cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Night Boat to Cairo
Night Boat to Cairo (בעברית: סירת לילה לקהיר) הוא שיר של להקת הסקא-פופ הבריטית מאדנס, מהאלבום One Step Beyond משנת 1979. הוא נכתב על ידי מייק בארסון, קלידן הלהקה, וגרהאם מקפירסון ("סאגס"), סולן הלהקה. השיר הגיע לשיאו במקום השישי במצעד הסינגלים בבריטניה והגיע לטופ 30 בבלגיה, אירלנד והולנד. מאוחר יותר יצא השיר מחדש בבריטניה בשנת 1993 בעקבות הצלחת הגרסה המחודשת של "It Must Be Love", והגיע למקום ה-56.
השיר היווה השראה לשיר "רכבת לילה" של להקת הרוק הישראלית משינה.
ניסוי
ניסוי מדעי (בשפות הודו-אירופיות רבות: "אקספרימנט", בלטינית experimentum – מן המילה experiri "לנסות") הוא שיטת מחקר מדעית לבדיקת השערה בדבר קשר סיבה ומסובב בין הגורמים הנחקרים, על ידי השוואה בין שני מצבים. במצב אחד המדען מחולל שינוי משמעותי ויזום במערכת הנחקרת, או במודל למערכת כזו ובמצב השני המדען אינו מחולל שינוי כזה. העובדה שהשינוי המשמעותי במערכת נעשה ביוזמת המדען מאפשרת לדעת מה הם קשרי הסיבה והמסובב במערכת הנחקרת.
הניסוי המדעי נבדל מהתצפית המדעית בכך שבתצפית מדעית לא מחוללים שינוי משמעותי במערכת הנחקרת ונבדל מחיפוש פתרונות בניסוי וטעייה בכך שהוא מחייב השערה ומחייב השוואה בין מצבים. הניסוי הוא אחד הכלים החשובים ביותר להעשרת המידע על העולם הפיזי בגישה אמפירית.
תקפות
תקפותו של ניסוי מדעי היא הסיכוי שהניסוי באמת מוכיח את מה שעורך הניסוי חושב שהוא מוכיח. כדי שלניסוי מדעי תהיה תקפות גבוהה, עליו לעמוד, באופן המיטבי, במספר דרישות. תכנון הניסויים מנסה לאזן בין הדרישות וההגבלות של אותו תחום מדעי במסגרתו נעשה הניסוי, כך שהניסוי יניב את המסקנות הברורות ביותר באשר להשערה הנבדקת בניסוי. מדען מוכשר הוא אדם שכושרו היצירתי מאפשר לו לתכנן מחקרים (כגון ניסויים) ברי ביצוע ובעלי תקפות גבוהה.
אפשרות להתערבות יזומה
בתחומים מדעיים מסוימים, כגון מכניקה, קל למדען ליזום התערבות משמעותית במערכת הניסוי. קל למדען, למשל, להפיל משקולות שונות ולצפות בתוצאות (ראו ניסוי גלילאו). לעומת זאת, בתחומים כמו אסטרונומיה, קשה למדען ליזום התערבות משמעותית. נכון לעשור הראשון של המאה ה-21, אנשי המדע יכולים להתערב באופן משמעותי במסלול תנועתם של שביטים בלבד וגם זאת תוך השקעה כספית קשה לגיוס. יתרה מזאת, גם ניסויי מעבדה במודלים המדמים גורמי שמים אפשריים לביצוע רק במעבורות חלל, כי בהן השפעתו של כח המשיכה של כדור הארץ היא זניחה.
אובייקטיביות מדידות
בפיזיקה ובכימיה המדידות הניסיוניות תעשנה באופן אובייקטיבי וכי תהיה בקרה על כל תנאי הניסוי לכל אורכו. מנגד, בתחומי מחקר אחרים כמו ביולוגיה ורפואה, קשה מאוד לעיתים להבטיח בקרה מושלמת על כל המשתנים בניסוי לכל אורכו ואילו בתחום מדעי החברה, קשה אפילו יותר להגדיר שיטה מדויקת למדידת תוצאות ניסוי באופן אובייקטיבי.
מסיבות אלה תחומים מדעיים כמו פיזיקה ותחומים אחרים של מדעי הטבע מכונים לעיתים "מדעים מדויקים" (או מדעים "קשים") בניגוד למדעי החברה ותחומים מדעיים אחרים, המכונים לעיתים מדעים "רכים".
קל יותר למדוד נכונה את משקלו של גוף דומם מאשר את משקלה של חיה משתוללת. קל יותר למדוד נכונה את לחץ המים בצינור מאשר את לחץ דמו של אדם מתרגש.
תקפות הגדרות ומודל
יש תחומים בהם ניתן למדוד באופן ישיר את הגודל בו מתעניינים ואילו בתחומים אחרים, בהם מתעניינים במושגים מופשטים, יש להגדיר את המושג המופשט באופן אופרטיבי כדי למדוד אותו. ההגדרה האופרטיבית אינה חופפת לעולם את המושג הבלתי מדיד ובלתי מוגדר שהיא מחליפה. אפשר למדוד משקל, אבל אי אפשר למדוד "חוכמה" או "איכות חיים." מקובל למדוד מנת משכל במקום למדוד "חוכמה", אולם הקשר המדויק בין מנת משכל לחוכמה לא יוכל להיוודע לעולם.
גם הקשר בין מערכת המודל עליה נערך הניסוי לבין המערכת שמעוניינים לחקור, אינו תמיד ברור. קל יותר להבין האם עכבר מעבדה מדמה נכונה את האדם בניסוי לתרופה משככת כאבים מאשר בניסוי על אודות הדחקת זיכרונות לא נעימים. זאת משום שקל יותר לברר סוגיות באנטומיה ובפיזיולוגיה מאשר בפסיכואנליזה.
ברבע האחרון של המאה העשרים החל להתפתח ענף מחקר העוסק בעיצוב ניסויי במדעי החברה. ענף זה מגדיר וחוקר תקפות מבחנים ועוזר לאנשי המדע לשפר את תקפות הניסויים ולבקר טוב יותר את תקפות ניסויי זולתם. כתוצאה משיקולים תקפות, תכנון הניסוי במדעים המדויקים נוטה להתמקד על הסרת כל השפעה חיצונית, בעוד שניסויים במדעים "הרכים" יותר מתמקד יותר על הבעיות בתוקף החיצוני של תוצאות הניסוי, לעיתים באמצעות שימוש בשיטות סטטיסטיות. לעיתים מתרחשים אירועים טבעיים מהם ניתן להסיק מסקנות מדעיות, אלה הם הבסיס לניסויים טבעיים. במקרים כאלה המדען ניצב בפני בעיית הערכת ה"תכנון" הטבעי של הניסוי.
פשטות וחזרתיות
ניסוי מדעי בעל תקפות גבוהה צריך להיות פשוט מכל בחינה. ניסוי עם שאלה ניסויית פשוטה, הליך ניסויי פשוט ועבוד נתונים פשוט הוא ניסוי שיש מעט סיכוי לטעות בעריכתו, מעט סיכוי לטעות בפירוש תוצאותיו וקל למי שמפקפק בדיווח על תוצאותיו לערוך את הניסוי שנית כדי להיווכח בהן בעצמו. כעיקרון, יש תחומים שקל יותר לעצב בהם ניסויים כאלה. קל יותר לעצב ניסוי פשוט ובר חזרה במכניקה מאשר בתורת הקוונטים. קל יותר לנתח תוצאות של ניסוי באלפי תולעי מעבדה מאשר תוצאות ניסוי בהגברת המטר בשלושה אזורים בישראל. אולם, אנשי מדע יצירתיים עשויים להצליח לעצב ניסויים פשוטים וקלי עריכה עבור סוגיות שקודמיהם לא הצליחו לערוך בהם ניסויים כאלה.
אתיקה
מקובל לחשוב שלמגבלות המוסכמות החברתיות אינה קשורה לתקפות הניסוי. זה לא מדויק. לניסוי שעריכתו מעוררת תהיות מוסריות יש גם בעיית תקפות. קשה לנהל דיון מדעי שקול כשמדווחים על תוצאות ניסוי עם נקודות תורפה אתיות. כמו כן קשה לחזור על ניסוי לא אתי כאשר מפקפקים בתוצאותיו. עריכת ניסוי כזה אינה פשוטה מלכתחילה משום שאישור לעריכתו מצריך ויכוח ממושך עם ועדת האתיקה של מוסד המחקר וחזרה עליו תדרוש ויכוח חריף עוד יותר. מעבר לזאת, חלק מהאנשים המפקפקים בתוצאות ניסוי כזה לא יחזרו עליו מטעמי מצפון ואחרים לא יחזרו עליו כי יפחדו להתמודד עם תביעות או התנכלויות.
דוגמה לניסוי שאי אפשר לחזור עליו מנסיבות אתיות הוא ניסוי הכלא של זימברדו.
ניסויים מבוקרים
השערות רבות במדע, בפיזיקה למשל, יכולות לבסס קשר סיבתי בין גורמים בכך שהן מצביעות על העובדה כי עד אשר לא מתרחשת תופעה מסוימת, לא קורה דבר אחר וכי כאשר התופעה מתרחשת, ניתן לצפות באותה תופעה אחרת. מצבים כאלה נדירים במדע.
לדוגמה, יש בדיחה ישנה ולפיה מישהו טוען כי מרעיש כדי להרחיק ממנו את הטיגריסים ומיד מצדיק את התנהגותו באמירה: "אתה רואה, זה עובד!" בעוד ש"ניסוי" זה איננו מפריך את ההשערה כי "השמעת רעש מרחיקה טיגריסים", הוא גם איננו תומך בהשערה ולפיה: אי-השמעת רעש איננה מרחיקה את הטיגריסים.
כדי להדגים השערה בדבר קשר סיבתי בין אירועים, הניסוי חייב להראות כי, לדוגמה, תופעה מסוימת מתרחשת לאחר שניתן לנבדק טיפול מסוים וכי התופעה איננה מתרחשת בהיעדר אותו טיפול. (ראו שיטת בייקון).
ניסוי מבוקר משווה בדרך כלל בין התוצאות שהתקבלו בדגימת הניסוי (או קבוצת הניסוי) לבין התוצאות שהתקבלו בדגימת הבקרה (או קבוצת הבקרה), שהיא זהה בכל לדגימת הניסוי להוציא את אותו גורם שאת השפעתו אנחנו מבקשים לבדוק. ניסויים בתרופות הם דוגמה טובה לשיטת ניסוי זו. קבוצת הניסוי היא הקבוצה המקבלת את התרופה, בעוד שקבוצת הבקרה תקבל פלצבו. בניסויי מעבדה רבים רצוי לבצע את הניסוי על דגימות חוזרות ולקיים דגימות בקרה חיוביות ודגימות בקרה שליליות. את התוצאות המתקבלות מדגימות הניסוי החוזרות ניתן בדרך כלל לחשב בממוצע, או במידה ותוצאות אחת הדגימות החוזרות חורגת במידה ברורה מן הדגימות האחרות, ניתן להתעלם ממנה כתוצאה של טעות בניסוי (ייתכן שפסחנו על צעד ניסויי כלשהו בדגימה זו). לעיתים, חוזרים על אותו ניסוי פעמיים ושלוש, כדי להגביר את תוקף התוצאות.
דגימת בקרה חיובית עוברת הליך הדומה מאוד לניסוי עצמו, אבל זהו הליך שידוע מניסויים קודמים כי יניב תוצאה חיובית. בקרה שלילית היא הליך שידוע כי יניב תוצאה שלילית. הבקרה החיובית מאששת את ההנחה כי תנאי הניסוי הם כאלה שניתן היה לקבל תוצאה חיובית, אפילו אף לא אחת מדגימות הניסוי עצמו הניבה תוצאה חיובית. הבקרה השלילית מדגימה את התוצאות המתקבלות כאשר הניסוי אינו מניב את התוצאה החיובית. לעיתים קרובות מתייחסים לבקרה השלילית כאל תוצאת "רקע" שאותה יש להפחית מן התוצאות המתקבלות מדגימות הניסוי.
ניתן לבצע ניסויים מבוקרים אף בתנאים שבהם קשה לשלוט על כל משתני הניסוי. במקרה כזה הניסוי נפתח ביצירת שתי קבוצות (או יותר) של דגימות השוות מבחינה הסתברותית. זאת אומרת, שמדידות של תכונות שונות בין שתי הקבוצות נמצאו זהות והקבוצות מגיבות באופן זהה לאותו טיפול. הזהות הזו בין הקבוצות נקבעת בשיטות סטטיסטיות הלוקחות בחשבון את מידת השונות בין היחידים וכן את מספר היחידים בכל קבוצה. בשטחים מדעיים כמו מיקרוביולוגיה וכימיה, שבהם כמעט ולא קיימים הבדלים בין יחידים בקבוצות מדגם, וגודל קבוצות המדגם מורכב ממיליוני יחידות (למשל, מולקולות, או חיידקים), ניתן לפסוח על שיטות סטטיסטיות אלה מתוך ההנחה כי די בחלוקת המדגם לשתי קבוצות מדגם (ניסוי ובקרה) ובכך השגנו שתי דגימות זהות. לעומת זאת, בניסויים על בני-אדם, נדרשת בדרך כלל הקצאה אקראית (RCT) כדי לקבל קבוצות דומות מספיק בתחילת הניסוי.
מרגע שבידינו שתי דגימות זהות, מהלך הניסוי מתוכנן כך שהן תקבלנה תנאים זהים בדיוק, להוציא משתנה בודד, שאותו אנו חפצים לבדוק. ניסויים בבני אדם דורשים שימוש באמצעי זהירות מיוחדים כדי לשלוט בגורמים חיצוניים, כגון אפקט הפלצבו. ניסויים כאלה הם בדרך כלל עם סמיות כפולה. זאת אומרת, שגם הנבדק וגם החוקר אינם יודעים מי מהנבדקים משתייך לקבוצת הניסוי ומי מהם לקבוצת הבקרה, אלא לאחר שהסתיים הניסוי וכל המידע הרצוי נאסף. אמצעי בקרה זה מבטיח שההשפעה היחידה על הנבדק תהיה כתוצאה מן הטיפול הניתן ולא כתוצאה מתגובה לידיעה שהוא מטופל בתרופה הניסיונית.
ניסוי מבוקר דל משתתפים
לדוגמה: בדיקת ההשערה על פיה מתן רשות לאסירים לשהות על גג בית הכלא מורידה את הפוטנציאל שלהם לאלימות. שהייה על גג בית הכלא אינה מקובלת בשל הפחד שהיא תספק להם הזדמנות לברוח מהמאסר. עריכת ניסוי המוני שכולל עליית אסירים לגג הכלא, לא באה בחשבון. אולם, אם יימצא נימוק טוב לאפשר לאסירים.
מערך הניסוי: בוחרים שלושה אסירים אלימים ועורכים עליהם תצפית. במהלך התצפית רושמים את מספר ההתפרצויות האלימות שיש לכל אחד מהם בשבוע. כאשר מגיעים למצב בו ברור מה ממוצע ההתפרצויות האלימות השבועי שלהם, מאפשרים לאחד מהם לשהות על גג הכלא במשך רבע שעה בכל יום. אם מתגלה שממוצע ההתפרצויות האלימות שלו ירד דרמטית, ממתינים עד להתייצבות הממוצע החדש ומאפשרים גם לאסיר השני לשהות על גג הכלא במשך רבע שעה בכל יום. כאשר ממוצע ההתפרצויות האלימות השבועי של שני האסירים שמורשים לעלות לגג מתייצב על ערך נמוך, חוזרים על ההתערבות הניסויית עם האסיר השלישי. כאשר גם ממוצע ההתפרצויות שלו מתייצב על ערך נמוך בהרבה משהיה לפני ההתערבות הניסויית, ניתן לסיים את הניסוי במסקנה שבשלושה מקרים בלתי תלויים העלייה לגג הורידה את הנטייה לאלימות. אפשרות אחרת, היא להמשיך את הניסוי ולשלול את זכות העלייה לגג מהאסירים – כל אחד בתורו ולהוכיח שהם חוזרים להיות אלימים.
וריאציה על השיטה נקראת ABAB ויש בה שלב B נוסף אחרי שלב ה-A השני. וריאציה נוספת היא ABA - BAB. דהיינו, חלק מהמשתתפים עוברים את שלבי הניסוי לפי סדר אחד וחלק לפי סדר שני.
ניסויים מבוקרים למחצה
ניסויים מבוקרים למחצה הם ניסויים שבאופן ברור עומדים בחלק מדרישות התקפות של ניסויים מבוקרים. ניסויים אלה מקובלים בתחומי מחקר בהם לא חייבים להסתפק בתצפיות אולם כמעט בלתי אפשרי לערוך ניסויים מבוקרים. דוגמה לתחום כזה - פיתוח תוכניות לימודים. אי אפשר להשוות את יעילותה של שיטה חדשה ללימוד החשבון בבתי הספר היסודיים ליעילותה של השיטה הישנה בעזרת ניסוי מבוקר, אולם אינך חייב להסתפק בתצפית כדי לחקור את ההבדלים בין השיטות.
אי אפשר לערוך ניסוי מבוקר על אודות שיטות הוראת חשבון במעבדה. חיות מעבדה לא יכולות להיות מודל מוצלח לתלמידים הלומדים חשבון וכליאת תלמידים במשך כמה חודשים במעבדה נוגדת את החוק ואת כללי האתיקה והמוסר. מעבר לזאת, קשה מאוד לערוך ניסוי כזה במדגם מקרי של תלמידים - חלוקה של תלמידים באופן מקרי לשתי כיתות שבכל אחת מהן תונהג שיטת הוראה אחרת במשך כמה חודשים, היא משימה קשה לביצוע. חוקר חינוך לא יכול להגיע לבית ספר ולדרוש מצוות ההוראה לחלק מחדש את התלמידים לכיתות כדי לבצע את הניסוי שלו. מה גם שניסוי מבוקר דורש שאותו מורה ילמד את שתי הכיתות ובכל אחת מהן יעשה זאת בעזרת שיטה שונה.
בתחום החינוך מקובל לבצע ניסויים מסוג זה על ידי בחירה מקרית של שתי כיתות קיימות באותו בית ספר. ניסוי כזה נחשב לניסוי חצי מבוקר כי חוקר החינוך לא שולט בהרבה פרמטרים חשובים הקשורים לניסוי. החוקר לא שולט בזהות המורים. הוא אינו שולט בחלוקה של התלמידים לכיתות. הוא אינו יכול לוודא שמנהל בית הספר אינו דואג לתת תגבור לכיתה שהישגיה נמוכים יותר. הוא אינו יכול לוודא שהורי התלמידים הלומדים בשיטה שפחות מצליחה אינם שולחים אותם למורים פרטיים אחרי הצוהריים וכיוצא בזה.
אף על פי כן, לניסוי חצי מבוקר יש יכולת טובה יותר לקבוע סיבה ומסובב מאשר לתצפית. חוקר המשווה שיטות הוראה בעזרת תצפית, יתקשה למצוא שתי כיתות מאותו בית ספר שלמדו בשתי שיטות שונות בו אותו זמן.
ניסויי שדה
הכינוי "ניסויי שדה" ניתן לניסויים אלה כדי להדגיש את ההבדל שבינם לבין ניסויי מעבדה. ניסויים כאלה נהוגים לעיתים קרובות במדעי החברה ובמיוחד בניתוח כלכלי של התערבויות חינוכיות ובריאותיות. לניסויי שדה יש את היתרון בכך שהתוצאות נצפות בתנאים טבעיים ולא בתנאי מעבדה מלאכותיים. להבדיל מניסויים טבעיים, החוקר בניסוי שדה מציג משתנה חדש, או משנה את גודלו של משתנה קיים, בשדה הניסוי. אולם, כמו ניסויים מבוקרים למחצה, גם ניסויי שדה סובלים מן האפשרות של משתנים מתערבים העלולים לגרום לתוצאות בלתי מדויקות.
ניסויי שדה מקובלים מאוד בפסיכולוגיה. בניסויי שדה בפסיכולוגיה המדען עשוי לשכור שחקנים שיציגו מצגי שווא לאנשים המשתתפים בניסוי בלא ידיעתם (זה דורש אישור מוועדת האתיקה). דוגמה לניסוי כזה - ניסוי האנשים המביטים אל השמים: המדען שוכר שחקנים שעומדים ברחוב ומביטים ממושכות אל השמים. הניסוי מנסה לברר את השפעתו של לחץ חברתי. שאלת הניסוי היא "באילו תנאים יצטרפו אנשים אחרים אל השחקנים ויביטו גם הם בשמים?" מתברר שככל שיש יותר שחקנים שמביטים אל השמים, כך מצטרפים אליהם יותר אנשים אחרים שמביטים אל השמים. האחרים עשויים אפילו להביט אל השמים ממושכות. ככל הנראה משוכנעים אנשים רבים שאם יש לאחרים סיבה להביט בשמים אז גם להם יש סיבה להביט בשמים.
ניסויים טבעיים - תצפית השוואתית
המונח "ניסוי" מצביע בדרך כלל על עריכת הליך בתנאים מבוקרים, אולם לעיתים עריכת ניסויים מבוקרים מסובכת ביותר או אפילו בלתי אפשרית. במקרים כאלה חוקרים נאלצים לבצע "ניסויים טבעיים" או "תצפיות השוואתיות". התצפית ההשוואתית המיטבית היא מציאה של שני מושאים לתצפית שדומים בתכונות רבות אך שונים רק בתכונות שאותם מעוניין המדען לחקור. למעשה, ניסוי טבעי מיטבי הוא מצב בו ניסוי שלא היה בכוחו של האדם לערוך, כאילו נערך בסיוע כוחות הטבע.
דוגמה לניסוי טבעי - בדיקת השפעת קצב התמותה באוכלוסייה האנושית על קצב הילודה. המדען אינו יכול להרוג אנשים לשם הניסוי. אולם, הוא יכול להשוות את קצב הילודה בחברה מסוימת לפני ואחרי אסון טבע או מלחמה. הוא יכול גם למצוא שתי חברות שקצב הילודה בהן היה דומה עד שאחת מהם חוותה אסון טבע שהמית רבים מהפרטים בה.
דוגמה אחרת לניסוי טבעי - השוואת תאומים זהים עם שוני ספציפי. יש שני סוגים של מחקרים שמשווים תאומים זהים עם שוני ספציפי. האחד הוא תצפית לחיפוש השערות, למשל חיפוש השערות למנגנון הפתולוגי של מחלת הסכיזופרניה אצל זוגות תאומים זהים שלאחד מהם יש מחלה כזו ולשני לא. הסוג השני הוא ניסוי טבעי שבודק השערה ספציפית לגבי סיבה ומסובב. לדוגמה: ההשערה היא שסמים גורמים לסכיזופרניה אצל מי שנמצא בקבוצת סיכון. הניסוי הטבעי - איתור זוגות של תאומים זהים שלאחד מהם יש הרשעות אחדות בענייני סמים ולשני אין שום הרשעה כזו ומציאת הבדל התדירות בהופעת הסכיזופרניה בין מורשעי הסמים לבין אלו שאינם (ההנחה היא שמי שמורשע השתמש בסמים הרבה יותר ממי שלא הורשע).
ניסויים תצפיתיים - ניסויים חסרי מובהקות סטטיסטית
יש ניסויים תצפיתיים שהם דומים מאוד לניסויים מבוקרים להוציא את העובדה שאין בהם את השוויון ההסתברותי בין דגימת הניסוי לדגימת הבקרה. לאחרים גם אין השערה מוגדרת היטב. דוגמאות לניסויים כאלה:
תוצאותיהם של ניסויים תצפיתיים הם בעלי מהימנות נמוכה יותר מניסויים מבוקרים, כיוון שהם חשופים הרבה יותר לסכנת הטיה בבחירת המשתתפים. חוקרים מנסים לענות על חולשה זו בעזרת חישובים סטטיסטיים מסובכים.
הדמיה ממוחשבת של ניסוי
כעקרון, הדמיה אינה ניסוי משום שניסוי יש לעשות בטבע או בחלק של הטבע שיש נימוק משכנע כי הוא יכול לשמש מודל לשאר הטבע. מסיבה זו, הדמיה ממוחשבת של ניסוי אינה יכולה להוכיח את צידקתה של השערה זו או אחרת. אולם, הדמיה כזו יכולה להוכיח שהשערה כל שהיא מכילה סתירה פנימית.
הדמיה ממוחשבת של ניסוי יכולה להיעשות כאשר יש ידע כמותי על חלקי המערכת, אולם לא ברור אם הידע הכמותי סותר השערה לגבי פעולת המערכת או תומך בה. לדוגמה, פרופ' חנה פרנס מהאוניברסיטה העברית בירושלים הפריכה בעזרת הדמיה ממוחשבת את ההשערה שהייתה מקובלת במשך שנים רבות, על פיה הנוירוטרנסמיטורים שבסינפסה נעים בעזרת דיפוזיה בלבד. נוסחת מהירות התנועה בדיפוזיה הייתה ידועה כמו גם אורך הסינפסות וזמן התגובה. ההדמיה הממוחשבת הבהירה שעל פי ההנחה המקובלת, מהירות ההולכה שאמורה להיות לטרנסמיטורים היא איטית יותר מזו שיש להם במציאות. בעקבות תגליתה של פרנס, היה צורך בחיפוש השערה חליפית ועריכת ניסויים בתאי עצב אמיתיים. נמצא שמולקולות הנוירוטרנסמיטורים מונעות על ידי דחייה חשמלית זו מזו וממולקולות נוספות המשתחררות עמן אל הסינפסה.
מחלף רהט
היסטוריה
בעבר לא היה מחלף במקום (ואף לא צומת). המחלף הוקם בעקבות הארכת כביש 6 דרומה. המחלף נחנך בשנת 2016.
מבנה
המחלף משלב מחלף T ומחלף יהלום עם לולאה של מחלף עלה-תלתן. ממחלף זה נפרד כביש 6 מכביש 40. כביש 6 ממשיך לכיוון דרום מזרח ואילו כביש 40 ממשיך דרומה.
פרגנה (מחוז)
מחוז פרגנה (באוזבקית: Фарғона вилояти/Farg‘ona viloyati; ברוסית: Ферганская область; בפרסית: ولایت فرغانه) הוא מחוז במזרח אוזבקיסטן באזור הנקרא. המחוז גובל במחוזות אנדיז'ן ונמנגן מצפון, בקירגיזסטן מדרום-מזרח ובטג'יקיסטן ממערב. המחוז מחולק ל-15 נפות ו-4 ערים ובירתו היא העיר פרגנה. המחוז משתרע על פני 6,760 קמ"ר ולפי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2022 אוכלוסייתו מנתה כ-3.8 מיליון בני אדם.
דורותי דאגלס צ'יימברס
דורותיאה קתרין "דורותי" דאגלס למברט צ'יימברס (באנגלית: Dorothea Katherine "Dorothy" Douglass Lambert Chambers; 3 בספטמבר 1878 – 7 בינואר 1960) הייתה טניסאית בריטית. אתר היכל התהילה של הטניס מכנה אותה "הטניסאית הגדולה ביותר של העשור הראשון של המאה ה-20". היא זכתה בשבע אליפויות בגמר אליפות וימבלדון והגיעה לגמר 11 פעם. בנוסף, זכתה במדליית זהב באולימפיאדת לונדון (1908).
תולדות חייה
נולדה באילינג. בשנת 1900 הופיעה בווימבלדון ושלוש שנים לאחר מכן ניצחה במשחק הגמר את את'ל תומפסון. היא הגנה על תארה גם שנה לאחר מכן, מול שרלוט קופר סטרי. ב-1905 הפסידה במשחק הגמר למיי סטן בונדי וב-1906 שבה וזכתה בגמר וימבלדון. ב-1907 נישאה לרוברט למברט צ'יימברס. ב-1908 זכתה בגמר האולימפי בלונדון מול דורה בות'בי. בשנת 1910 כתבה את ספרה Tennis for Ladies ("טניס לנשים") שהיה מדריך מצולם ללימוד טניס לנשים. ב-1911 ניצחה את בות'בי בגמר וימבלדון 6–0, 6–0. היה זה משחק גמר הנשים היחיד בגראנד סלאם שנוצח בלי שהמפסידה תשיג ולו משחקון אחד, עד לגמר אליפות צרפת הפתוחה ב-1988 בו ניצחה שטפי גראף.
בית המשפט הפדרלי העשירי לערעורים של ארצות הברית
בית המשפט הפדרלי העשירי לערעורים של ארצות הברית הוא אחד מבתי המשפט לערעורים במערכת בתי המשפט הפדרלית של ארצות הברית.
דורותי דאגלס צ'יימברס
תולדות חייה
בשנת 1919 הגיעה לגמר וימבלדון מול סוזן לנגלן. משחק הגמר היה הארוך ביותר עד אז, הוא ארך 44 משחקונים צמודים לפני שצ'יימברס נוצחה 8–10, 6–4, 9–7. באותה שנה הגיעה גם לגמר הזוגות וגם לגמר הזוגות המעורבים. היא הופיעה בגמר הזוגות גם ב-1920 ואז פסקה כמעט ממשחקי בודד והמשיכה במשחקי זוגות בלבד. עם זאת, הגיעה לרבע הגמר של אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס ב-1925. בשנים 1924–1926 הייתה קפטנית נבחרת בריטניה לגביע וייטמן (Wightman Cup). ב-1928 פנתה לקריירה של מאמנת.
הישגים
באליפות וימבלדון
בית המשפט הפדרלי העשירי לערעורים של ארצות הברית
בית המשפט העשירי הוא אחד מ-12 בתי משפט הפדרליים לערעורים, אשר סמכותם מתוחמת על פי קריטריון גאוגרפי - כלומר שהם מוסמכים לדון בערעורים בזכות על פסקי דין של בתי משפט פדרליים מחוזיים במדינות וטריטוריות ספציפיות של ארצות הברית. סמכותו חלה על שש מדינות במרכז ומערב ארצות הברית, המשתרעות על שטח של 1.453 מיליון קילומטר רבוע, כשביעית משטחה.
שטחי השיפוט של בית המשפט
בית המשפט העשירי החל לפעול ב-28 במרץ 1929. הוא הוקם במטרה להקל על עומס העבודה שהוטל על כתפיו של בית המשפט הפדרלי השמיני לערעורים של ארצות הברית. שטח השיפוט של בית משפט זה, שהיה מופקד אז על 13 מדינות, היה הגדול מסוגו בארצות הברית. שטח שיפוטו (ושל בית המשפט התשיעי לערעורים) גדל לאחר ש-12 מדינות הצטרפו לארצות הברית מ-1866 ועד 1912.
סמכות השיפוט של בית המשפט העשירי חלה מראשיתו ועד היום על שש מדינות ובהן שמונה מחוזות שיפוטיים פדרליים:
מקום מושבו של בית המשפט הוא בהיכל המשפט על שם ביירון וייט בעיר דנוור שבקולורדו.
שופטי בית המשפט
תקן השופטים הפעילים של בית המשפט עומד על 12 מושבים. הרכבו המקורי כלל ארבעה מושבים והוא הוגדל בהדרגה לתקן הנוכחי מ-1949 ועד ל-1990.
הרכב השופטים הנוכחי (2020) של בית המשפט כולל שמונה גברים וארבע נשים. נשיאו (מאז 2015) הוא השופט טימותי טימקוביץ' (Timothy Tymkovich). הוא מונה לכהן בבית המשפט בשנת 2003. לפני כן (בשנים 1991-1996) כיהן כפרקליט המדינה (Solicitor General) של קולורדו.
מאז היווסדו של בית המשפט כיהנו בו 71 שופטים, מהם שש נשים. השופטת הראשונה שמונתה לכהן בבית המשפט הייתה סטפני קאלפ סימור (Stephanie Kulp Seymour) מאוקלהומה. היא מונתה לכהונה בשנת 1979 על ידי הנשיא ג'ימי קרטר.
שופט אחד של בית המשפט, ניל גורסץ', מונה לשופט בית המשפט העליון של ארצות הברית. הוא מונה לכהונה בשנת 2017 על ידי הנשיא דונלד טראמפ.
שופטת בית המשפט העליון המפקחת על בית המשפט (Circuit Justice) היא סוניה סוטומיור, וככזו היא מוסמכת לשבת לדין בראשו.
חוצץ
במדעי המחשב חוצץ (באנגלית: Buffer) הוא מקטע זיכרון המאחסן מידע באופן זמני בעת העברתו ממקום למקום. העברה של מידע יכולה להתבצע מהתקן קלט ליישום מחשב במחשב, מיישום במחשב אל הפלט, בין שני תהליכים, בין שני התקני אחסון וכו'. חוצץ יכול להיות מיושם ברמת החומרה או התוכנה.
שימושים
חוצצים קשורים קשר הדוק עם התקני קלט/פלט. לרבים מהתקני החומרה יש חוצץ באמצעותו ניתן להעביר מהם או אליהם גושי מידע. בכונן קשיח למשל, ישנו חוצץ המקבל את המידע הנקרא על ידי הראש הקורא/כותב. לאחר שהחוצץ מתמלא, הכונן מסמן למערכת ההפעלה באמצעות פסיקה שיש לקרוא את תוכן החוצץ.
שימוש נוסף בחוצצים הוא על-מנת לסנכרן זרם של נתונים המתקבל בקצב בלתי ידוע או במהירות שלא ניתן לטפל בו בזמן אמת. בצורב דיסקים למשל, פעולת הצריבה חייבת להתבצע מהתחלה עד הסוף בשטף בלתי פוסק על-מנת למנוע את פגימת הדיסק (Data corruption). לכן, יש להכין את כל החומר המיועד לצריבה בטרם התחלת פעולת הצריבה. בדוגמה זו, החוצץ עוזר להתגבר גם על בעיית המהירות (פעולת הכתיבה למדיה היא פעולה איטית ביחס לגישה לקובץ בזיכרון ה-RAM), וגם על כך שהנתונים נדרשים באופן סדרתי בקצב מסוים.
חוצץ בודד
כאשר קיים חוצץ יחיד, המידע נכתב אל החוצץ. כאשר החוצץ מתמלא, הוא מאותת למערכת ההפעלה שיש לנקות אותו, המידע מועתק מהחוצץ ליעדו, תוכן החוצץ נמחק והחוצץ חוזר לשימוש. בשיטה זו, התהליך הכותב חייב להמתין עד שהחוצץ יתפנה לכתיבה.
חוצץ כפול
בשיטה זו קיימים שני חוצצים. המידע נכתב בכל פעם אל חוצץ אחד בלבד. כאשר חוצץ זה מתמלא, הוא מועבר לטיפול מערכת ההפעלה שמעבירה את תוכנו ליעד. בינתיים, ממשיך התהליך לכתוב לחוצץ השני. כאשר החוצץ השני מתמלא, התהליך חוזר לכתוב אל החוצץ הראשון (שהתרוקן בינתיים) ומעביר את הטיפול בחוצץ המלא למערכת ההפעלה. יתרונה של שיטה זו הוא שבכל זמן נתון קיים לפחות חוצץ אחד פנוי אליו אפשר לכתוב מידע ולכן אין צורך לחכות לריקון של החוצץ.
חוצץ מעגלי
חוצץ מעגלי הוא חוצץ שהתא האחרון בו מצביע חזרה לתא הראשון. בעת הכנסת איבר, מוסיפים את האיבר בתא הפנוי הבא ובעת קריאה קוראים את התו הראשון שהוכנס. היתרון בשיטה זו הוא שמאחר ומדובר בתאים שונים ניתן לבצע פעולות כתיבה וקריאה במקביל.
בעיות עם חוצצים
בדומה לכל מבנה נתונים, חוצצים סובלים מבעיות.
חריגה מהמינימום (Underflow)
חריגה מהמינימום נגרמת כאשר תהליך מרוקן חוצץ מהר יותר מאשר החוצץ מתמלא. כיוון שקצב עיבוד הנתונים גדול מקצב הכנסת הנתונים, על התהליך הקורא לעצור על מנת לאפשר לחוצץ להתמלא - דבר שעלול לגרום להשחתת מידע מכיוון שחוצצים מיושמים בדרך-כלל במקומות בהם סוג המידע אינו מאפשר עצירה כזאת. על-מנת להתגבר על הבעיה, נהוג להגדיר חוצצים גדולים מספיק ולכתוב אליהם מספיק מידע לפני תחילת הקריאה מהם.
הצפה (Overflow)
בניגוד לחריגה מהמינימום שהיא בעיה מובנית במודל, הצפה היא בעיה הקשורה ליישומים מעשיים. הצפה מתבצעת כאשר תהליך מנסה לגשת לקטע בזיכרון הנמצא אחרי המקום שהוגדר עבור החוצץ (בדרך-כלל כאשר החוצץ התמלא). המידע המוצף מהחוצץ עשוי לגרום נזק למידע המצוי בתאים הסמוכים בזיכרון. נזק זה עלול להתבטא בנתונים שגויים ואף בקריסה של המערכת.
המערכת הגבישית האורתורומבית
מערכת גבישית מוגדרת על ידי שלושה וקטורים או גם צירים (a, b ו-c) והזוויות ביניהם (α, β, ו-γ), כאשר כל זווית נמדדת במישור הניצב לציר והיא הזווית בין שני הצירים הנגדיים לאות, למשל α היא הזווית בין b ל-c. במערכת האורתורומבית כל שלושת הווקטורים הם באורך שונה (a ≠ b ≠ c) אבל הזווית ביניהם היא זווית ישרה (90° = α, β, γ).
בסריג האורתורומבי ייתכנו צירי סימטריה בזווית של 180° (שתי פעולות סיבוב על מנת לקבל אוריינטציה זהה), מישורי סימטריה (מישור המחלק את הגביש לשני חלקים שכל אחד הוא בבואת ראי של החלק השני) המקבילים לצירים, ומרכז סימטריה. במערכת הגבישית האורתורומבית כלולים שלוש חבורות סימטריות נקודתיות, ארבעה סריגי בראבה ו-59 חבורות סימטריות מרחביות.
ארבעת סריגי בראבה הכלולים במערכת הגבישית האורתורומבית הם: אורתורומבי פשוט, אורתורומבי ממורכז בסיס, אורתורומבי ממורכז גוף ואורתורומבי ממורכז פאה כפי שמופיע בשרטוט להלן:
שלוש החבורות הסימטריות הנקודתיות הכלולות במערכת הגבישית האורתורומבית הן:
הטבלה הבאה מפרטת את שלוש החבורות על פי הסימונים המקובלים בקריסטלוגרפיה: סימון הרמן-מוגן וסימון שנפליס.
לוקומוטיבה זאגרב
מועדון הכדורגל לוקומוטיבה זאגרב (בקרואטית: Nogometni klub Lokomotiva Zagreb) הוא מועדון כדורגל מקצועני מהעיר זאגרב. המתחרה בליגת העל הקרואטית, הליגה הבכירה ביותר במדינה.
היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1914 כמועדון ויקטוריה (Željezničarski športski klub "Victoria"). תקופת ההצלחה היחידה שלה עד כה הייתה בסוף שנות הארבעים של המאה העשרים ותחילת שנות החמישים של המאה העשרים כשמאז המועדון התמודד ברוב העשורים מאז בליגות הנמוכות.
בשנת 1945 המועדון אומץ על ידי חברת הרכבות ומאז נושא את השם "לוקומוטיבה" על שם קטר רכבת, "לוקומוטיב".
באמצע שנות האלפיים לוקומוטיבה הפכה לקבוצת המילואים של דינמו זאגרב. בין 2007 ו-2009 העפילה במשך שלוש שנים רצופות מהליגה הרביעית לליגה הבכירה ביותר במדינה.
המועדון נשאר קבוצת המילואים של דינמו באופן לא רשמי גם כששיחק נגד דינמו, דבר שעורר מחלוקות רבות.
עונת 2012/2013 הייתה אחת המוצלחות בתולדות המועדון מאז 1990, כשלוקומוטיבה העפילה עד לשלב גמר הגביע הקרואטי וסיימה במקום השני בטבלת אליפות ליגת העל הקרואטית.
אצטדיון הקבוצה
הקבוצה אירחה את משחקי הבית באצטדיון של דינמו, אצטדיון מקסימיר, במשך כמה שנים לפני המעבר לאצטדיון זאגרב, שממוקמת בשכונת קראניצ'ביסה, לאחר שהאצטדיון בנובי זאגרב, ששימש אותו בעבר, לא עמד בתקני הליגה.
לין בילארד
לין בילארד (אנגלית: Lynne Billard; נולדה ב-1943) היא סטטיסטיקאית אוסטרלית המתגוררת בארצות הברית. בנוסף למצוינותה במחקר בסטטיסטיקה, היא ידועה בזכות פעילותה למען קידום נשים במדע.
ביוגרפיה
בילארד למדה באוניברסיטת ניו סאות וולס, שם קיבלה תואר ראשון במדעים בשנת 1966 ותואר דוקטור לסטטיסטיקה בשנת 1969. במהלך לימודיה שם זכתה במספר פרסי הצטיינות. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בבדיקת סדרתית של השערות דו כיווניות.
בילארד החזיקה במספר משרות אקדמיות באוסטרליה, בריטניה, וארצות הברית. היא כיהנה כפרופסור לסטטיסטיקה באוניברסיטת המדינה של פלורידה, וכראש המחלקה לסטטיסטיקה ומדעי המחשב באוניברסיטת ג'ורג'יה. כן הייתה מרצה אורחת ועמיתת מחקר במספר רב של מוסדות אקדמיים, ביניהם אוניברסיטת סטנפורד, אוניברסיטת ברקלי בקליפורניה, ואימפריאל קולג' בלונדון.
תרומתה המדעית
עבודתה המדעית של בילארד הייתה גם תאורטית וגם יישומית. היא חקרה היבטים תאורטיים של תהליכים מקריים, ניתוח סדרתי של בדיקת השערות, אמידה, סדרות עיתיות וניתוח נתונים סימבולי.
במקביל, הייתה מעורבת במחקרים יישומיים, בעיקר בתחום הביוסטטיסטיקה. בין היתר חקרה תהליכי התפתחות של מגיפות, את ההשפעה של הופעת האיידס על מערכת הבריאות ועל תעריפי ביטוח הבריאות, וניתוח נתוני שרידות של אוטם שריר הלב בעזרת אנליזה סימבולית.
בילארד כתבה עשרה ספרים ופרסמה מעל 100 מאמרים מדעיים.
פעילות ציבורית ומקצועית
בילארד הייתה פעילה למען קידום נשים במדע, ובין השנים 1988 ל-2004 הדריכה בסדנה שנתית שאורגנה על ידי המוסד הלאומי למדעים (NSF) בה השתתפו נשים צעירות שזה עתה סיימו את הדוקטורט בסטטיסטיקה ועשו את צעדיהן הראשונים בעולם האקדמי. כן חקרה את התהליכים המשפיעים על התפתחות הקריירה של נשים באקדמיה בתחומים המתמטיים. המסקנות שלה מעודדות: הפערים בין גברים ונשים באקדמיה הולכים ומצטמצמים.
הכרה מקצועית ופרסים
בילארד כיהנה כנשיאת החברה הבינלאומית לביומטריקה בין 1994 ל-1995, וכנשיאת האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה בין  1995 ל-1996. היא האדם השלישי שכיהן בשני תפקידים אלו. כמו כן נבחרה כעמיתה של האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה ב-1980, והיא חברה במכון הבינלאומי לסטטיסטיקה ובמכון לסטטיסטיקה מתמטית. היא זכתה במספר פרסים, וביניהם המדליה על שם סם וילקס ופרס המייסדים של האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה.
דב מגן
דב מגן (ברצ'יק) (12 בדצמבר 1915 – 29 במרץ 2010) היה ממייסדי קיבוץ רמת השופט, מדריך ומפקד בפלי"ם, מפקד אוניות המעפילים 'ווג'ווד' ו'עצמאות', מדריך כ"ג יורדי הסירה.
ילדות
ברל ליפשיץ, לימים דב מגן, נולד ב-12 בדצמבר שנת 1915 בליטא. הצעיר שבאחים למשפחה אורתודוקסית מרובת ילדים. אביו אריה ליפשיץ ייעד לו עתיד להיות רב. למד בחיידר ובגיל ההתבגרות התעוררו בו שאלות וספקות על מהות חייו. שם הצטרף לשומר הצעיר ולהכשרה לעלייה לארץ ישראל. למורת רוחו של אביו עזב את הישיבה בפוניבז', בה למד, כדי לעלות לארץ ישראל.
עליה
בקיץ 1934 ניסה מגן להעפיל לארץ מנמל וארנה אשר בבולגריה באוניה ולוס (אוניית מעפילים) השנייה. לאחר שלושה ניסיונות נפל להוריד את המעפילים בחופי ארץ ישראל, ולאחר שסבבה בים במשך כחודשיים, שבה ולוס לנמל סלוניקי. מגן חזר לליטא ומשם עלה לארץ ישראל באופן חוקי.
שירות בהעפלה
מגן נמשך לים וגויס על ידי כתריאל יפה לפלוגה הימית של "הפועל" שהתאמנה בשפך הירקון. בשנת 1936 עם פרוץ המאורעות, השתתף מגן בהקמת נמל תל אביב. בו עבד עד פרוץ מלחמת העולם השנייה. במהלך תקופה זו גויס לקורס הימי הראשון של ה"הגנה" ולאחר סיומו שימש כמדריך בקורס השני.
כשהוקם הפלמ"ח היה מגן מראשוני הפלוגה הימית וממדריכי השיט של כ"ג יורדי הסירה. במהלך שנת 1943, בעת היותו מדריך בקורס מפקדי סירות של הפלי"ם בקיסריה כתב את הנוסח העברי לשיר הרוסי של אנדמן
בשנת 1945 השתתף בקורס החובלים הראשון של הפלי"ם. מגן היה בין המקבלים בחוף נהריה, כאשר האוניה חנה סנש (אוניית מעפילים) הורידה את מעפיליה.
בשנת 1946 פיקד על אוניית המעפילים יאשיה ווג'ווד יחד עם ישראל אוירבך, צבי כצנלסון והאלחוטאי משה ירושלמי. על האוניה היו 1257 מעפילים.
בשנת 1947 פיקד מגן על עצמאות (אוניית מעפילים) שהביאה כ-7,500 מעפילים אך עוכבה בקפריסין.
תפקידים מיוחדים
מגן היה מראשוני חיל הים, והמשיך בפעילות מיוחדות. ממלחמת קדש עד 1960 פעל להעלאת יהודי צפון אפריקה בדרך הים.
בשנת 1961 כאשר האוניה אגוז טבעה בחופי מרוקו, נשלח מגן על ידי ראש ה"מוסד" לחקור את האסון, וכתב את הדו"ח על טביעתה.
משפחה ממשיכה
בשנת 1942 הכיר את הניה והם התחתנו בתל אביב ושם נולד בנם גל. מגן היה פעיל בהגנה ונעדר רבות מהבית. בשנת 1943 הם הצטרפו לקיבוץ רמת השופט.
מגן עבד במפעל העץ של הקיבוץ. בנו גל נפטר ממחלה בשנת 1995. השאיר את אלמנתו שולמית מגן ושתי בנות. הן סעדו את דב מגן בשנותיו האחרונות.
מגן נפטר בקיבוצו רמת השופט ב-29 במרץ שנת 2010. ספד לו חברו שמואל טנקוס במילים הבאות:
שמעון קורן
שמעון קורן (נולד ב-1953) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל, בתפקידו האחרון כיהן כמפקד המחוז הצפוני.
ביוגרפיה
קורן נולד בנהריה, שירת בצה"ל בחטיבת גולני וב-1977 התגייס לשורות משטרת ישראל. את הקריירה שלו במשטרה החל במחוז הצפוני, היה מפקד תחנת גליל, המפקד הראשון של יס"מ גליל, ומפקד משטרת התנועה בצפון. ב-1996 עבר לירושלים והתמנה לראש מדור מבצעים במטה הארצי. בהמשך כיהן כראש אגף מבצעים של מחוז ירושלים, קודם לדרגת תת-ניצב ומונה למפקד מרחב מוריה תחת מפקד המחוז דאז, ניצב מיקי לוי. בתקופה זו התמודדה העיר עם שורת פיגועי התאבדות שהביאה עימה האינתיפאדה השנייה. בשנים 2004 עד 2007 כיהן כסגן מפקד המחוז.
לאחר פרסום מסקנות והמלצות ועדת זיילר וסבב המינויים שנכפה על המשטרה, קודם קורן לדרגת ניצב ומונה במאי 2007 למפקד המחוז הצפוני, במקומו של שחר איילון שאך זה עתה נכנס לתפקידו ועבר לכהן כסגן המפכ"ל. קורן פרש מהמשטרה באפריל 2011.
בתקופתו של קורן במחוז הצפוני הוא התמודד עם השלכות פרשת השוטרים הנוקמים מהמחוז, שהובאו למשפט והורשעו בזמן כהונתו. כמו כן ספג הערה פיקודית על תפקודו בזמן המהומות האלימות בפקיעין במהלכן נלקחה שוטרת כבת ערובה. אירועים בולטים נוספים היו מבצע אבטחת צעדת אנשי הימין באום אל-פחם, המהומות בין יהודים וערבים במהלך יום הכיפורים ב-2008, אבטחת ביקור האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר בישראל, פרשת השוטר שחר מזרחי שהרג גנב רכב וההתמודדות עם השרפה בכרמל (2010). לאחר פרישתו החלו הליכים לפיצול המחוז הצפוני לשני מחוזות: מחוז חוף ומחוז צפון.
ב-2012 מונה ליועץ אבטחה וביטחון של סטף ורטהיימר.
עמליה זיו
עמליה זיו (נולדה ב-14 בדצמבר 1964) היא חוקרת ישראלית העוסקת בנושאים פמיניסטיים וקוויריים, וכן בייצוגים פורנוגרפיים של נשים. בזכות כתיבתה בתחום המיניות הלסבית היא נחשבת לדמות בולטת בקהילה הפמיניסטית והלהטב"קית בישראל.
שמעון קורן
ביוגרפיה
קורן בוגר תואר ראשון במדעי המדינה, נשוי ואב לשלושה.
עמליה זיו
פעילות אקדמית וציבורית
עמליה זיו פעילה זה שנים רבות בקהילה הלסבית והפמיניסטית בישראל ונחשבת ל"סמל לסבי". היא נמנתה עם המייסדים והכותבים הראשונים בכתב העת "הזמן הוורוד". במהלך שנות ה-90 כתבה על נושאים פמיניסטיים והומו-לסביים במספר עיתונים וכתבי עת, בהם "דבר", "ידיעות אחרונות" ו"סטודיו", ובעיקר ב"תרבות מעריב" בעריכתו של גל אוחובסקי. כמו כן כתבה שירים שהתפרסמו בכתב העת "עכשיו"; שלושה משיריה ("עדות", "נשים כותבות שירה" ו"תמונה אימפרסיוניסטית") הולחנו בידי ערן צור והוקלטו לאלבום "פרח שחור" של כרמלה גרוס ואגנר.
בין השנים 1992-1990 השלימה את לימודיה לתואר שני בספרות השוואתית באוניברסיטת בראון. עם שובה לישראל, בשנת 1993, הקימה קבוצה ללימוד טקסטים הומו-לסביים ותאוריה קווירית באגודה לזכויות הפרט (לימים אגודת הלהט"ב) בתל אביב, שפעלה שנתיים בלבד, אולם בשנת 1996 הקימה יחד עם ד"ר אייל גרוס ומיקי גלוזמן את קבוצת הקריאה הקווירית באוניברסיטת ת"א, אשר קיימת עד היום. בשנת 2001, בהיותה דוקטורנטית באוניברסיטת תל אביב, ייסדה ביחד עם ד"ר דפנה הירש וד"ר אייל גרוס את "סקס אחר" – הכנס השנתי לתאוריה קווירית המתקיים מדי שנה באוניברסיטת תל אביב, ומאז היא חברה בוועדה המארגנת של הכנס. בשנת 2003 ערכה, ביחד עם יאיר קדר ואורן קנר, את קובץ המאמרים הקווירי הראשון בעברית, "מעבר למיניות", שפורסם בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
בשנת 2005 השלימה את עבודת הדוקטורט שלה, בהדרכתו של פרופ' חנן חבר, שכותרתה "כינון הסובייקט הנשי בסיפורת פורנוגרפית" בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2005 קיבלה מלגת בתר-דוקטורט מהאוניברסיטה העברית בירושלים למחקרה בנושא אקטיביזם קווירי בישראל, מטעם מרכז לייפר ללימודי האישה והמגדר. במסגרת זו עוסקת זיו בחקר פרקטיקות קוויריות של הורות לסבית. היא מרצה בדרגת עמית הוראה בחוג לספרות באוניברסיטת תל אביב. זיו מרצה מאז 2008 בתוכנית ללימודי מגדר באוניברסיטת בן-גוריון, ומאז 2016 היא משמשת כראש התוכנית. בנוסף, זיו שותפה במועצת המערכת של כתב העת "תיאוריה וביקורת" המונה 32 אנשים.
ביוני 2015, במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב, זכתה זיו להיכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.
עמדותיה
זיו עוסקת בתחומי התאוריה הקווירית בישראל. עמדותיה של זיו בנושא התאוריה הקווירית הביאו לביקורת כלפיה מבין התומכים האדוקים בתאוריה זו. זיו מבחינה, למשל, בין התאוריה הקווירית לבין התביעה לזהות קווירית. היא נוטה למחות כנגד התפיסה לפיה התאוריה הקווירית תובעת מכל אחד ואחת באופן אישי לקבל כאפשרות את היכולת לנזילות מבחינה מגדרית ומינית. לפי זיו, התאוריה הקווירית אמנם מציעה אופן הסתכלות מפרק ומערער על תחומי המיניות והמגדר; אך אין זה נכון, לדעתה, לצפות כי על אופציות אלו להיות זמינות אצל כל אדם תמיד.
גם עמדותיה של זיו בנושאי פורנוגרפיה נחשבות ליוצאות דופן. למרות הבהרתה כי היא מתנגדת נחרצות לניצול נשים בזנות ובפורנוגרפיה, היא תומכת בעצם קיום תחומים אלה, וזאת דווקא בשם זכויות הנשים העוסקות בהם מרצונן. לפי עמדתה, אם יש נשים המעוניינות, מבחירתן האישית וללא כפייה, להתפרנס מזנות או מפורנוגרפיה, יש פגם ערכי בניסיון למנוע מהן לעסוק בכך בשם אידאולוגיות פמיניסטיות או דאגה לזכויות האדם, אם בכך נפגעות זכויות האדם שלהן עצמן.
משפחתה
זיו מתגוררת בתל אביב עם בת-זוגה זה שנים רבות, המשוררת שרון אס, ולזוג בן אחד.
פאנק (Funk) ישראלי
המונח פֿאנק ישראלי מתייחס לסצנת הפֿאנק בישראל, אשר התפתחה בסוף שנות ה-70 בישראל.
ישנם אמני פֿאנק ישראליים המשלבים גם את תרבות המוזיקה היהודית ואת התרבות הישראלית. אחד החלוצים בתחום שילוב הפאנק במוזיקה הישראלית היה אריק רודיך. כמו כן, רוב אמני הפאנק הישראליים משלבים גם אלמנטים של סוגות נוספות כמו בלוז, ג'אז, מוזיקת עולם והיפ הופ, בהם, ניתן למנות את הדג נחש, פאנקנשטיין והדורבנים. אמני פאנק ישראלים רבים אינם מבצעים את שירם בשפה העברית, בהם ניתן למנות את הלהקות התפוחים וקולולוש, שזכו להצלחה רבה גם מחוצה לישראל.
בין אמני הפֿאנק הישראליים אשר נכנסו למיינסטרים ניתן למנות להקות רבות, ביניהן הדג נחש, התפוחים, הדורבנים, פורטרט ומרסדס בנד.
מוטל גרוביאן
מוטל גרוּבִּייַאן (גם מרדכי גרובייאן ומַאטווֶי גרובייאן) (ברוסית: Матвей Михайлович Грубиян) (12 ביוני 1909, סוקולובקה, אואזד ואסילקוב, מאלורוסיה, האימפריה הרוסית - 8 בפברואר 1972, מוסקבה, ברית המועצות) היה משורר יידיש, עורך ועסקן תרבות יידיש קומוניסטי, שניצל מהמשטר הסובייטי ושרד.
שנותיו הראשונות
מוטל נולד לאב מלמד, עבד מגיל שלוש עשרה, למד במכון הפדגוגי של מינסק אותו סיים ב-1938.
חייו במלחמת העולם השנייה
גרוביאן היה קומוניסט, וחייל נאמן של הצבא האדום מ-1941 - מיד עם הפלישה הנאצית לברית המועצות. הוא סירב לשרת בחיל-התעמולה בעורף ובחר ללחום כמקלען ביחידת רגלים בחזית. אחרי פציעה ראשונה קשה ברגלו בנובמבר 1942, בקרב סטלינגרד, הוא שוחרר מן הצבא. הוא נפצע עוד פעמיים במהלך הקרבות. אשתו הראשונה ובנם נרצחו על ידי הנאצים בגטו מינסק.
לאחר שחרורו מהצבא היה כתב ב"דער עמעס" וב"אייניקייט". בראשית 1943 כיהן מוטל גרוביאן כחבר "הוועד היהודי האנטי פשיסטי", ושימש שם כעורך הפרסומים ביידיש. לאחר המלחמה, כשסטלין החל בדיכוי היהודים, הוא נעצר ב-19 בפברואר 1949 יחד עם כל אנשי הוועד היהודי האנטי פשיסטי, אך בניגוד לרוב האחרים הוא לא נרצח - אלא נשפט ל-10 שנות מאסר עם עבודת פרך, באשמת ריגול כביכול לטובת האמריקאים. הוא שרד את המאסר, שאת חלקו עשה בעיירה אינטה, הרחוקה יותר מהחוג הארקטי, בסיבלאג (מחנה מאסר סיבירי). הוא מונה שם לפלדשר (סגל רפואי זוטר) ושוחרר לביתו ב-1956. אחרי קבלת דירה בעיר הבירה, העביר לשם את אשתו ובתו המאומצת. הוא נפטר במוסקבה בתחילת תנועת העלייה של ה"סירובניקים" הראשונים.
יצירתו
שירו הראשון של מוטל גרוביאן נדפסו בעיתון הפיונירים של חרקוב, "זיי גייט", ב-1930. ספר שיריו הראשון "פון קעלער אף דער זון" ("מן המרתף אל השמש") נדפס במינסק ב-1935. ב-1940 פורסם האוסף השני - "ליריקה". לאחר המלחמה, ב-1947, פרסם אוסף נוסף ביידיש - "גזאנג וען מוט" ("שיר על גבורה"), ועוד אוסף בשפה הביילורוסית: "בעקבות המלחמה" ("По следам войны"). אחרי שחרורו מהגולאג פורסמו תרגומיו לרוסית: "חיים, קראתיכם" (1958), "מפתחות" (1962), "סירה בזרם" (1967). שירי האוסף האחרון תורגמו על ידי לב אוזרוב, יבגני יבטושנקו, יונה מוריץ, יארוסלב סמליאקוב וגם סמן סורין. שנתיים לפני מותו פורסם ספרו ביידיש: "הרוח שאינה נרגעת". ארבע שנים לאחר מותו פורסם אוסף שיריו ביידיש "אש התמיד". בעקבות הגירתה של הזמרת היהודיה מרינה גורדון, פורסמו השירים שלו במגזין "אידישע קולטור" של איצ'ה גולדברג.
כתביו הנמצאים בישראל
בבית הספרים הלאומי בירושלים מצויים שבעה מספריו, כולם ביידיש.
רומן ואלכסנדרה זרצקי
האחים רומן זרצקי (נולד ב-4 בדצמבר 1983) ואלכסנדרה זרצקי (נולדה ב-23 בדצמבר 1987) הם מחליקים אמנותיים ישראלים שהתחרו בענף ריקוד על הקרח.
ביוגרפיה
האחים זרצקי נולדו במינסק. הם עלו לישראל עם משפחתם ב-1991, והשתקעו במטולה.
רומן החל להחליק על הקרח בגיל 4. הוא התאמן בתחילה כיחיד, אך כשהיה בן 12 החליט כי הוא מעדיף את תחרויות ריקודי הקרח. הוא החל להתחרות לצדה של אחותו הצעירה, אלכסנדרה, שהייתה אז בת 8, והחלה בעצמה להחליק על הקרח שנתיים קודם לכן. השניים זכו באליפות ישראל לנוער חמש פעמים ברציפות, בין 2000 ל-2004. ב-2006 זכו במדליית הכסף באליפות ישראל לבוגרים, בה זכו גלית חייט וסרגיי סחנובסקי. מאז פרישתם של האחרונים, זכו האחים זרצקי שלוש פעמים ברציפות באליפות ישראל.
ב-2001 החלו האחים זרצקי להתחרות בסבב הגראנד פרי לנוער. בעונת סיימו במקום השמיני בתחרות שנערכה במילאנו, בעונת  זכו בשתי מדליות ארד, בבלגרד ובקמניץ, ובעונת  זכו במדליית זהב בתחרות שנערכה בגדנסק ובמדליית כסף בתחרות שנערכה במקסיקו סיטי. בתחרות הגמר שנערכה באותה שנה במאלמה, סיימו במקום השישי. בשנה שלאחר מכן זכו במדליית הכסף בתחרות במיארקוראה-צ'יוק ובמדליית הארד בחמניץ. בשלב הגמר סיימו במקום השמיני. כן סיימו במקום הרביעי באליפות העולם לנוער שנערכה בקיצ'נר.
בתחילת הקריירה של האחים זרצקי, אימנו אותם הוריהם, אך לאחר שהחלו להתקדם, עברו לווילמינגטון, ואומנו בידי אירנה רומנובה ואיגור ירושנקו. עם גיוסו של רומן לצה"ל, שבו השניים להתאמן עם הוריהם בישראל. לאחר שהשתחרר ב-2006, נסעו האחים זרצקי לניו ג'רזי, והחלו להתאמן עם יבגני פלאטוב ולאחר מכן, עם גלית חייט.
בסבבי הגראנד פרי הגיעו בעונת 2005/06 למקום התשיעי בתחרות גביע NHK, ובגביע סין, בעונת 2006/07 הגיעו למקום הרביעי בגביע סין ולמקום השמיני בסקייט אמריקה, בעונת 2007/08 סיימו במקום הרביעי בגביע סין ובמקום השביעי בסקייט אמריקה, ובעונת 2008/09 סיימו במקום החמישי בגביע רוסיה ובמקום השביעי בגביע סין. בעונת 2009/2010 הגיעו האחים זרצקי להישג השיא שלהם בסבב הגראנד פרי, כשזכו במדליית הארד בסקייט אמריקה. כן הגיעו באותה עונה למקום החמישי בגביע סין.
בעונת 8–2007 הגיעו האחים להישגים מרשימים בתחרויות גדולות, ובכלל זה סיום בעשירייה הראשונה באליפות אירופה ובאליפות העולם. בעונת 9–2008 הם סיימו מחוץ לעשיריה הראשונה בשתי אליפויות אלו, אך בעונה האולימפית הם זכו להצלחה רבה, ובכלל זה מקום שביעי באליפות אירופה (הישג שיא עבורם) ומקום עשירי באולימפיאדת ונקובר (2010). אלכסנדרה נשאה את הדגל בטקס הפתיחה של המשחקים. חודש לאחר מכן, באליפות העולם בהחלקה אמנותית על הקרח שנערכה בטורינו, איטליה הם סיימו במקום השישי בניקוד מצטבר של 181.26 נק', שיא אישי ומיקום שיא עבורם.
רומן ואלכסנדרה זרצקי פרשו מהחלקה תחרותית לאחר עונת 2010 עקב סכסוך עם ההתאחדות הישראלית להחלקה על הקרח, והם מתכננים לעבוד כמאמנים.
איתור מילות מפתח
איתור מילות מפתח (באנגלית: Keyword spotting או Word Spotting) הוא בעיה שהוגדרה לראשונה בהקשר של עיבוד וניתוח של דיבור. בעיבוד דיבור, איתור מילות מפתח עוסק בזיהוי מילות מפתח במהלך הגייתן.
איתור מילות מפתח מוגדר גם כבעיה נפרדת, אך קשורה, בהקשר של עיבוד תמונות ומסמכים. בעיבוד תמונות ומסמכים, איתור מילות מפתח הוא בעיה בה יש למצוא את כל המופעים של מילת המפתח בתוך תמונה או מסמך סרוק וזאת מבלי לפענח את התמונה או את המסמך במלואם.
בעיבוד דיבור
העבודות הראשונות באיתור מילות מפתח הופיעו בסוף שנות ה-80.
מקרה מיוחד של איתור מילות מפתח הוא איתור מילות-עירור (wake word או hot word) המשמשות בתקשורת עם עוזרים דיגיטליים אישיים כמו אלקסה או סירי כדי "להעיר" אותם כששמם נאמר.
בארצות הברית, סוכנות הביטחון הלאומית עשתה שימוש באיתור מילות מפתח לפחות מאז שנת 2006. טכנולוגיה זו מאפשרת לאנליסטים לחפש מידע בכמויות גדולות של שיחות מוקלטות ולבודד אזכורים של מילות מפתח חשודות. IARPA מימנה מחקר בנושא איתור מילות מפתח במסגרת תוכנית בבל.
כמה אלגוריתמים המשמשים למשימה זו הם:
מייק מניאן
מייק מניאן (בצרפתית: Mike Maignan; נולד ב-3 ביולי 1995) הוא כדורגלן צרפתי, המשחק בעמדת השוער במילאן מהסרייה א' ובנבחרת צרפת.
תחילת הקריירה
מניאן נולד בקאיין שבגינאה הצרפתית, לאב צרפתי ולאם מהאיטי. כילד עבר עם משפחתו לפריז, שם התחיל לשחק בקבוצה מקומית. בגיל 14 הצטרף לאקדמיה של פריז סן ז'רמן ושיחק בקבוצות הנוער של המועדון בתור שוער. ביוני 2013 חתם על חוזה מקצועי שאיפשר לו לשחק במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, שזכתה באליפות צרפת. הוא נכלל מספר פעמים בסגל של פריז סן ז'רמן למשחקי גביע ואף ליגה, אבל לא ערך הופעה אחת במדי הקבוצה.
ליל
באוגוסט 2015 חתם בליל תמורת מיליון אירו. ב-18 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ובכלל בקריירת המשחק שלו, כשנכנס כמחליף במשחק הליגה מול ראן לאחר ההרחקה של השוער וינסנט אניימה. עם כניסתו למשחק, עצר בעיטת עונשין. בעונת 2017/2018 קודם על ידי מאמן ליל, מרסלו ביילסה, לעמדת השוער הבכיר של המועדון, באותה עונה נהנה מיכולת טובה שבמהלכה שמר על 17 משחקים עם שערים נקיים, זכה בתואר השוער המצטיין בצרפת ועזר לקבוצתו לסיים במקום השני בליגה ולהבטיח מקום בליגת האלופות.
בעונת 2020/2021 היה גורם משמעותי בזכייתה המפתיעה של ליל באליפות צרפת, זכייה שהובטחה במחזור האחרון של העונה. הוא סיים את העונה עם 21 משחקים ללא ספיגה.
מילאן
ב-27 במאי 2021 חתם במילאן סגנית אלופת איטליה על חוזה לחמש שנים עבור 13 מיליון אירו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-23 באוגוסט 2021 בניצחון 0–1 על סמפדוריה, ב-13 באוקטובר עבר ניתוח בפרק כף היד שהשבית אותו למשך שישה שבועות. כבר בעונתו הראשונה זכה באליפות איטליה כשהוא שומר על רשת נקייה 17 משחקים.
קריירה בינלאומית
מניאן ייצג את כל הנבחרות הצעירות של צרפת ובמאי 2019 קיבל זימון בכורה לסגל הנבחרת הבוגרת, למשחקי מוקדמות יורו 2020. ב-7 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד אוקראינה שהסתיים בניצחון 1–7 עבור צרפת. מניאן זומן לסגל הנבחרת הצרפתית ליורו 2020 והיה חלק מהנבחרת גם במשחקי ליגת האומות 2021. זומן כשוער הראשי בנבחרת צרפת לאחר פרישתו של הוגו לוריס לפני מוקדמות יורו 2024 והראה יכולות מרשימות במשחקי הבכורה שלו עם יכולות אתלטיות ובעצירת בעיטת עונשין במשחקו הראשון נגד נבחרת הולנד ב-24 במרץ 2023, שהסתיים בניצחון 0–4.
צמח דוד
צמח דוד היא כרוניקה היסטורית בשני חלקים שחיבר רבי דוד גנז (1541 - 1613) הכוללת את דברי ימי ישראל ודברי ימי העמים מבריאת העולם ועד לזמנו של המחבר.
המחבר
רבי דוד גנז חי ופעל רוב ימיו בפראג במאה ה-16 והיה תלמידם של הרמ"א והמהר"ל מפראג, ובהשפעתם הרבה לעסוק בתחומי מדע מגוונים, מלבד השכלתו התורנית הרחבה. חיבר ספרים רבים בהיסטוריה, מתמטיקה וגאוגרפיה, אך רובם לא הגיעו לידינו. שני ספריו המפורסמים הם ספרו ההיסטורי "צמח דוד" שפורסם עוד בחייו, ומחקרו האסטרונומי "נחמד ונעים" שפורסם כ-130 שנה לאחר מותו.
ספרו זה מצטרף לשורת ספרי היסטוריה שנכתבו על ידי יהודים לאורך המאה ה-16, והוא הראשון שנכתב על ידי יהודי אשכנזי.
ולדמר, נסיך דנמרק
ולדמר, נסיך דנמרק (בדנית: Valdemar af Danmark, 27 באוקטובר 1858 - 14 בינואר 1939), היה בנו של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק וסבה של אנה, מלכת רומניה.
צמח דוד
תוכן הספר
בספר שני חלקים. החלק הראשון סוקר את תולדות עם ישראל החל מאדם הראשון ועד לימיו של המחבר. בחלקו השני מתוארים תולדות העמים.
את ספרו פותח גנז במילים "בשנה הראשונה של היצירה ברא הקדוש ברוך הוא מאין מוחלט בששת ימי בראשית את השמים ואת הארץ וכל צבאם, וביום השישי ליצירה נוצר אדם הראשון". מבריאת העולם מתוארים תולדות עם ישראל דרך תקופת המקרא, ימי בית שני ושנות הגלות עד לזמנו, כאשר הפסקאות האחרונות בחלק זה מנציחות את חכמי דורו של המחבר.
ולדמר, נסיך דנמרק
ביוגרפיה
ולדמר נולד ב-27 באוקטובר 1858 בארמון ברנסטורף, קופנהגן לכריסטיאן, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג וללואיזה, נסיכת הסן-קאסל, בתם של וילהלם, נסיך הסן-קאסל ולואיזה שרלוטה, נסיכת דנמרק. למרות שהוא בא ממשפחת מלוכה ואבותיו כללו את ג'ורג' השני, מלך בריטניה ופרדריק החמישי, מלך דנמרק, משפחתו חיה חיים נורמליים יחסית ולא החזיקה בעושר רב. בילדותו נהג הסופר האנס כריסטיאן אנדרסן להגיע לביתם ולהקריא לילדים סיפורים לפני השינה.
במרץ 1863 נסעו בני המשפחה לבריטניה לחתונת אחותו הגדולה אלכסנדרה, נסיכת דנמרק עם אלברט אדוארד, נסיך ויילס, בנה של המלכה ויקטוריה, ובנובמבר אותה שנה מת פרדריק השביעי, מלך דנמרק, ואביו עלה לשלטון ככריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. מוקדם יותר באותה שנה גם נבחר אחיו וילהלם למלך יוון.
צמח דוד
תוכן הספר
בחלקו השני של הספר מתוארים מאורעות ההיסטוריה העולמית הכללית, אותם הוא מחלק לארבע תקופות לפי ארבע המלכויות המופיעות בנבואת דניאל: בבל, מדי, פרס ואדום. בהקדמת חלק זה מונה המחבר את ספרי דברי הימים מהם שאב את תוכנו של חלק זה, תוך כדי דיון באמינות דבריהם. בנוסף הוא מצרף "התנצלות" מה מקום יש לספר העוסק בהיסטוריה של אומות העולם, ומה התועלות אותן ניתן להפיק מקריאת "סיפורי שמועות, דברי מלחמות ושאר חידושים" המצויים בחלק זה.
ולדמר, נסיך דנמרק
ביוגרפיה
בקיץ 1874 ליווה ולדמר את אביו בביקורו באיסלנד, ולאחר מכן החל את לימודיו באקדמיה הימית המלכותית הדנית. בשנת 1879 הוא הוסמך כקצין בדרגת לוטננט משנה, ובשנת 1880 הועלה לדרגת לוטננט, ובשנים שלאחר מכן השתתף בכמה משלחות של הצי. משנת 1883 חי ולדמר בארמון ברנסטורף ליד קופנהגן עם גאורגיוס, נסיך יוון ודנמרק, שנשלח כילד לדנמרק על מנת להתגייס לצי המלכותי הדני, והועבר לטיפולו של ולדמר, שהיה אדמירל בצי הדני. גאורגיוס הרגיש שאביו זנח אותו בהזדמנות זו, ומאוחר יותר תיאר לארוסתו את הקשר העמוק שפיתח לדודו מאותו יום ואילך.
ב-20 באוקטובר 1885 התחתן ולדמר עם מארי, נסיכת אורליאן, בתם של הנסיך רובר, דוכס שארטר ופרנסואז, נסיכת אורליאן. בעת נישואיהם סיכמו השניים שבניהם יגודלו כלותרנים, ואילו בנותיהם כקתוליות, ואכן ארבעת בניהם חונכו כלותרנים, ואילו בתם מרגרט, נסיכת דנמרק הייתה הנסיכה הדנית הראשונה מתקופת הרפורמציה שהייתה קתולית.
לוולדמר הוצעו הכתרים של ממלכת בולגריה וממלכת נורווגיה, אולם הוא דחה אותם בשל לחצים בינלאומיים, והמשיך בקריירה הימית שלו עד מותו. ב-14 בינואר 1939 מת ולדמר בארמון הצהוב בקופנהגן, ובעת מותו היה הילד האחרון של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק שנותר בחיים.
צמח דוד
תוכן הספר
גנז מציין כי חידושו לעומת ספרים דומים הוא ברציפות של המאורעות המנויים בספרו ללא דילוג, שנה בשנה, לפי מניין השנים העבריות המקובל. הבדל נוסף הוא בכתיבת המאורעות באופן כרונולוגי ללא אריכות ופירוט אותם יוכל למצוא הקורא בספרים בהם השתמש לצורך כתיבת ספרו.
ולדמר, נסיך דנמרק
משפחתו
ב-20 באוקטובר 1885 התחתן ולדמר עם מארי, נסיכת אורליאן, בתם של הנסיך רובר, דוכס שארטר ופרנסואז, נסיכת אורליאן, ממנה היו לו 5 ילדים:
צמח דוד
תוכן הספר
את מקורותיו מונה גנז בהקדמתו לחלק הראשון: ספרי התנ"ך, סדר עולם רבה וסדר עולם זוטא, אגרת רב שרירא גאון, הקדמת הרמב"ם למשנה, ספר הקבלה לראב"ד, ספר יוחסין השלם, שלשלת הקבלה, וספרים נוספים. בנוסף למקורות אלו השתמש גנז גם ב"ספרי זכרונות העמים", אך יחד עם זאת הוא מציין בהקדמת החלק השני "שבכל מקום שיש בו צד התנגדות נגד דברי אגדת חז"ל, אפילו כמלא נימא, ידיחו את דברינו, והיו כלא היו".
מהדורות הספר
הספר "צמח דוד" הודפס בפראג בשנת שנ"ב (1592), עוד בחייו של גנז וזכה להצלחה רבה. הוא הופיע במהדורות רבות ואף תורגם ללטינית וליידיש. במהדורות מאוחרות הוסיפו המדפיסים לחיבורו המקורי את "סיפורי הדורות וקורות העתים" אשר עברו מימי המחבר ועד זמן ההדפסה.
מהדורה חדשה של הספר, בצירוף מבואות והערות, יצאה לאור בידי פרופ' מרדכי ברויאר בשנת 1983.