטיפול או טיפול בחולים.
עידן טרום-דיגיטלי
בעידן הטרום-דיגיטלי, חולים סבלו ממערכות, תהליכים ומצבים קליניים לא יעילים ופגומים. טעויות רפואיות רבות קרו בעבר עקב טכנולוגיות בריאות לא מפותחות. כמה דוגמאות לטעויות רפואיות אלו כללו אירועי תרופות שליליים ועייפות אזעקה. עייפות אזעקה נגרמת כאשר אזעקה מופעלת או מופעלת שוב ושוב והאדם הופך לחוסר רגישות אליהם. כיוון שהאזעקות הופצו לעיתים בעקבות אירועים חסרי חשיבות בעבר, האחיות חשבו שהאזעקה אינה משמעותית. עייפות אזעקה מסוכנת מכיוון שהיא עלולה להוביל למוות ולמצבים מסוכנים. עם ההתפתחות הטכנולוגית, פותחה תוכנית אינטליגנטית של אינטגרציה ויצירת חושים פיזיולוגיים ועזרה לצמצם את מספר אזעקות השווא.
כמו כן, עם השקעה גדולה יותר בטכנולוגיות בריאות, קרו פחות טעויות רפואיות. רשומות נייר מיושנות הוחלפו בארגוני בריאות רבים ברשומות בריאות אלקטרוניות (EHR). על פי מחקרים, שינוי זה הביא שינויים רבים בתחום הבריאות. ניהול התרופות השתפר, ספקי שירותי בריאות יכולים כעת לגשת למידע רפואי בקלות רבה יותר, לספק טיפולים טובים יותר ותוצאות מהירות יותר ולחסוך בעלויות נוספות.
שיפור
כדי לעזור לקדם ולהרחיב את האימוץ של טכנולוגיית מידע בריאותית, הקונגרס העביר את חוק HITECH כחלק מחוק ההחלמה וההשקעה מחדש של 2009 האמריקאי. HITECH ראשי תיבות של Health Information Technology for Economic and Clinical Health Act. זה העניק למחלקת הבריאות ושירותי אנוש את הסמכות לשפר את איכות ויעילות שירותי הבריאות. המעשה סיפק תמריצים כספיים או קנסות לארגונים כדי להניע ספקי שירותי בריאות לשפר את שירותי הבריאות. מטרת המעשה הייתה לשפר את האיכות, הבטיחות, היעילות, ובסופו של דבר לצמצם פערים רפואיים.