cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אלכסנדר דז'יקיץ'
קריירה
ביולי 2005, בעודו בליגת הקיץ, מונה למאמן ק.ק. אטלס מליגת העל של סרביה ומונטנגרו. בספטמבר 2005, לאחר שהשלים את תקופת האימון שלו בליגת הקיץ וחזר לסרביה כמאמן ק.ק. אטלס, קיבל הצעת חוזה ל-3 שנים לתפקיד עוזר מאמן מינסוטה טימברוולבס תחת המאמן קייסי. קבלת המשרה הובילה לעזיבתו את תפקיד האימון באטלס לאחר שישה שבועות בלבד, לפני שהספיק לאמן במשחק רשמי. בכך הפך לעוזר מאמן הראשון שמצטרף ל-NBA ללא ניסיון קודם באימון בארצות הברית ברמת מכללה או קבוצה מקצועית, וליליד אירופה השני שנשכר כעוזר מאמן ב-NBA, אחרי איגור קוקושקוב שהצטרף כעוזר מאמן לוס אנג'לס קליפרס בשנת 2000. בינואר 2007 פוטר קייסי והוחלף ברנדי ויטמן, ודז'יקיץ' גם הוא עזב את תפקיד האימון אך המשיך לשמש כסקאוט בקבוצה עד לתום העונה. בשתי עונותיו בקבוצה סיימה הקבוצה במקומות ה-14 וה-13 בהתאמה, ולא העפילה לפלייאוף.
ב-7 בינואר 2008 מונה למאמן אולימפיה ליובליאנה מליגת העל הסלובנית בכדורסל. בדצמבר 2008, לאחר רצף תוצאות רעות ב, פוטר מהקבוצה.
ב-15 ביולי 2009 החל לאמן את קרקה נובו מסטו הסלובנית. בתום עונת 2009/2010 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה, תוך ניצחון 3–2 בסדרת הגמר על האקסית, אולימפיה ליובליאנה. בעונת 2010/2011 בליגה האדריאטית הוביל את הקבוצה להישג השיא שלה, עם מאזן של 19–7, אך הפסידה בפיינל פור 57–67 לאולימפיה ליובליאנה. בתום עונת 2010/2011 זכה שוב באליפות, שוב תוך ניצחון 3–2 בסדרת הגמר על אולימפיה ליובליאנה. כמו כן, באותה עונה זכה עם הקבוצה ביורוצ'לנג', כשניצח בגמר 83–77 את לוקומוטיב קובאן.
ביולי 2011 מונה למאמן ריטאס וילנה. את עונת 2011/2012 סיימה הקבוצה עם הפסדים לז'לגיריס קובנה גם בגמר הליגה הליטאית וגם בגמר הליגה הבלטית, ובנוסף הפסידה בפיינל פור היורוקאפ ובפיינל פור ליגת VTB. ב-12 באוקטובר 2012 פוטר מתפקידו.
ביוני 2013 שב לקרקה. בתום עונת 2013/2014 זכה שוב באליפות, שוב תוך ניצחון 3–2 בסדרת הגמר על אולימפיה ליובליאנה. בעונת 2014/2015 זכה עם הקבוצה בסופר קאפ ובגביע המדינה, אך הפסיד בחצי גמר הפלייאוף. באותה עונה, במקביל לעבודתו בקרקה, אימן את נבחרת מקדוניה הצפונית בכדורסל. ביוני 2015 עזב את הקבוצה.
ב-5 בינואר 2016 מונה למאמן הראשי של פרטיזן בלגרד. ב-13 ביוני 2017 נפרד מהקבוצה.
ב-22 ביוני 2017 חתם בבודוצ'נוסט פודגוריצה. בפברואר 2018 זכה עם הקבוצה בגביע המונטנגרי. באפריל 2018 זכה עם הקבוצה ב, והבטיח לקבוצתו מקום בעונת 2018/2019 ביורוליג. ב-31 ביולי 2018 האריך את חוזהו בשנתיים נוספות. ב-29 בדצמבר 2018 הוא פוטר מהמועדון, לאחר שישה הפסדים רצופים.
ב-18 ביוני 2022 חתם בהפועל ירושלים. בפברואר 2023 זכה עם הקבוצה בגביע הישראלי. לאחר מכן הגיע יחד עם הקבוצה לגמר ליגת האלופות, שם הפסידו לבון. בליגת העל סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום השני, אך הפסידה בחצי גמר הפלייאוף להפועל תל אביב. בתום העונה הסדירה זכה דז'יקיץ' בתואר מאמן העונה בליגת העל לעונת 2022/23.
דורון פישלר
דורון פישלר (נולד בשנת 1976) הוא מגיש הסכתים, מרצה ומבקר קולנוע ישראלי.
נכון לשנת 2023 מגיש פישלר את הסכת "התשובה", ברשת הפודקאסטים "עושים היסטוריה", ובעבר הגיש גם את ההסכת "המובן מאליו", ב"כאן" - תאגיד השידור הישראלי.
פישלר הוא המייסד והעורך לשעבר של אתר הקולנוע העצמאי "עין הדג". בנוסף כתב פישלר מאמרים בתחומי מדע, טכנולוגיה ומרשתת באתרים mako, Nana10 ואלכסון.
ביוגרפיה
פישלר גדל במושב יעד, כבן למשפחה בת ארבעה ילדים. את שירותו הצבאי עשה בחיל הים כלוחם בספינת הטילים אח"י מולדת.
בפרק "על הפנים" בפודקאסט "המובן מאליו" סיפר פישלר כי הוא סובל מפרוסופגנוזיה, קושי בזיהוי פנים.
פעילותו כמבקר קולנוע
בשנת 2000 הקים יחד עם עינת חורשי את האתר "עין הדג", שמטרתו לשמש כתחליף לביקורות הקולנוע בתקשורת הממוסדת. שימש גם כמבקר קולנוע באתרים וואלה! NEWS ו-Time Out ישראל.
סיכומי פרקים לסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס"
בנוסף לכתיבתו בתחום הקולנוע, נהג פישלר לעסוק בקביעות בכתיבת סיכומים לפרקים בסדרת "משחקי הכס", אשר מבוססת על סדרת הספרים "שיר של אש ושל קרח", החל מהעונה השלישית של הסדרה. בתחילה, באתר התוכן "וואלה! NEWS", מהעונה הרביעית ועד לעונה השביעית באתר התוכן "Time Out ישראל", ובעונה השמינית באתר "ynet".
בעונה החמישית של "משחקי הכס" פרסם פישלר סרטונים שסיכמו בצורה מתומצתת והומוריסטית את הפרקים, סיכומים אילו פורסמו באתרים "עין הדג" HOT Magazine ו-Time Out. בעונות השביעית והשמינית פרסם סרטונים הומוריסטיים שעסקו בפרטים קטנים שהצופים ככל הנראה לא הבחינו בהם.
הגשת הסכתים
באפריל 2017 החל פישלר להגיש את הפודקאסט "המובן מאליו", המתאר את ההיסטוריה, המדע והפילוסופיה מאחורי תופעות שהשתרשו בתרבות, ובהן המקורות לסימן הלב, ההיסטוריה של הבננה, או היווצרות דמות הזומבי. הפודקאסט עלה במסגרת רשת הפודקאסטים של תאגיד השידור כאן, בערוץ "כאן תרבות" (לשעבר "רשת א"). לפודקאסט היו שתי עונות, ובעקבותיו ערך פישלר מספר הרצאות בשם "המובן מה-LIVE" ברוח פרקי הפודקאסט.
בנובמבר 2018 החל פישלר להגיש את פודקאסט "התשובה", ברשת עושים היסטוריה, בו הוא מספק תשובות למגוון שאלות שנשאלו על ידי המאזינים, כגון מי כתב את העתידות של בזוקה, מי היה החתול הראשון באנטארקטיקה, כמה זמן ייקח לראות את כל הסרטים בעולם ולמה לסבתא אין גלגלים?
מרקוס גודיניו
מרקוס ואלדס גודיניו פריירה (בצרפתית: Marcus Valdez Pereira Godinho; נולד ב-28 ביוני 1997) הוא כדורגלן קנדי המשחק בעמדת המגן הימני בקורונה קיילצה.
קריירת מועדונים
בינואר, חתם בוואהוגן אזואי וב-15 ביוני 2016, גודיניו חתם בהארט אוף מידלות'יאן מליגת העל הסקוטית. באוגוסט הושאל לברוויק ריינג'רס מהליגה הסקוטית השנייה, בה שיחק עד ינואר. עם חזרתו, גודיניו חתם הארכת חוזה עד לשנת.
ב-22 בפברואר 2018, גודיניו ערך את הופעת הבכורה שלו בהארטס במשחק הליגה נגד מות'רוול במסגרת גביע הסקוטי, וחמישה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במסגרת המשחק נגד היברניאן. ב-26 בינואר 2019, גודיניו הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד סנט ג'ונסטון.
ב-20 באוגוסט 2021 גודיניו חתם בוונקובר וייטקאפס במדיה שיחק עונה וחצי.
בינואר הצטרף לקורונה קיילצה מליגת העל הפולנית.
קריירה בינלאומית
בצעירותו, גודיניו שיחק בנבחרות הצעירות של קנדה. ב-24 במרץ 2018, גודיניו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קנדה בניצחון 0–1 נגד.
מחלף כפר סבא רעננה צפון
מחלף כפר סבא רעננה צפון הוא מחלף, המחבר את הערים כפר סבא ורעננה אל כביש 4.
מחלף כפר סבא רעננה צפון הוקם כמענה לעומסי התנועה הרבים מהם סבל הצומת שקדם לו, כחלק מתוכנית כוללת למחלוף כל הצמתים בכביש 4 ממחלף מורשה וצפונה. המחלף נפתח לתנועה בשנת 2009 בהשקעה של למעלה מ-250 מיליון שקלים.
מבנה המחלף משלב מחלף עלה תלתן עם מחלף יהלום. כביש 4 מצוי על גשר; הכביש המקשר בין שתי הערים עובר מתחתיו בזוג מנהרות; בפניה מכביש 4 לכיוון הערים רמפת לולאה (ללא רמזור); בפנייה מכפר סבא לצפון כביש 4 נתיב האצה ישיר (ללא רמזור); ובפניות ממזרח לדרום או ממערב לצפון זוג צמתים מרומזרים משני צידי הגשר, שלאחריהם מעבר במנהרות.
Girl at Home
Girl at Home (בעברית: יַלְדָּה בַּבַּיִת) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבומה הרביעי, . השיר יצא לאור ב-22 באוקטובר 2012, בסמוך ליציאת מהדורת הדלוקס של האלבום, על ידי חברת התקליטים ביג משין רקורדס, כסינגל שיווקי רשמי.
השיר הגיע למקום ה-51 במצעד השירים הדיגיטליים הקנדיים.
רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי טיילור סוויפט והופק על ידה, יחד עם המפיק המוזיקלי נייתן צ'פמן. היא הצהירה כי:
פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-15 מיליון השמעות.
(בעברית: ילדה בבית (גרסתה של טיילור)) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט. ההקלטה החוזרת של סוויפט לשירה "Girl at Home" משנת 2012, היא הרצועה התשע עשרה מאלבום ההקלטה החוזרת השני שלה, ; הקלטה חוזרת של אלבומה Red, משנת 2012. יצא לאור ב-12 בנובמבר 2021, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס. סוויפט כתבה את השיר לבדה. "" כולל את אותן המילים של "Girl at Home" המקורי, אך ההפקה והמכשור בו שונים; הוא הופק על ידי המפיקה המוזיקלית השוודית אלווירה אנדרפיירד.
Impossible Remixes
Impossible Remixes הוא אלבום הרמיקס הרביעי של הזמרת והפזמונאית האוסטרלית קיילי מינוג. הוא יצא לאור ב-8 ביולי 1998 על ידי חברת התקליטים מאשרום רקורדס. האלבום יצא לפועל והוקלט בזמן סיבוב ההופעות "Intimate and Live" (1998) ומכיל רמיקסים מאלבום האולפן השישי שלה, Impossible Princess (1997).
את העטיפה של האלבום צילם הצלם הבריטי סיימון אמט; מינוג שיבחה באופן אישי את אמט על כך שהצליח לבטא את תחושותיה בעטיפה.
שמורת אל כנוב
שְׁמוּרַת אֶל כַּנוּבּ היא שמורת טבע הנמצאת בהר חברון. שטח השמורה 48,700 דונם, והיא הגדולה בשמורות הטבע שבספר מדבר יהודה.
גאוגרפיה
בשמורה מספר ערוצים קניוניים שיורדים מרום 940 מטרים עד לגובה של 320 מטרים. אחד הבולטים שבהם הוא קניון ואדי אל-כילת בו קיימים סלעי דולומיט. בשמורה נובע מעיין ניקבה "עין א-דרת". בכל רחבי השמורה פזורים בורות מים, כבשני סיד רבים ומערות טבעיות.
בשמורה מיני צומח נדירים, בהם סגל צנוע ותודרה מצוייצת, במצוקים גדלים ציפורנית אפורה וכלך שומרוני. הצומח הטבעי נשמר היטב בעיקר בשטח הסמוך ל"איבי הנחל", בו הרעיה אסורה. בשמורה נצפו מיני צמחים שנחשבים בסכנת הכחדה, ביניהם: אירוס שחום, דבקה אפורה, ולריניית מכונפת, חלבלוב עב-זרע, וציפרנית אפורה.לראשונה ממערב לירדן, בשמורה זו נצפה הצמח הנדיר בר-דורבן הסירה, בשנת 2020. עד אז, צמח זה היה מוכר בעיקר בהרי אדום.
השמורה מחולקת לשטחי C, שטחי B ושטחי A. מאז מסירת חלקים מהשמורה לידי הרשות הפלסטינית, הפכו אזורים נרחבים ל"שממה אקולוגית ולמוקד של מפגעים סביבתיים".
פאולין ואן דן דרייש
פאולין וואן דן דרייש (באנגלית: Pauline van den Driessche, נולדה בשנת 1941) היא פרופסורית בריטית-קנדית במחלקה למתמטיקה וסטטיסטיקה באוניברסיטת ויקטוריה, קנדה, ומלמדת וחוקרת גם במחלקה למדעי המחשב ומהווה "גשר" בין המחלקות. תחומי המחקר העיקריים שלה הם: יציבות מערכות ביולוגיות, ניתוח מטריצות ומודלים של ביולוגיה מתמטית.
פאולין ואן דן דרייש זכתה במספר פרסים ובהם פרס קריגר-נלסון של אגודת המתמטיקאים הקנדים בשנת 2007.
קריירה מחקרית
ואן דן דרייש סיימה את התואר הראשון שלה במדעים בשנת 1961 ואת התואר השני באותו תחום שנתיים לאחר מכן, את שני התארים עשתה ב"אימפריאל קולג'". את הדוקטורט שלה הגישה בשנת 1964 באוניברסיטת-קולג' ויילס אבריסטוואט (University College of Wales Aberystwth).
היא הצטרפה לאוניברסיטת ויקטוריה ב-1965 וקבלה את התואר פרופסורית במחלקה למתמטיקה והסתברויות בשנת 1983. היא השתייכה למחלקת מדעי המחשב באותה אוניברסיטה ושימשה כגשר בין שתי המחלקות.
אחרי הפרישה
וואן דן דרייש פרשה בשנת 2006 אחרי יותר מ-40 שנות מחקר וחינוך במסגרת האוניברסיטה אך המשיכה לתרום ולהיות מדריכה במרכז לביולוגיה מתמטית מאז הקמתו בשנת 2007.
נמנתה עם מנהלי CMS (ארגון מתמטיקאים קנדים) והייתה המנהלת הראשית של CAIMS. בנוסף היא הייתה עורכת של עיתון SIAM הקנדי העוסק במתמטיקה שימושית.
פעילות מחקרית
ההשפעה העיקרית של ואן דן דרייש על המתמטיקה הביולוגית הייתה פיתוח שיטות חדשות לחקר דינמיקה של מחלות. היא פיתחה כלים לניתוח תוצאות של התפרצות מחלות. הכלים מאפשרים להסיק על התפשטות המחלה, רמת הזיהום והכחדת המחלה. דבר זה השפיע באופן כמעט ישיר על פיתוח תרופות.
חוקרים משתמשים בשיטות אלו על מנת לחקור מחלות כלל עולמיות ובתוכן שפעת, שחפת ואיידס.
בנוסף לזאת היא תרמה תרומה משמעותית ללימוד אלגברה ליניארית ובפרט מטריצות לא שליליות, פירוק מטריצות לגורמים, יציבות המטריצות, תורת ההפרעות, אלגברת מקסימום ומטריצות M.
חטיבת עוז
חטיבת עוֹז (עוצבה 89), הידועה בכינוי חטיבת הקומנדו, היא עוצבת חיל רגלים למבצעים מיוחדים של זרוע היבשה בצה"ל. החטיבה מאגדת תחתיה שלוש יחידות קומנדו - יחידת אגוז, יחידת מגלן ויחידת דובדבן, וכפופה לעוצבת האש (אוגדה 98).
החטיבה קבלה את המספר 89, לציון גדוד הקומנדו 89, גדוד פשיטה בפיקוד משה דיין ודב צסיס, שפעל במלחמת העצמאות תחת פיקוד חטיבה 8.
היסטוריה
על הקמת החטיבה החליט ב-2015 הרמטכ"ל גדי איזנקוט, במסגרת התוכנית הרב שנתית גדעון. עד הקמת החטיבה, זרוע היבשה הייתה הזרוע היחידה בצה"ל ללא מערך מבצעים מיוחדים אחוד, בניגוד לשלוש הזרועות האחרות של צה"ל:
בהקמת חטיבת הקומנדו כיחידת קומנדו של זרוע היבשה והוספתה ליחידות הקומנדו הזרועיות במפקדת העומק, צה"ל למעשה התאים את מבנהו למבנה האמריקאי בהפעלת כוחות מיוחדים על ידי השלמת מפקדת העומק שלמעשה מהווה את ה-SOCOM הישראלי.
התהליך החל בדצמבר 2011 בהחלטה להקים את מפקדת העומק, מפקדה עצמאית שמכירה ומעדכנת את יכולותיהן של יחידות הקומנדו הזרועיות ותפקידה הוא תכנון, הפעלת הכוח והובלת מבצעים מיוחדים ורב-זרועיים ארוכי טווח במרחב המוגדר כעומק האסטרטגי של מדינות האויב של ישראל.
ב-6 ביולי 2015 מינה הרמטכ"ל את אל"ם דוד זיני להקים את חטיבת הקומנדו. החטיבה הוקמה רשמית ב-27 בדצמבר 2015 וזיני נכנס לתפקידו כמפקדה.
בפברואר 2016 סיימה החטיבה את התרגיל החטיבתי הראשון בתולדותיה ובנובמבר 2016 נחתם הליך הפיכת החטיבה לחטיבה מבצעית.
ביוני 2017 ערכה החטיבה תרגיל נרחב בקפריסין.
ביוני 2018 נסגרה יחידת רימון וביולי מוזגה ליחידת מגלן.
במהלך העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2019), צלפי החטיבה נפרשו לאורך גדר המערכת סביב רצועת עזה על מנת למנוע חדירת מחבלים פלסטינים לשטח ישראל ופריצה של הגדר. מערכות הנשק שהפעילו הצלפים כללו את ה-SR-25 Mk 11 החצי-אוטומטי והבארט MRAD הבריחי החדש, שלו זו הייתה טבילת אש מבצעית.
במהלך חודש יוני 2020 הוקפצה החטיבה לגבול לבנון לאור המתיחות עם חזבאללה באותה תקופה ופעלה לסיכול פיגועי טרור בגזרה.
יחסי גואטמלה–רוסיה
יחסי גואטמלה–רוסיה הם היחסים הדיפלומטיים בין גואטמלה לבין רוסיה.
חטיבת עוז
היסטוריה
יחידת מגלן ויחידת אגוז פעלו לסיכול חוליות נ"ט של חמאס וגא"פ במהלך מבצע שומר החומות במאי 2021.
בתרגיל חודש המלחמה של צה"ל ב-2022 הוטסה והוחפה החטיבה לקפריסין לתרגיל רחב-היקף.
בסמגרת מבצע עלות השחר הוקפצה החטיבה לגזרת עזה לתגבור הכוחות ולתקיפת מטרות טרור
החטיבה הובילה את הלחימה במבצע בית וגן שנערך בג'נין ובמחנה הפליטים ג'נין, ואיבדה לוחם אחד בקרבות.
יחידת מגלן
יחידת מגלן היא יחידת קומנדו בצה"ל, המתמחה בהשמדת מטרות איכות בעומק שדה הקרב וביצירת מודיעין. לוחמי היחידה נבחרים ממסיימי גיבוש סיירת מטכ"ל ושייטת 13 לאחר שעברו ראיון, ומן המתגייסים לחטיבת הצנחנים, העוברים גיבוש ממיין.
יחידת דובדבן
יחידת "דובדבן" היא יחידת קומנדו ולוחמה בטרור המתמחה בלוחמה זעירה תחת הסוואה חלקית או מלאה, עיקר פעילותה של היחידה הם: איסוף מודיעין בשטח בנוי, ביצוע מעצרים מורכבים או סיכול ממוקד של מבוקשים ומחבלים (פעילי טרור) בלב שטחים עוינים תוך שימוש ביכולות מתקדמות ומסווגות, כאשר חלק מהפעילות נעשית בצורה מסוערבת, כלומר הלוחמים מחופשים לעוברי-אורח ערבים.
יחסי גואטמלה–רוסיה
היסטוריה
בשנת 1995 נפתחה במוסקבה שגרירות גואטמלה. מאז 1997 שגריר רוסיה בקוסטה ריקה היה שגריר במקביל בגואטמלה. בשנת 2007 נפתחה שגרירות עצמאית בגואטמלה.
חטיבת עוז
יחידת אגוז
יחידת אגוז היא יחידת קומנדו המתמחה בפעילות יבשתית מורכבת, ובמקור נועדה ללחום בטקטיקה של לוחמת גרילה כנגד ארגון חזבאללה ברצועת הביטחון שבדרום לבנון. היא מתמחה בלחימה בכל תוואי: בשטח סבוך, בשדאות, הסוואה צבאית ועוד. ניסיונה הרב של היחידה בלחימה מול כוחות לא סדירים, במיוחד מול חזבאללה בדרום לבנון, השפיע רבות על תורות הלחימה של חטיבות החי"ר והיחידות המיוחדות בצה"ל. היחידה היא יחידה ניידת, הפועלת בכל מקום.
יחסי גואטמלה–רוסיה
היסטוריה
בספטמבר 2000 חתמו הצדדים על הסכם על עקרונות היחסים בין רוסיה לגואטמלה.
חטיבת עוז
יחידת אגוז
לוחמי היחידה נבחרים מבין מסיימי גיבושי מטכ"ל, שייטת וסיירת גולני.
יחסי גואטמלה–רוסיה
היסטוריה
באוקטובר 2003 ביקר ברוסיה סגן נשיא גואטמלה, חואן פרנסיסקו רייס.
חטיבת עוז
בית הספר לקומנדו – בא"ח עוז
אחרי הטירונות של לוחמי חטיבת הקומנדו בבא"ח צנחנים (מגלן ודובדבן) או בבא"ח גולני (אגוז), הלוחמים עוברים את המשך ההכשרה בבית הספר לקומנדו – בא"ח עוז. בשנת 2018 החלה הקמת בית הספר, וב-18 ביולי 2019 בית הספר הפך למבצעי. ב-9 באוגוסט 2020 בית הספר עבר למשכן קבוע במתקן אדם, לאחר ששוכן זמנית בבית ליד.
יחסי גואטמלה–רוסיה
היסטוריה
בנובמבר 2006 נחתם הסכם בין ממשלתי בנושא סחר ושיתוף פעולה כלכלי.
חטיבת עוז
יחידות המילואים
יחידות המילואים של יחידות מגלן ודובדבן (יחידת המילואים של יחידת אגוז היא חטיבה 11).
יחסי גואטמלה–רוסיה
היסטוריה
ביולי 2007 התקיים ביקורו הראשון של ראש המדינה הרוסית בגואטמלה, במהלכו קיים נשיא רוסיה ולדימיר פוטין סדרת שיחות עם נשיא גואטמלה, אוסקר ברגר.
חטיבת עוז
יחידת רימון
יחידת רימון הייתה יחידת קומנדו המתמחה בלוחמה מדברית. היחידה פעלה הן בלחימה ברצועת עזה, הן בפעולות ביטחון שוטף לאורך גבול ישראל-מצרים, הן בפעולות בעומק הנגב והן בגזרת איו"ש בתנאי מדבר, במטרה להילחם בהברחות לא חוקיות, בהן, אמצעי לחימה, סמים וחדירת מחבלים. היחידה הצטיינה במבצע צוק איתן וזכתה לצל"ש אלוף. מאז הקמתה באוגוסט 2010 עד הקמת חטיבת הקומנדו בדצמבר 2015, פעלה היחידה במסגרת חטיבת גבעתי. בדצמבר 2015 הוכפפה לחטיבת עוז. ביוני 2018 נסגרה היחידה והפכה ביולי לפלגה המתמחה בין השאר בלוחמה מדברית ביחידת מגלן.
סמל וכומתות החטיבה
סמל חטיבת הקומנדו בעל דמיון לסמל מפקדת העומק, משום שהקמת חטיבת הקומנדו השלימה את המהלך הכולל של שיפור ההפעלה ומיצוי היכולות של הכוחות המיוחדים בשגרה ובחירום, לאחר איחוד גדודי הסיור החטיבתיים, והקמת מפקדת העומק.
מעת הקמת החטיבה חבשו חיילי היחידות השונות בחטיבה את הכומתות של "חטיבות האם" מהם הגיעו (מגלן ודובדבן - כומתה אדומה, אגוז - כומתה חומה, רימון - כומתה סגולה). באפריל 2018, הוחלט כי צבע הכומתה של כלל יחידות החטיבה יוחלף לאדום, וזאת על מנת ליצור זהות אחידה לכל הלוחמים בחטיבת הקומנדו.
אמצעי לחימה
רובה השירות של לוחמי החטיבה הוא רובה סער קרבין M4A1, מיקרו־תבור x95, תבור X-95 ותבור TAR-21, כאשר על חלקם מותקן מטול רימונים M-203 ו-M-203P. בנוסף חמושים הלוחמים באקדחים להגנה עצמית ולקרבות צמודים בשטח בנוי.
בנוסף מפעילות היחידות מקלעים מדגמי נגב קומנדו, נגב NG7, מאג ומקלע 0.5 מדגם M2 בראונינג. היחידה מפעילה גם מקלע רימונים מדגם סטרייקר Mk-47.
צלפי החטיבה מפעילים מערכות נשק צלפים מדגמי רמינגטון M24, ברק (HTR 2000), SR-25 Mk 11, בארט REC10 ובארט MRAD. אמצעים משלימים כוללים כוונת טלסקופית ליאופולד סימן 6, תחמושת צליפה, חליפת הסוואה ועוד.
בנוסף לנשק קל מפעילות היחידות אמצעים מיוחדים בהתאם לייעודן.
אלייג'ה וינינגטון
אלייג'ה וינינגטון (באנגלית: Elijah Winnington; נולד ב-5 במאי 2000) הוא שחיין אוסטרלי, אלוף העולם (בודפשט 2022) במשחה ל-400 מטר חופשי.
ביוגרפיה
וינינגטון נולד וגדל בגולד קוסט, קווינסלנד. האו מתאמן בהדרכתו של דין בוקסול.
2018
במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט 2018 הוא זכה במדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא משחקים חדש של 7:05.97 דקות, כשחיים שלחישי האו קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 1:45.97 דקות.
2019
באליפות אוסטרליה שנערכה באפריל 2019 הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:44.68 דקות ומדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:46.91 דקות. הוא לא השתתף באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי.
טריאתלון בישראל
בישראל נערכות מדי שנה מספר תחרויות טריאתלון. ענף הטריאתלון בישראל מרוכז על ידי איגוד הטריאתלון הישראלי, וטריאתלטים מייצגים את ישראל בתחרויות בין-לאומיות כבשאר ענפי הספורט.
היסטוריה
מאז מתקיימות בישראל תחרויות טריאתלון רבות, שלחלקן מגיעים בכירי הטריאתלון הבינלאומי.
התחרויות הגדולות והמרכזיות בישראל כוללות את:
איגוד הטריאתלון הישראלי ומוסדות ישראליים
איגוד הטריאתלון הישראלי (ITA), המונה כ-2,000 חברים, מאגד בתוכו את רוב התחרויות המתקיימות בישראל. האיגוד אחראי לארגון כ-15 אירועי טריאתלון ודואתלון במרחקים שונים. עונת הטריאתלון מתחילה בחודש מרץ כאשר אליפות המדינה, הסוגרת את העונה, מתקיימת מדי סוף שנה באילת.
יו"ר איגוד הטריאתלון הנוכחי הוא ישראל לוינסון שנבחר לכהונה החל מדצמבר 2022. לצידו מכהנים עוד 8 חברי ועד מנהל, חברי וועדת ביקורת ומתנדבים נוספים.
הישגים ישראליים
ספורטאים בישראל זוכים כיום להישגים מרשימים בעולם. משרד הספורט מכיר בהדרגה בחשיבות ענף הטריאתלון בארץ ומסייע לספורטאים הצעירים באימונים ובתחרויות.
טריאתלון ילדים בישראל
בישראל נקבעו מקצים קבועים לילדים, והם מפורטים בטבלה הבאה:
שגרירות גואטמלה בישראל
שגרירות גואטמלה בישראל היא הנציגות הדיפלומטית של גואטמלה בישראל. השגרירות שוכנת ברחוב אגודת ספורט הפועל 3, הגן הטכנולוגי מלחה, ירושלים. השגרירות שוכנת בסמוך לשגרירות הונדורס בישראל.
היסטוריה
גואטמלה הייתה בין 33 המדינות שהצביעו בעצרת הכללית של האו"ם בעד תוכנית החלוקה ב-1947, ועם קום המדינה נקשרו בין שתי המדינות יחסים דיפלומטיים מלאים. שגרירות גואטמלה בישראל הוקמה בירושלים בשנות ה-50 של המאה ה-20 אך הועברה בשנת 1980 לתל אביב-יפו.
ב-24 בדצמבר 2017 הודיע נשיא גואטמלה, ג'ימי מוראלס על בכוונתו להחזיר את שגרירות ארצו לירושלים, ולשם כך נתן הנחיות לשגריר בישראל. גואטמלה היא המדינה הראשונה (לאחר ארצות הברית) להעביר את שגרירותה לירושלים. ב-1 במאי 2018 הועברה השגרירות לירושלים.
דניאל אק
דניאל אק (בשוודית: Daniel Ek; נולד ב-21 בפברואר 1983) הוא יזם ומיליארדר שוודי. אק ידוע בהיותו מייסד ומנכ"ל שירות הזרמת המוזיקה ספוטיפיי.
ילדותו
אק גדל ברובע Rågsved בסטוקהולם, שוודיה.
חינוך
אק סיים את לימודיו התיכוניים ב-(IT-Gymnasiet (sv בסונדביברג בשנת 2002, ובהמשך למד הנדסה במכון הטכנולוגי המלכותי של KTH לפני שנשר להתמקד בקריירת ה-IT שלו.
מיזמים מוקדמים
הפלישה הראשונה של אק בעולם העסקים החלה בגיל 13 כשהקים עסק לייצור אתרים ללקוחות מביתו. הוא גבה מהלקוח הראשון 100 דולר, אך אז גבה מהלקוח הבא ששאל 200 דולר. בסופו של דבר הוא התחיל לגבות 5,000 דולר לאתר. כדי לסייע בהרחבת העסק, גייס אק תלמידים מהכיתה שלו לעבודה באתרים ממעבדת המחשבים בבית הספר על ידי שוחד במשחקי וידאו. הרווחים שלו הגיעו בסופו של דבר ל-50,000 דולר לחודש ובגיל 18 הוא ניהל צוות של 25 איש. הוריו של אק החלו לשים לב לרווחיו ברגע שהחל להביא הביתה טלוויזיות גדולות.
מאוחר יותר שימש אק בתפקיד בכיר בחברת המכירות הפומבית הנורדית Tradera שנרכשה על ידי eBay בשנת 2006. אק שימש גם כ-CTO של קהילת המשחקים והאופנה מבוססת הדפדפנים Stardoll. מאוחר יותר הקים אק חברה אחרת בשם Advertigo, חברת פרסום מקוונת. Advertigo נמכרה ל-TradeDoubler בשנת 2006. לאחר שמכר את Advertigo, הפך אק לזמן קצר למנכ"ל μTorrent, ועבד עם מייסד μTorrent לודביג סטריג'וס. סידור זה הסתיים כאשר μTorrent נמכרה ל-BitTorrent ב-7 בדצמבר 2006. מאוחר יותר הצטרף סטריג'וס לאק כמפתח Spotify.
ספוטיפיי
המכירה של Advertigo כמו גם עבודתו הקודמת הפכו את אק לעשיר מספיק עד כדי כך שהוא החליט לפרוש. עם זאת, לאחר כמה חודשים אק הבין שכסף חסר משמעות ללא פרויקט שהוא נלהב ממנו, מה שהוביל להקמת ספוטיפיי. אק הגה לראשונה את הרעיון לספוטיפיי בשנת 2002, כששירות המוזיקה נאפסטר נסגר ואתר לא חוקי אחר שקאזה השתלט עליו. אק אמר שהוא "הבין שלעולם לא יוכלו לחוקק מחוץ לחוק פיראטיות. חוקים בהחלט יכולים לעזור, אך זה לא מפחית את הבעיה. הדרך היחידה לפתור את הבעיה הייתה ליצור שירות טוב יותר מהפיראטיות ובמקביל לפצות את תעשיית המוזיקה - מה שנתן לנו את ספוטיפיי."
אק שילב את ספוטיפיי AB עם מרטין לורנטזון בסטוקהולם, שוודיה בשנת 2006. לורנטזון עבד בעבר והקים יחד את חברת TradeDoubler שרכשה את החברה הקודמת של אק, Advertigo. באוקטובר 2008 השיקה החברה את שירות הזרמת המוזיקה שלה, ספוטיפיי. בתחילה, Spotify רצה על מודל הפצה של עמית לעמית, בדומה ל-μTorrent, אך עברה למודל לקוח שרת בשנת 2014. אק משמש כמנכ"ל ספוטיפיי. באוקטובר 2015, המייסד השותף של Spotify, מרטין לורנטזון, הודיע כי יפרוש מתפקידו כיו"ר ואק יעבור לתפקיד לצד תפקידו הנוכחי כמנכ"ל. נכון לאפריל 2019, לספוטיפיי יש 217 מיליון משתמשים פעילים ונכון ליוני 2017 גייסה מימון סיכון מעל 2.5 מיליארד דולר.
בשנת 2017 דניאל אק נבחר לאדם החזק ביותר בתעשיית המוזיקה על ידי בילבורד.
עמדות פוליטיות
בשנת 2016, אק ועמיתו, מייסד ספוטיפיי, מרטין לורנטזון, כתבו מכתב פתוח בפלטפורמת הבלוגים מדיום לממשלת שוודיה, באומרם כי אם לא יבוצעו שינויים מסוימים בחוק השוודי בנוגע לדיור, מיסוי וחינוך, ספוטיפיי תיאלץ להתמקם מחדש מהארץ. ליתר דיוק, אק טוען כי המיסים הגבוהים בשוודיה על אופציות למניות מקשים על תמריץ למתכנתים לעבוד בסטארט-אפים כאשר חברות סטארט-אפ מתקשות להתחרות בחברות גדולות יותר בשכר. יתר על כן, אק טוען כי מדיניות ההיתרים השוודית מגבילה יתר על המידה את הגבלת ההיצע של דיור בר השגה.
חיים אישיים
בשנת 2016 התחתן אק עם סופיה לבנדר באגם קומו. בחתונה של אק הוזמן ברונו מארס להופיע וכריס רוק ניהל את החתונה; הוא הזמין אורחים רבים, כולל מארק צוקרברג. לאק ולאשתו שני ילדים יחד.
שווי
בשנת 2016 פורסם כי אק מחזיק בסכום של 825 מיליון דולר בספוטיפיי (10.3%), שאז הוערכה בשווי של 8 מיליארד דולר. נכון לשנת 2017 ספוטיפיי הוערך בשווי של 16 מיליארד דולר, מה שהעמיד את חלקו של אק בלמעלה מ-1.6 מיליארד דולר בהנחה שהוא לא מכר אף אחד מחלקיו. מאז 2017 ה-Spotify Enterprise Value עלה ל-40 מיליארד דולר.
אקדמיית זניט סנקט פטרבורג
אקדמיית זניט סנקט פטרבורג (ברוסית: «Академия ФК «Зенит»), היא אקדמיה בחסות מועדון הכדורגל זניט לכדורגל לנוער ברוסיה שבסיסה בעיר סנקט פטרבורג. קבוצת הכדורגל של האקדמיה מתמודדת בליגת הכדורגל לנוער ובליגת האלופות לנוער ומארחת באצטדיון סמנה המכיל 2,000 מושבים.
היסטוריה
בית הספר לספורט של זניט נוסד בשנת 1957 כמחלקת כדורגל של בית הספר המרכזי לילדים "גורונו" מלנינגרד. המוסד אורגן מחדש כבית ספר לכדורגל בשם "בית הספר לכדורגל לילדים "סמנה" בשנת 1968.
בעונת 2020/2021 מועדון הכדורגל של האקדמיה זכה באליפות ליגה 2 של ליגת הכדורגל לנוער.
רמי מתן
רמי מתן (ממן; נולד בחיפה ב-6 במרץ 1951) הוא אלוף-משנה בדימוס בצה"ל. במלחמת יום הכיפורים היה מפקד פלוגה בחטיבה 14 ונלחם לבלימת הצבא המצרי ואחר כך בקרב החווה הסינית. משמש כיו"ר ועד היישוב נטף והוא אחד הפעילים הבולטים במחאה נגד בנימין נתניהו (2020).
ביוגרפיה
רמי מתן נולד בחיפה, הצעיר משישה ילדים, נצר למשפחה ששורשיה מוליכים לטבריה של אמצע המאה ה-18. אמו, אדל (לבית טולדנו), הייתה מורה לצרפתית. אביו, עו"ד יוסף ממן, היה שופט ראשי בבית משפט השלום בחיפה.
למד בפנימייה הצבאית בחיפה במגמה המזרחנית. התגייס בקיץ 1969 ובהשראת ספרו של שבתי טבת "חשופים בצריח" בחר בחיל השריון. מסלול הקידום שלו בצה"ל היה מהיר, וערב מלחמת יום הכיפורים הוא היה מ"פ בקורס מפקדי טנקים.
במסגרת שירותו הסדיר היה מ"מ, מ"פ, סמג"ד וקצין אג"ם בחטיבה 14.
בשירות מילואים שימש בתפקידי סמג"ד, מג"ד, סמח"ט וקצין קישור בין הגיס לפיקוד.
במלחמת יום הכיפורים היה מפקד פלוגה ז' בגדוד 79 של חטיבה 14 ונלחם לבלימת הצבא המצרי ואחר כך בקרב החווה הסינית.
בשנת 1975, כקצין אג"ם של חטיבה 14, הגיש תלונה נגד המח"ט, עמי רדיאן, על "שימוש בציוד צבאי לצרכים פרטיים". התלונה הובילה לפתיחת חקירת מצ"ח שהביאה להרשעתו של המח"ט. בעקבות האווירה העכורה שנוצרה החליט מתן להשתחרר מצה"ל והחל לעבוד כנהג משאית כבדה בקבוצת תעבורה.
מתן נמנה עם הגרעין המייסד שהקים בשנת 1982 את היישוב הקהילתי נטף בפרוזדור ירושלים, שימש כרכז הביטחון השוטף של המקום ועומד בראש ועד היישוב.
מתן הוא אחד הפעילים הבולטים במחאה נגד בנימין נתניהו.
הוא בעלים של חברת "עץ ואבן מתן" העוסקת בתחום ייבוא ושיווק דשנים אורגניים.
מלחמת יום הכיפורים
כאשר פרצה מלחמת יום הכיפורים היה רמי מ"פ של פלוגת הקמ"ט (קורס מפקדי טנקים) – פלוגה ז' שהצטרפה לגדוד 79 במסגרת גדוד 196. פלוגה זו ופלוגת הקמ"ט ח' של הוטסו לסיני בערב יום הכיפורים, קיבלו טנקים בימ"ח בביר תמדה והתחילו להתארגן למלחמה. הגדוד, תחת פיקודו של עמרם מצנע, הגיע עם פלוגת מפקדה בהרכב חסר והסמג"ד, נתן בן ארי, הגיע בשבת סמוך לפרוץ המלחמה. בבוקר פרוץ המלחמה הגדוד התארגן בביר תמדה והכין את הטנקים ללחימה והמ"פים יצאו לסיור בגזרה המרכזית של תעלת סואץ. בשעה 12:00, באמצע הסיור, הוזעקו המפקדים חזרה לביר תמדה ובשעה 14:00 החלה המלחמה בתקיפת מטוסים מצריים את בסיס ביר תמדה, ההתקפה כשלה. הגדוד היה עדיין תחת פיקוד חטיבה 460 (חטיבת בית הספר לשריון) והמשימה הראשונה שלו הייתה לאבטח את מרחב רפידים-ביר תמדה, ולוודא שמעברי הגידי והמיתלה פתוחים. משימתה של פלוגה ז' הייתה לפתוח את מעברי הגידי והמיתלה ולוודא שלא נחת שם קומנדו ופלוגה ח' קיבלה את משימת האבטחה של מרחב רפידים.
עם גמר ביצוע המשימות נע גדוד 196 לכיוון טסה, הגיע בחצות ועבר תחת פיקוד חטיבה 14. המשימה אותה קיבל הגדוד הייתה לנוע על ציר טליסמן (קוד של צה"ל במפת סיריוס) מערבה ולבלום שריון מצרי צולח. הגדוד נע בשדרה מערבה על הציר ולאחר מספר קילומטרים, באזור "ציונה", נתקל במארב קומנדו מדרום לכביש שפתח עליו באש נ"ט ומקלעים. פלוגה ז' של מתן, שהובילה את השיירה, הסתערה דרומה יחד עם פלוגתו של נמרוד גאון. המארב הושמד באש תותחים ומקלעים ובקרב נפגעו שלושה טנקים: טנק המג"ד מצנע, הטנק של נמרוד גאון, והטנק של, סמ"פ ח', שנפצע קשה ונפטר לאחר כמה ימים בבית החולים. טנק מהפלוגה של מתן בפיקודו של יאיר שחק שטרק איבד את דרכו ולא נמצא למרות החיפוש אחריו. יותר מאוחר נודע שהטנק נפגע, שלושה מאנשי הצוות נהרגו, יאיר שחק שטרק, מוטי שמיר וגיורא מייזלר, התותחן אבי זכאי נפל בשבי. הגדוד המשיך במשימה המקורית, בגלל טעות בניווט המשיך מערבה, חצה את כביש התעלה והגיע עד קרוב למעוזים.
עם בוקר יום ראשון (7 באוקטובר 1973) חזר הגדוד למשימתו הראשונית באזור "חזיזית" ונכנס לקרבות בלימה קשים במהלכן ספג אבדות בטנקים ובלוחמים. אחת המחלקות מפלוגה ז' נפגעה ויצאה מכלל פעולה, מ"פ ח' נמרוד גאון נהרג והטנקים שנותרו מפלוגתו עברו לפלוגה ז'. הגדוד נשאר עם פלוגה מצומצמת אחת וחפ"ק מג"ד.
לאחר שגדוד 79 ספג אבדות כבדות וגם המג"ד מוני ניצני נפצע ופונה, הוחלט לאחד אותו עם גדוד 196 תחת פיקודו של עמרם מצנע. הגדוד המאוחד נקרא על פי החלטתו של המח"ט אמנון רשף גדוד 79. שתי הפלוגות האורגניות של 196 שהיו מעתה לגדוד 79 בתוספת הלוחמים שנשארו מהגדוד המקורי, היו פלוגה ז' בפיקוד רמי מתן ופלוגה ח' בפיקוד ישראל בן ארי (אייבר).
הפלוגה של מתן המשיכה ולחמה בקרבות הבלימה מ-8 עד 14 באוקטובר תוך השמדת כוחות מצריים כולל טנקים, משגרי נ"ט, ארטילריה וכוחות חי"ר. במהלך הקרבות פגע טיל סאגר באחד הטנקים, שני חיילים נהרגו ושניים נפצעו. הטנק של מתן נפגע פעמיים ונפער חור בחזית התחתונה, אך למרות זאת המשיך להילחם עם הצוות שלו. הוא החליף טנקים, קיבל מחלקה מפלוגה אחרת שהתפרקה בינתיים ועוד שני טנקים מפלוגה ח' וכך מהפלוגה המקורית נשארו רק שלושה טנקים. היו בהם צוותים חדשים אותם מתן לא הכיר והיה עליו להכין מיידית את הפלוגה להמשך הלחימה.
קרב השריון ב-14 באוקטובר, בו לקחה חלק הפלוגה של מתן, החל במתקפה מצרית מתוכננת בשישה מוקדים עיקריים, של כוחות שריון, חיל רגלים, ארטילריה, הפצצות אוויריות ופשיטות מוסקות של קומנדו. כוחות צה"ל, שנערכו להתקפה בעוד מועד, הדפו אותה בכל גזרות הלחימה תוך הסבת אבדות כבדות לכוחות המצריים. הפלוגה של מתן עם כל הגדוד ניהלה קרב שריון בשריון קלאסי תוך ניצול תוואי שטח שולטים, ניסיון קרבי והפעלת הכוח בהתאם לתו"ל. אנשי השריון הפגינו נחישות אומץ לב ומקצוענות ותוך מספר שעות הצליחו לשבור את ההתקפה המצרית.
הניצחון הישראלי היווה נקודת מפנה משמעותית במערכה בחזית המצרית, חיים בר-לב, שהגיע לפקד על חזית הדרום, הודיע באותו ערב לראש הממשלה, גולדה מאיר, הודעה קצרה שאמרה: "היה זה יום טוב. כוחותינו חזרו לעצמם, וכן גם המצרים".
אחד האירועים מערב הקרב על החווה הסינית, אשר השאיר אצל מתן פצע פתוח, היה נפילתו של ירון גבעתי, על כך הוא סיפר:
עם החשכה יצאו הכוחות כאשר גדוד הסיור הוביל ולאחריו גדוד 79. התנועה הייתה קשה עם אבק רב ובדממת אלחוט. באזור מעוז לקקן פנו צפונה על ציר לכסיקון וכבר בשלב הזה טנק אחד נתקע עקב תקלה טכנית ולא השתתף בקרב. לאחר שגדוד הסיור התפצל, החלה ההתקפה במבנה של שניים לפנים, הפלוגה של מתן מימין, מצנע במרכז, ישראל בן ארי משמאל ויובל נריה מאחור. הטנק של יובל נריה עלה על מוקש רב עוצמה ויצא מכלל פעולה. הטנקים של הפלוגה שלו הצטרפו לפלוגה ח' ולפלוגה של מתן. זמן קצר לאחר מכן ישראל בן ארי פגע בטנק מצרי קרוב, ומעוצמת ההדף הוא נחבל קשות ונהרג. הסמ"פ אשי סידרר תפס פיקוד ותוך דקות גם הוא נהרג. טנק 3א' בפלוגה ז' נפגע והמט"ק נהרג. נשארו רק ארבעה טנקים בפלוגה. בלב מתחם החווה הסינית התנהל קרב בטווחים קצרים מאוד. המתחם היה צפוף בטנקים, נגמ"שים, משאיות, חיילי חי"ר, מנהלות, מצבורי תחמושת, מפקדות וסוללות טילי נ"מ, ומטרות רבות הושמדו תוך תנועה צפונה לציר אושה. תוך כדי התנועה צפונה נתקעו במחפורת אחד הטנקים והנגמ"ש של הפלוגה. מתן הורה להם להישאר בשטח והודיע שיחלצם בהמשך הלילה.
לציר אושה הגיע הגדוד עם שמונה טנקים מתוך 22 בתחילה, אז הסתבר שבהמשך הציר לא קיים גשר מצרי וכן שצומת טרטור–לכסיקון חסום ואין אפשרות להעביר את הפצועים מהתאג"דים דרומה. המח"ט החליט להסיג את הגדוד עד ציר שיק, ושם להמשיך ולהילחם כדי לאפשר את הצליחה. זמן קצר אחר כך נפגע טנק המג"ד, מצנע, שני אנשי צוות נהרגו. מצנע ואיש צוות נוסף נאספו על ידי טנק אחר והסמג"ד נתן בן ארי תפס פיקוד. שאריות הגדוד, יחד עם גדוד 184, אשר כללו 16 טנקים של חטיבה 14 (בתוכם 3 של פלוגה ז'), התייצבו על ציר שיק ומנעו מהכוחות המצרים, אשר היו עדיפים, להגיע לאזור הצליחה ולסכלה.
בשלב זה מחליט מתן לחלץ את הצוותים של הטנק והנגמ"ש אשר נשארו בשטח האויב. לצורך כך הוא שלח את ירון פיק לחיפוי ואת יפתח יעקב לחלץ. יפתח הגיע לאזור והעמיס אחד-עשר חיילים על הטנק שלו והתחיל לנוע דרומה. תוך כדי תנועה נפגע ירון שעסק בחיפוי מטנק אויב ויפתח פנה לכיוונו כדי לחלצו. כאשר הגיע יפתח לאזור הטנק של ירון נפגע גם הטנק שלו. נוצר מצב שבו ישנו טנק אחד כשיר של פלוגה ז' ו-19 לוחמים של הפלוגה נמצאים בשטח אויב, חלקם פצועים, חלקם הרוגים.
מתן קיבל החלטה לצאת ולחלצם. הוא דיווח לנתן הסמג"ד, אשר התנגד עקב חששו כי ביצוע המשימה עלול להיכשל, לאחר דין ודברים קצר יצא מתן והגיע לאזור הפצועים. החיילים יצאו מהטנק וסייעו לפצועים לעלות על הטנק. עקב מקור הירי הבלתי מזוהה, החליט מתן להפסיק את החילוץ וחזר לאחור עם מי שהספיק לעלות. לאחר הורדת הפצועים בתאג"ד, יצא מתן שנית על מנת להביא את מי שנשאר, תוך שהוא מצרף אליו את נגמ"ש הקש"א ואת הטנק של זאב מינדזיגורסקי. הכוח הגיע לשטח ופינה את מי שנשאר והצליח להשמיד את שני הטנקים המצריים אשר פגעו קודם לכן בירון ויפתח. תוך כדי התנועה חזרה הסתבר שיפתח המ"מ נשאר פצוע בשטח ולידו שכב החובש שלא נפצע. יפתח אמר לחובש לרוץ לכביש ולמצוא את הטנק של מתן, החובש איבד את הכיוון והגיע לתאג"ד. מתן יצא עם הכוח לסבב חילוץ שלישי כדי למצוא את יפתח. החיפוש היה קשה וברטי אוחיון שהיה תותחן בטנק של זאב, קפץ מהטנק ומצא את יפתח שאותו לא הכיר. המ"מ זאב מינדזיגורסקי נהרג ב-17 באוקטובר בהתקפה על מתחם החווה הסינית.
בשעה 02:00 בליל 15–16 באוקטובר, פלוגה ז', אשר בשלב זה כללה רק את טנק המ"פ, יחד עם עוד 5 טנקים מגדוד 79 ו-8 טנקים מגדוד 184 בלמו את נחשולי הטנקים המצריים המנסים להגיע לאזור מצמד ואפשרו לחיילי חטיבת המילואים של הצנחנים 247 בפיקודו של דני מט לבצע את המשימה של חציית התעלה תוך שימוש בסירות גומי.
לאחר ליל הצליחה, תוגברה פלוגה ז' בצוותים חדשים והמשיכה להילחם במרחב החווה הסינית עד ל-18 באוקטובר, תוך שהיא משתתפת בהרחבת מסדרון הצליחה כדי לאפשר מעבר בטוח של כוחות צה"ל למערב תעלת סואץ לשטח אשר כונה "אפריקה".
ב-18 באוקטובר הסתערה הפלוגה על מתחם נ"ט מצפון לחווה הסינית, וכל הטנקים שבפלוגה נפגעו, לרבות הטנק של מתן אשר ספג את הפגיעה השלישית.
ב-19 באוקטובר, יומיים לאחר קרב סרפאום, בסמוך לשעה 10:00, צלחה חטיבה 14 את התעלה. לאחר הצליחה הוחלט בפיקוד הישראלי לנסות בשנית ולכבוש את המתחם המצרי שמצפון לראש הגשר, שסומן במפת סיריוס בשם "אורחה". הפלוגה של מתן השתתפה בקרב מתחם אורחה בהתקפה משולבת ומתואמת וללא נפגעים.
בפלוגה ז' נהרגו 27 לוחמים במהלך המלחמה ורבים אחרים נפצעו. על מבצע החילוץ של רמי מתן אמר אמנון רשף: “טנקים פינו פצועים והרוגים, המ"פ רמי מתן פינה פצועים בזה אחר זה. לאחר המלחמה תחקרתי אותו ובגלל אשמה משותפת שלו ושלי לא הומלץ להעניק לו צל"ש. מגיע לו לא פחות מעיטור הגבורה" . בשנת 2002 פורסמה כתבה ובה הביע רמי מתן ביקורת על התנהלותו במהלך מלחמת יום הכיפורים של יובל נריה, שזכה לעיטור הגבורה על פועלו במלחמה, ועל יחסו הפומבי לעיטור שקיבל מצה"ל.
מחאת בלפור
רמי מתן הוא אחד הפעילים הבולטים במחאה נגד בנימין נתניהו (2020) המכונה "מחאת בלפור" (על שם בית ראש הממשלה השוכן ברחוב סמולנסקין 9, פינת רחוב בלפור) ומראשי תנועת "אין מצב". ב-28 בנובמבר 2020, הגיעו שתי שיירות ענק לירושלים כדי למחות נגד ראש הממשלה, עם מיצגים של F-35 ושל צוללות, במהלך ההפגנה עצרה המשטרה את רמי בגלל חשד שכתב 'לך' על המדרכה. ב-7 בינואר 2021 באו שוטרים לביתו של מתן ביישוב נטף עם צו חיפוש מבית משפט השלום בירושלים, ערכו חיפוש בבית, החרימו את הטלפון של מתן, ולקחו אותו לחקירה בתחנת המשטרה בירושלים.
ב-24 בספטמבר 2022 הותקף מתן על ידי פעיל הליכוד רמי בן יהודה במחלף חמד במהלך הפגנה נגד בנימין נתניהו ולמען עידוד הצבעה בבחירות לכנסת ה-25.
חיים אישיים
רמי מתן הוא הצעיר משישה ילדים, בהם כרמלה לכיש שהייתה עיתונאית ב"על המשמר"; נסים ממן, שופט בדימוס בבית המשפט המחוזי בנצרת, הפרסומאי ארנון ממן, הכלכלן בן-דרור מתן והדסה ברגר אשר הייתה אשת חינוך באשדוד.
רבי יוסי בן כיפר
רבי יוסי בן כיפר (לעיתים מוזכר בשם רבי יוסי בן קיפר) היה תנא בן הדור החמישי שחי בסוף המאה השנייה לספירה בארץ ישראל ולפרקים שהה גם בבבל. מוזכר בשני התלמודים, בתוספתא במסכתות קטנות ובמדרשי ההלכה.
קורות חייו
רבי יוסי בן כיפר נולד בארץ ישראל למשפחת כהנים. היה תלמידם של רבי אלעזר בן שמוע ורבי שמעון שזורי. היה חבירם של התנאים רבי דוסתאי ברבי ינאי ורבי דוסתאי ברבי יהודה. כבר בדור הרביעי לתנאים, בחייהם של רבותיו היה מתלמידי החכמים ואף כונה "גדול דור".
שליחותו לבבל בעניין קידוש החודש
לאחר שפסקו גזירות אדריאנוס התכנסו רבי מאיר, רבי יהודה, רבי יוסי, רבי שמעון, רבי נחמיה ורבי יוחנן הסנדלר בבקעת בית רימון ועיברו את השנה. מכיוון שבזמן הגזירות נהג חנניה בן אחי רבי יהושע לעבר שנים ולקדש חודשים שלחו החכמים את רבי יוסי בן כיפר יחד עם תנא נוסף שלא נמסר שמו אבל צוין שהיה נכדו של רבי זכריה בן קבוטל לדרוש מחנניה להפסיק לעבר שנים.
מכיוון שרבי יוסי ונכדו של זכריה בן קבוטל לא היו מוכרים בבבל הם החליטו לפעול בעורמה כדי שיהודי בבל יכירו בסמכותם ויקבלו את טענותיהם נגד חנניה. כשחנניה ראה את רבי יוסי וחבירו שאל אותם מה מטרת בואם לבבל הם ענו שבאו ללמוד תורה. הוא הכריז עליהם, "אנשים הללו גדולי הדור הם ואבותיהם שמשו בבית המקדש". לאחר הכרזתו החלו לפסוק ההפך ממנו עד שהוא הכריז עליהם "אנשים הללו של שווא הם של תוהו הם" (כלומר אנשים שאין להם שום מעלה), והם אמרו לו שאחרי שהכריז שהם גדולי דור הוא לא יכול לטעון שהם אנשים בלי שום מעלה.
כך הצליחו רבי יוסי ונכדו של זכריה בן קבוטל להיות מוכרים גם בקרב יהודי בבל כגדולי דור ואז נגשו למשימתם לטפל בנושא עבור השנים בבבל. הם שאלו את חנניה למה הוא מעבר שנים בחוץ לארץ והוא ענה להם שגם רבי עקיבא עיבר שנים בחו"ל והם ענו לו שרבי עקיבא עיבר שנים מפני שלא היו בארץ חכמים והוא ענה להם שגם הוא מעבר שנים מפני שאין בארץ חכמים כמותו והם ענו לו "גדיים שהנחת נעשו תיישים" (כלומר התלמידים הפכו לחכמי הדור) והם שלחו אותנו לומר לך להפסיק לעבר שנים ואמרו שהם מנדים אותך אם לא תשמע להם. בנוסף השליחים אמרו לאנשי בבל בשם חכמי ארץ ישראל שאם אינם שומעים, שיעלו להר ויבנו מזבח ויאמרו שאין להם חלק באלוקי ישראל (כלומר שעיבור השנה בנפרד מארץ ישראל נחשב כעבודת עבודה זרה) ובתגובה כל העם בכו ואמרו "חס ושלום! יש לנו חלק באלהי ישראל ". ואכן בסופו של דבר חנניה הפסיק לעבר שנים והורה ליהודי ארץ ישראל לקבל את עיבורם של חכמי ארץ ישראל.
בשליחותו של רבי אחי ברבי יאשיה
מסופר בגמרא שהתנא רבי אחי ברבי יאשיה מהעיר הוצל הפקיד כלי כסף אצל סוחרים מנהרדעא, ושלח את רבי יוסי בן כיפר יחד עם חבירו רבי דוסתאי ברבי ינאי להביא בשבילו את הפיקדון. כשהגיעו רבי יוסי ורבי דוסתאי לנהרדעא הסוחרים הביאו להם את הפיקדון ודרשו מהם לעשות 'קניין' על החפץ כדי שאם בדרך הפיקדון יפגע הסוחרים לא יהיו חייבים לשלם משום שכבר הקנו את החפץ לשליחיו של רבי אחי וזה נחשב שהחזירו את הפיקדון. רבי יוסי ורבי דוסתאי סירבו לעשות קניין ובתגובה הסוחרים דרשו מהם להחזיר להם את הפיקדון כי הם רוצים להחזיר רק לר' אחי עצמו כדי שלא להתחייב את שווי הכלי אם יפגע בדרך. רבי דוסתאי הסכים להחזיר את הכלי לסוחרים אבל רבי יוסי לא הסכים והסוחרים התחילו לצער אותו כדי להכריח אותו להחזיר את הכלי והוא לא הסכים. הסוחרים התלוננו לרבי דוסתאי על כך שחבירו לא מוכן להחזיר להם את הכלי והוא אמר להם להכות הרבה את רבי יוסי עד שיסכים להחזיר להם את הכלי.
כשחזרו רבי יוסי ורבי דוסתאי להוצל, התלונן רבי יוסי לרבי יאשיה שלא רק שרבי דוסתאי לא עזר לו אלא שהוא גם הציע לסוחרים להכותו יותר. רבי אחי שאל את רבי דוסתאי למה הוא עשה מה שעשה, ורבי דוסתאי ענה שהסוחרים הם גברתנים שאם הם אומרים לשלוחיהם לכפות מישהו השלוחים כופתים אותו ואם אומרים לשלוחיהם להרוג מישהו השלוחים הורגים אותו והוא חשש שיהרג ומי יתן לאביו ינאי בן כמותו. לאחר שרבי יאשיה הבין מרבי דוסתאי שהסוחרים קרובים למלכות ויש להם סוסים ופרדים ולכן קשה לברוח מהם הוא אמר לרבי דוסתאי שהוא עשה בסדר שהרי לא הייתה לו ברירה. מסיפור זה ניתן לראות את מסירותו של רבי יוסי שאף על פי שהיה בסכנת נפשות התמיד בשליחותו וסירב למסור את החפץ לסוחרים.
טענת רבי אהרון היימן שהיו שני תנאים בשם זה
רבי אהרון היימן טען שהיו שני תנאים בשם זה, הראשון היה בן הדור הרביעי לתנאים ותלמידו של רבי שמעון שזורי והוא זה שנשלח לבבל בזמנו של חנניה בן אחי רבי יהושע והשני היה בן הדור החמישי לתנאים ותלמידו של רבי אלעזר בן שמוע והוא זה שנשלח בידי רבי אחי ברבי יאשיה לנהרדעא. הוכחתו העיקרית היא מכך שרואים שמצד אחד היה לרבי יוסי קשר עם רבי דוסתאי ברבי יהודה ורבי אחי ברבי יאשיה שהיו בני דורו של רבי (הדור החמישי) ומצד שני כבר בזמן חנניה בן אחי רבי יהושע מהדור השלישי ורבי מאיר, רבי יהודה, רבי יוסי, רבי שמעון, מהדור הרביעי הוא כונה "גדול הדור". בנוסף לקביעתו זו טען רבי אהרון היימן שהתנא הראשון נקרא רבי יוסי בן קיפר (באות ק) וכל המקומות שהוא מוזכר באות כ זה שגרסה משובשת וצריך לשנות לק.
אומנם אחרים (למשל הסדר הדורות) לא הבדילו בין שני התנאים וסברו ששניהם תנא אחד, וככל הנראה הם יענו שמצאנו הרבה פעמים שחכם מדוור אחד דן עם חכמים מהדור שלפניו ושאחריו ולא טוענים בגלל זה שזה לא אותו חכם אלא אומרים שבגיל יחסית מבוגר הוא היה חברו של חכם צעיר ממנו.
סובק
סוֹבֶּק היה אל במיתולוגיה המצרית במצרים העתיקה. האל זוהה עם תנין היאור. הוא תואר כבעל צורת תנין וגם כבעל גוף אנושי וראש של תנין. האל היה בעל אופי מורכב שהשתנה במהלך השנים. דמותו של האל נקשרה גם בכוחם של מלכי מצרים, פוריות ועצמה צבאית. בנוסף שימש גם כאל מגן בעל כוחות אפוטרופאים שיכול היה בעזרת כישוף להרחיק את הרוע, במיוחד כנגד הסכנות שנבעו מהתנינים בנילוס. אביו של סובק היה האל סת, ואמו הייתה האלה נית' (Neith).
היסטוריה
האל סובק היה בעל נוכחות ארוכת שנים בפנתיאון האלים המצרי. הזיהוי הקדום ביותר שלו הוא בתקופת הממלכה הקדומה שהתקיימה בין המאה ה-27 לפנה"ס ועד המאה ה-22 לפנה"ס, במשך כל תקופת מצרים העתיקה ועד התקופה הרומית המאה ה-4. הוא מופיע בכתבי הפירמידה (Pyramid Texts), מהטקסטים הדתיים הקדומים ביותר שנמצאו על קירות הפירמידה בסקארה ומתוארכים לשושלות ה-5 וה-6 (המאות ה-23-24 לפנה"ס). במיוחד בלחש PT 317. לחש זה משבח את פרעה אונס שמלך במאה ה-24 לפנה"ס, כהתגלמות האל התנין והוא מתחיל במילים: " אונס הוא סובק". על פי הכישוף סובק נחשב לאלוהות אלימה בעלת מיניות גבוהה הנוטה לגחמות.
המשמעות של השורש סבק במצרית עתיקה שנוי במחלוקת, אבל הרוב מעריכים שהוא נגזר מהפועל "להכניס להריון".
חשיבותו של האל סובק גדלה בתקופת הממלכה התיכונה במיוחד בשושלת ה-12 בתקופת מלכותו של אמנמחת השלישי שמלך במאה ה-19 לפנה"ס. מלך זה התעניין במיוחד במחוז פיום שהיה קשור באל סובק. המלך ובני תקופתו בנו מבנים רבים שהוקדשו לאל סובק, רובם באזור פיום. בתו של אמנמחת השלישי נקראה סובקנפררע שמשמעותו היא "היופי של סובק". היא הייתה המלכה האחרונה של השושלת ה-12. בתקופה זו האלוהות עברה שינוי ודמותו של סובק התמזגה לעיתים עם דמות האל בעל ראש הבז הורוס. מיזוג זה האדיר את דמותו של סובק ונתן לו מקום חשוב יותר בפנתיאון האלים המצרי בהיותו של הורוס חלק מהשילוש האלוהי ביחד עם הוריו איזיס ואוזיריס.
מרכזי פולחן
כל מחוז פיום ובמיוחד אזור אגם מואריס (Lake Moeris) הקדום שימש כולו כמרכז פולחן לאל סובק. רוב הערים במחוז פיום פיתחו וריאציות מקומיות משלהן לאל סובק. האל סובק שדייטי היה האל הפטרון של קרוקודילופוליס עיר הבירה של מחוז פיום ששמה הקדום היה "שדייט" והוא היה ההתגלמות הבולטת ביותר של האל סובק. בעיר נעשתה בנייה נרחבת לכבוד האל. בתקופת מצרים העתיקה העיר סגדה והתפללה לתנין קדוש ששמו היה פטסוחוס, והוא היה התגלמותו של האל סובק. היה נהוג לקשטו בזהב ואבני חן. התנין חי בתוך מקדש מיוחד אשר נבנה למענו, בתוך המקדש היה משטח של חול, בריכת מים ומזון. עם מותו של התנין, נבחר תנין אחר למלא את מקומו.
אתר פולחן נוסף לאל סובק נמצא במקדש קוֹם אוֹמְבּוֹ השוכן על שפת הנילוס במצרים העליונה. המרכז פעל במיוחד בתקופה התלמיית ובתקופה הרומית. המקדש במקום נקרא פֶּר-סובק שפירושו "הבית של סובק". במקדש נמצאו עשרות תניני יאור חנוטים שהוקדשו לאל סובק.
בתקופה התלמיית נכתבה בפיום מונוגרפיה שנקראת ספר פיום (Book of the Faiyum). חלק ניכר מהיצירה מוקדש לסובק ומתרכז במסע שעושה סובק-רע מדי יום בהתאם לתנועת השמש בשמים. הטקסט עוסק גם בתפקידו המרכזי של סובק המבטא את תפקידו של האל רע, ומציין שסובק עלה מהמים הקדמוניים של אגם מואריס. עותקים רבים של הספר שרדו, ולדעת החוקרים ספר זה היה נפוץ מאוד בעת העתיקה. הטקסט בספר מבטא את הקשר שבין פיום לאל סובק והשפעתו הגיעה גם לאזורים שמחוץ לפיום והגיעה עד מצרים העליונה לאזור מקדש קום אומבו.
רקון (רכב תצפית)
המערכת פותחה ומיוצרת על ידי רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, והיא כוללת מכ"ם קרקעי בעל יכולת להבחין בבני אדם ממרחק של כ-10 קילומטרים ומצלמה מדגם POP לאיסוף מודיעין חזותי, המורכבים על תורן טלסקופי המתנשא לגובה של עד תשעה מטרים. בנוסף מותקן על התורן אמצעי מדויק למציאת הצפון (north finder) המערכת מופעלת על ידי צוות של שלושה אנשים, היושבים בתא סגור וממוזג בחלקו האחורי של הרכב.
המערכת פועלת משנת 2001 בשירות חיל האיסוף הקרבי, ומאוחר יותר גם בשירות משמר הגבול ומשטרת ישראל. ב-2010 נכנס לשירות צבאי אב טיפוס של ה"גרניט" שאמור בסופו של תהליך להחליף את הרקון המיושן. במשטרה משמשת המערכת לשם זיהוי מרחוק של פעילות עבריינית, ובמשמר הגבול משמשת המערכת לשם איתור מסתננים וכן סיוע לפעילות היחידות המיוחדות של מג"ב.
וידאנה (סרט)
וידאנה (באוקראינית: Віддана) הוא סרט דרמה היסטורי אוקראיני המבוסס על ספרה של סופיה אנדרוחוביץ' "פליקס אוסטריה", שהייתה גם שותפה לכתיבת התסריט. אירועי הסרט מתרחשים במאה ה-19 בעיר איוונו-פרנקיבסק אשר ב. בתפקידים הראשיים מככבים מריאנה יאנושביץ', אולסיה רומנובה ורומן לוצקי.
הסרט יצא לאקרנים באוקראינה ב-16 בינואר 2020.
תקציר עלילת הסרט
הסיפור מתרחש בעיר סטניסלב בשנת 1868. ד"ר אנגר מאבד את אשתו בשריפה, אך מצליח להציל את שתי הילדות, אדל וסטפניה, בתה של סוכנת משק הבית. בזמן תקופת האבל, הרופא מחליט להפגיש ביניהן.
25 שנה חלפו והבנות גדלו ואינן נפרדות, אם כי אדל נשואה כעת. סטפניה מנהלת גם את החווה ומרווה את תשוקתה לבישול. הבנות עדיין אינן מכירות את הסיפור במלואו ואינן יודעות מי הן אחת לשנייה: אחיות וחברות, או עוזרת ופילגש. במערבולת של אהבה וקנאה, משמעויות ותעלומות כפולות, סוף סוף נעלם הגבול שבין מציאות לבדיה. תלבושות יפהפיות, כלים מעולים וטיולים אינסופיים... מה קורה כאשר האשליה מתחילה להתפזר ובמקום זאת צצה ועולה המציאות?
גאולת קרקע
גאולת הקרקע הוא מושג בהלכה היהודית המדבר על השבת קרקע לידי בעליה המקוריים, שנאלץ למכור את נחלתו (שדה או בית שאינו בעיר מוקפת חומה) מפאת קשיים כלכליים, אפשרות אחת היא שהאדם עצמו יגאל את הקרקע על ידי החזרת החוב, אפשרות שנייה היא מצווה לפיה על קרובי משפחתו של האדם לקנות את הנכס בחזרה והאפשרות השלישית היא השבת הקרקע לאדם בשנת היובל.
מקור המצווה
המצווה מופיעה בפרשת בהר:.
יש עדיפות שהקרקע תהיה בידי קרוב משפחה של הבעלים המקוריים ולא בידי אדם זר. הקונה אינו יכול לסרב למכור את הקרקע לגואל הקרקע.
טעם ודיני המצוה
מחמת חשיבות הקרקע בארץ ישראל, צוותה התורה על מצוות גאולת קרקע "כי ימוך אחיך ומכר מאחזתו" (ויקרא כה, כה). התורה מלמדת, שהתנאי המקדים ל"ומכר מאחזתו", הוא "כי ימוך". רק כאשר נעשה מצבו הכלכלי של האדם מך ודחוק, אז רשאי הוא, למכור את אחוזתו שבארץ-ישראל. גם אז מדייקת התורה "ומכר מאחזתו", מקצת אחוזתו ימכור ולא את כולה. אם די לו במכירת חלק מאחוזתו, אין לו רשות למכור יותר.
בנוסף "ובא גאלו הקרוב אליו וגאל את ממכר אחיו". אם כבר אירע שמכר אדם מאחוזתו, מצפה התורה שקרקע זו תיגאל מיד הקונה ותשוב לבעליה אפילו שלא בהסכמתו, דבר שלא מצינו בשאר מכירה וקניה. היות שחלקה בארץ ישראל כמוה כחלקה בעולם הבא, התורה עושה רבות על-מנת להניא את היהודי ממכירת חלקו בעולם הבא הנמצא עלי אדמות. אם בכל זאת גרם עוניו והוא נאלץ למכור מאחוזתו, מקלים ככל שניתן את השבתה לרשותו. זהו גם הטעם הכללי למצות היובל, בה הקפידה התורה שישוב כל אדם לשבת בנחלתו הוא.
צורת הגאולה
התורה מבחינה בין גאולת קרקעות של "בתי חצרים" (אשר אין להם חומה סביב) לבין "עיר חומה" (בית בתוך עיר המוקפת חומה, שחז"ל פירשו שמדובר בחומה מימות יהושע בן נון).
במסכת קידושין מובאת מחלוקת תנאים בשאלה האם גאולת הקרקע היא חובה או רשות. לדברי רבי אליעזר זו חובה, ולדברי רבי יהושע - רשות. נפסקה הלכה כרבי יהושע, ולפיכך כתב הרמב"ם: "אם רצו קרוביו לגאול - גואלים".
פירושים נוספים למושג
המושג המקראי לא מתייחס לרכישת קרקעות של עמים ושבטים אחרים, או להשתלטות על אדמות אלו. במהלך השנים קיבל המושג משמעות לאומית.
רכישת אדמות ארץ ישראל בטרם הציונות
יהודים רכשו אדמות בארץ ישראל לאורך הדורות. רכישות אלו התעצמו בעיקר במחצית השנייה של המאה ה-19 והיו קשורות ליציאה מהחומות.
בציונות
רכישת אדמות בארץ ישראל באמצעות קניית הקרקע על ידי יהודים וייעודה לשימושים שונים הייתה אחד מיעדיו הבולטים של המפעל הציוני ומצאה ביטוי בהקמת הקרן הקיימת לישראל.
ThinkFun
ThinkFun (ת'ינק פאן, בעבר הייתה ידועה בשם Binary Arts, בינארי ארטס) היא חברת צעצועים ומשחקי לוח שנוסדה בווירג'יניה שבארצות הברית ב-1985. בין משחקיה הנודעים של החברה, המשחק "Rush Hour" ששווק בעברית גם בשם "שעת השיא".
היסטוריה
ThinkFun נוסדה ב-1985 במרתף ביתם של הזוג ביל ריצ'י (Ritchie) ואנדראה ברתלו (Barthello), במטרה מוצהרת "לתרגם את הרעיונות המבריקים של המתמטיקאים, המהנדסים והממציאים המטורפים ביותר, לצעצועים פשוטים שאותם יוכלו להבין ילדים וילדות ברחבי העולם".
שנות השמונים של המאה ה-20 היו תקופה לא נוחה בתעשיית הצעצועים, הלהיט האחרון - "קובייה הונגרית" - החל לאבד פופולריות והקמעונאים התרחקו ממסחר במשחקים בהיקפים גדולים.
עם התפתחות והתפשטות הקניונים בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, התעורר מחדש העניין במוצרים ייחודיים וחנויות לייף סטייל שונות גילו את המשחקים של החברה והיא צמחה במהירות. החברה הופיעה בשנים 1194–1992 שלוש שנים ברציפות ברשימת "Inc 500", רשימת החברות הצומחות במהירות שמפרסם המגזין "Inc.".
ב-1996 הוציאה החברה את המשחק הנמכר ביותר שלה עד כה: "Rush Hour", לוח ובו 40 חידות בעלות קושי משתנה שכולן עוסקות בניווט רכב בפקק תנועה בפריסות שונות. המשחק הומצא בידי החידונאי היפני הנודע נוב יושיגהארה והכניס את החברה לשוק המשחקים הבינלאומי. החברה המשיכה להתרחב תוך שהיא נשענת על ממציאי משחקים שהתפרסמו ברחבי העולם לפני שהחלו לעבוד עם החברה.
ב הייתה החברה, אחת הראשונות בין חברות הצעצועים המסורתיות שנכנסו לשוק האפליקציות והנפיקה גרסאות של משחקיה המוצלחים ביותר, כמו: "Rush Hour" (שעת שיא), "Solitaire Chess" ו"שוקולד בריבוע", מותאמות למכשירי אייפוד טאץ', אייפון ואנדרואיד.
ציון אשכנזי
ציון אשכנזי (נולד ב-13 במרץ 1978) הוא שחקן ובמאי תיאטרון ישראלי, זוכה פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה.