cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
דוד גוטמן (פרופסור)
קורות חיים
פרופסור גוטמן מוכר בעולם כמומחה ללוגותרפיה וכידיד אישי של פרופסור ויקטור פרנקל. עסק בהוראה, במחקר, בהכשרה ובייעוץ בלוגותרפיה במשך שנים רבות. הוא כתב, ערך ותרגם עשרים ספרים ופרסם קרוב למאה מאמרים ועבודות מחקר בכתבי עת מקצועיים. בשנת 2003, קיבל את הפרס היוקרתי על מפעל חייו ותרומתו ללוגותרפיה ולניתוח קיומי, מטעם קרן ויקטור פרנקל ועיריית וינה. אחדים מספריו תורגמו לאנגלית, לספרדית, לגרמנית, להונגרית, לסינית. בשנים האחרונות תרגומיו הורחבו בעולם ושני ספרים תורגמו לרוסית ואחד לפרסית, וכיום ספריו מתורגמים גם לשפה הקוריאנית ולשפת קאנדה בהודו. פרופסור גוטמן נבחר בשנת 2010 כאחד מחמישים "הגיבורים למען צדק חברתי" על ידי אוניברסיטת מרילנד.
פרופ` דוד גוטמן משמש שנים רבות כמחנך וחוקר בתחום העבודה הסוציאלית, הגרנטולוגיה, הלוגותרפיה וההכשרה של עובדים מקצועיים ב עבודה סוציאלית. גוטמן משתתף פעיל בכנסים בינלאומיים רבים בעולם, מחברם של ספרים רבים בתחום העבודה הסוציאלית, הטיפול, הגרנטולוגיה ומתרגמם של ספרים ומאמרים מתחום אלו.
גוטמן הניח בעבודותיו תשתית לשילוב תפיסת הלוגותרפיה בישראל וספרו "לוגותרפיה למטפל" נלמד על ידי מטפלים רבים בישראל ומחוצה לה, והתפרסם בקרב מטפלים ועובדים סוציאליים רבים בארץ ובעולם כולו. עבודותיו של גוטמן משלבות בין גישת הלוגותרפיה ובין ניתוח קיומי של חיי אדם וההשלכות הפילוסופיות והמעשיות, תוך שילוב גישות שונות מתחומי הפסיכולוגיה, הפסיכותרפיה והדת. בעבודותיו מציע גוטמן דרכים שונות מעשיות ויצירתיות להתמודדות מוצלחת עם השאלות שהחיים מעמידים בפני האדם. כידידו הטוב של פרנקל מייסד הוא נהג להיפגש איתו רבות ואף אירח אותו ואת רעייתו בישראל וליווה אותו בביקורו בכותל המערבי. בעשורים האחרונים עסק במחקר פיתוח והפצת הידע הקשור בסוגיות אתיות בסיסיות בקרב העובדים הסוציאליים, עובדי הסיעוד והרפואה ופיתח ידע בתחום שאלות כגון מה מותר ומה אסור בטיפול פרטני, כיצד על עובד סוציאלי, אחות או רופא להתנהג בסיטואציות של קונפליקט וניגוד אינטרסים.
משפחה ועבודה
לפרופ' גוטמן יש שני ילדים: זיו (1963), ונירית (1968) והוא מתגורר בחיפה ביחד עם בת זוגו מיכל יהלום אשר מלווה אותו גם בעריכה ותרגום של חלק ממאמריו ועבודותיו. הוא עובד מדי יום במשרדו באוניברסיטת חיפה ומקיים קשר שוטף עם רעייתו ובני משפחתו של ויקטור פרנקל, כמו כן הוא משתתף כמרצה בכנסים בינלאומיים בתחום עבודתו המקצועית ודרכו לאורך חייו.
ספרים שכתב
הרשימה כוללת את ספריו של פרופ' גוטמן אשר הוצאו לאור החל משנת 2000 עת יצא לגמלאות.
מרגרט אטווד
מרגרט אלינור אטווד (באנגלית: Margaret Eleanor Atwood; נולדה ב-18 בנובמבר 1939) היא סופרת, משוררת ומבקרת ספרות קנדית. אטווד זכתה בפרס מאן בוקר (פעמיים) ובפרס ארתור סי. קלארק, הייתה מועמדת לפרס המושל הכללי בקנדה שבע פעמים, וזכתה בו פעמיים. זכתה בפרס דן דוד בחקר ההווה בתחום "ספרות – סיפורה של המאה ה-20" לשנת 2010. היא ידועה בעיקר בשל עבודתה הספרותית, אך גם שירתה מוערכת ביותר. מקור ההשראה לרבים משיריה הוא מיתוסים ומעשיות, שעניינו אותה בצעירותה. אטווד גם פרסמה סיפורים קצרים בכתב העת פלייבוי.
אטווד מרבה לעסוק ולהתבטא בעניינים חברתיים ופוליטיים וכתבה, בין היתר, מספר מאמרים על ישראל והסכסוך הישראלי-ערבי. היא פמיניסטית ופעילת סביבתנות אקטיביסטית.
קורות חייה
מרגרט אטווד נולדה באוטווה שבאונטריו. היא השנייה בין שלושת ילדיהם של קארל אדמונד אטווד, אנטומולוג, ומרגרט דורותי קיליאם, דיאטנית ותזונאית. בשל מחקרו המתמשך של אביה באנטמולוגיה, שהתה אטווד חלק ניכר מילדותה במקומות נידחים בצפון קוויבק ונדדה בין אוטווה, סולט סנט מארי שבאונטריו וטורונטו. היא לא למדה באופן סדיר בבית הספר עד להיותה בת 11. היא נעשתה "תולעת ספרים" בסוגות של ספרות יפה, ספרי המסתורין שיצאו בהוצאת הכיס "דל", מעשיות האחים גרים, סיפורי חיות קנדיים, וספרי קומיקס. היא למדה בבית הספר התיכון ליסייד שבליסייד טורונטו וסיימה את לימודיה בשנת 1957.
אטווד החלה לכתוב בגיל 6 ונוכחה לדעת שהיא רוצה להיות סופרת בגיל 16. ב-1957, היא החלה ללמוד באוניברסיטת ויקטוריה שבאוניברסיטת טורונטו. עם מוריה נמנים ג'י מקפירסון ונורטרופ פריי. היא סיימה את לימודיה לתואר הראשון ב-1961, חוג ראשי באנגלית וחוגי משנה בפילוסופיה ובצרפתית.
בסתיו 1961, לאחר שזכתה במדליית פראט לספר שירה שיצא בהוצאה עצמית, Double Persephone, החלה ללמוד לתואר השני בקולג' רדקליף שבאוניברסיטת הרווארד בעזרת מלגת וודרו וילסון. היא קיבלה תואר שני מרדקליף ב-1962 והמשיכה ללמוד באוניברסיטת הרווארד במשך שנתיים נוספות, אולם מעולם לא סיימה כי לא השלימה את עבודת הדוקטורט שלה, בנושא "הרומן המטפיסי האנגלי". היא לימדה באוניברסיטת בריטיש קולומביה (1965), באוניברסיטת סר ג'ורג' ויליאם שבמונטריאול (1967 - 1968), באוניברסיטת אלברטה (1969 - 1979), באוניברסיטת יורק בטורונטו (1971 - 1972), ובאוניברסיטת ניו יורק, שם כיהנה כפרופסור ומופקדת הקתדרה על שם ברג לאנגלית.
אטווד נישאה לג'ים פולק ב-1968, ממנו התגרשה ב-1973. מעט אחרי שעברה לאליסטון שבאונטריו, בצפון טורונטו, החלה לנהל מערכת יחסים עם גרהם גיבסון. ב-1976 נולדה בתם (לגיבסון היו שני בנים מנישואים קודמים). אטווד שבה לטורונטו ב-1980. היא חילקה את זמנה בין טורונטו לאי פלי, שבאונטריו. ב-1981 נבחרה לחברה במסדר קנדה, ב-1988 נבחרה לחברת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים, וב-2019 הוכללה כחברה במסדר עמיתי הכבוד. בשנים 1991, 1993 ו-1995 היא זכתה בפרס טריליום לספרות (בשנת 1993 ביחד עם ג'יין ארקהרט.
אטווד וגיבסון חברים במפלגת הירוקים של קנדה ותומכים בולטים של מנהיגת מפלגת הירוקים, אליזבט מאי. לאטווד יש דעות מוצקות בנוגע לסוגיות סביבתיות, והיא הפכה את ביתה למנצל אנרגיה באופן יעיל יותר - במקום מיזוג אוויר היא התקינה סוככים ואשנבים פתוחים בביתה. היא ובעלה משתמשים במכונית בעלת הנעה היברידית כאשר הם נוהגים בתוך העיר. אטווד היא גם פמיניסטית פעילה.
בשנת 2014 היא כתבה לברית לאופרה על חייה של פאולין ג'ונסון.
אטווד ופמיניזם
נושאי מגדר ויחסי כוח הם מרכזיים בספריה של אטווד, כמו "לטענת גרייס", "מעשה השפחה", "האישה האכילה", "עין החתול", ועוד. למרות זאת, אטווד נמנעת מלתייג את עבודותיה כפמיניסטיות. ועדיין, בהקשרים פמיניסטים, בין עם מחלקות ללימודי מגדר או ספרות, ארגונים ופרסומים פמיניסטים, ובשיח הפמיניסטי הרווח, עבודתה אכן נחשבת למובילה בתחום. אטווד הסבירה את הטענה שלה בכך שהיא מאמינה שספרות היא פמיניסטית רק אם כוונת הסופרת היא שהיא תהיה כזו, ולא שהיא מתנערת מהתיוג כפמיניסטית. בראיון ב-2013 לקראת צאת ספרה MaddAddam (השלישי בטרילוגיה הפוסט-אפוקליפטית הכוללת את "בז וניאלה" ו"שנת המבול") היא תיארה את העמדה שלה שפמיניזם משתייך לתחום זכויות האדם, כי "אני חושבת, באופן רדיקלי, שנשים הן בנות אדם ולכן מכילות גם את כל הגיוון שיש לבני האדם".
ספריה שתורגמו לעברית
פרוזה ספרי שירה ספרי ילדים ספרים בהשתתפותה
ספרי עיון
Writing with Intent: Essays, Reviews, Personal Prose--1983-2005 (2005)
אגודה עות'מאנית
אגודה עות'מאנית היא תאגיד המורכב מקבוצה של בני-אדם או תאגידים אחרים אשר חברו יחד, בהגדרה, למען מטרות ציבוריות, משתמשות בכספי ציבור ומקבלת הטבות ממדינת ישראל.
אגודה עות'מאנית מתנהלת על פי הוראותיו של החוק העות'מאני על האגודות משנת 1909. החוק לא עודכן מאז, להבדיל מחוקים העוסקים בעמותות או גופים ציבוריים אחרים, ועד לאוגוסט 2021 היה חריג בכך שאינו כולל הוראות חוק המאפשרות פיקוח ואכיפה, ואף לא רישום מסודר של כלל האגודות העות'מאניות הקיימות.
נכון לשנת 2022 פועלות בישראל 10,473 אגודות עות'מאניות, על פי רישומי המדינה. חלק מאגודות אלו הן ארגונים מרכזיים במשק הישראלי. תחומי הפעילות המרכזיים של אגודות עות'מאניות הם ארגוני עובדים, ארגוני מעבידים וקופות חולים.
מעמד חוקי
אגודה עות'מאנית מתנהלת על פי הוראותיו של החוק העות'מאני על האגודות משנת 1909 שמקורו צרפתי.
אגודות עות'מאנית המשיכו להיווסד גם בתקופת המנדט ולאחר הקמת המדינה עד שחוקק חוק העמותות. ממועד כניסתו לתוקף של חוק העמותות, באפריל 1981, לא ניתן היה להקים אגודות עות'מאניות חדשות, אולם המחוקק אִפשר את המשך פעילותן של האגודות הקיימות.
בפסק דין תקדימי שניתן ביולי 2018 הורה בית המשפט המחוזי - מרכז על הפיכת האגודה העות'מאנית פועלי אגודת ישראל לעמותה, כמענה לאי-סדרים בהתנהלות האגודה.
הבדלים בדין לעומת עמותות
חוק העמותות אינו חל על אגודה עות'מאנית והחוק העות'מאני משנת 1909 אינו כולל הוראות בדבר חובות דיווח, שקיפות וסמכויות פיקוח, ובין השאר לא חייבת אגודה עות'מאנית לציין ליד שמה שהיא אגודה מסוג זה, בניגוד לעמותות. בנוסף, לגבי אגודות עות'מאניות משרד הפנים לא מקיים פעילות קבועה של פיקוח וריכוז מידע, והן אינן מחויבות בביקורת פנימית על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992.
בנוסף, בניגוד לעמותה רגילה, גוף המוגדר כאגודה עות'מאנית יכול לקבל אישור לניכוי מס הכנסה עקב תרומה לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה גם ללא כל אישור על "ניהול תקין".
המאפיינים הייחודיים של האגודות העות'מאניות נבחנו לעומק בדו"ח מבקר המדינה משנת 2017, שהעלה חששות שונים בעקבות העדר השקיפות והפיקוח של האגודות, ביניהם חשד למעילה במיליוני שקלים מקופת הסתדרות העובדים הלאומית. החשד הוביל לחקירת משטרה במהלכה התגלתה מעילה של כ-13 מיליון שקלים מכספי האגודה, שבוצעה בשנים 2005-1998 על ידי בכירים בהסתדרות הלאומית.
עוד הדגיש דו"ח המבקר שבעקבות חוסר המחויבות בביקורת פנימית, אין סמכות לנציב תלונות הציבור לבחון תלונות על אגודות עות'מאניות, או להוציא צו הגנה לחושפי שחיתויות בגופים אלו, ובמקרה של דיווח על שחיתות לכאורה, לא ניתן היה לבחון את השחיתות או להגן על המדווחת מפיטורים.
הגברת הפיקוח על פעילותן של אגודות עות'מאניות
בשנת 2014 עלתה "הצעת חוק האגודות העות'מאניות (רישום ופיקוח), התשע"ד-2014", שמטרתה להשוות את מעמדן של האגודות העותמאניות לאלו של עמותות וחברות לתועלת הציבור. בשנת 2017, פרסם מבקר המדינה ביקורת חמורה על משרד הפנים בנושא "כישלון הפיקוח על האגודות העות'מאניות" והמליץ לשנות את החוק. לאחר פרסום המבקר הוגשו בשנת 2018 שתי הצעות חוק נוספות, אולם כמו קודמתן גם הן לא עברו קריאה טרומית . בהנחיית שרת המשפטים איילת שקד ב-28 במאי 2018 פרסם משרד המשפטים קול קורא לדיון פתוח בנושא.
ביולי 2021 חתם שר המשפטים גדעון סער על תקנות שנועדו להגביר את שקיפות האגודות.
התקנות קובעות כי האגודות יחויבו בהגשת הדיווחים הבאים:
עם זאת נכון ל-2021, גם לאחר העברת התקנות רק 2% מהאגודות העות'מאניות הגישו דו"חות. לאור ההתעלמות של האגודות, הוכרז שאגודות שלא יעמדו בתקנות לא ייהנו מהטבות מס והכנסות מהמדינה.
גופים הפועלים בישראל במאה ה-21 כאגודה עות'מאנית
נכון לשנת 2022 רשומות במדינת ישראל מעל עשרת אלפים אגודות עות’מאניות.
בעבר לא פורסם רישום מסודר שלהן, אולם לאחר שהוגשה בקשת חופש מידע בשנת 2015, פרסמה היחידה הממשלתית לחופש המידע 10,473 גופים הרשומים בישראל כאגודות עות’מאניות בישראל. במקביל פורסמה הודעת המִנהל לשלטון מקומי במשרד הפנים, כי.
ארפד
אַרְפָּד היא עיר מקראית שנכללה בתחומה של ממלכת ארם בצפון סוריה של ימינו, ומזוהה על ידי החוקרים עם תל ריפעת, הממוקם כ-30 ק"מ צפונית לחלב, לא הרחק מהגבול עם טורקיה.
ארפד הוזכרה לראשונה בהיסטוריה בתעודות האשוריות משנת 806 לפנה"ס, אולם היה זה אזכור שולי בלבד. האזכור המשמעותי הראשון של העיר מתוארך לשנת 740 לפנה"ס, השנה בה כבש את העיר תגלת פלאסר השלישי, מלכה של ממלכת אשור, שלוש שנים לאחר שהביס את הקואליציה הצבאית בין ממלכת אוררטו, ארפד ומלטיה, בראשותו של סרדורי השני. למרות הכיבוש לא נחרבה העיר, אלא נקבעה כנציבות בממלכתו של תגלת פאסר.
מתעאל בר עתרסמך מלך ארפד נזכר בכתובת סוג'ין שעל אסטלות ספירה בה מתעודת הברית של ארפד עם בר-גאיה מלך כתך. הכתובת מתוארכת למאה ה-8 לפני הספירה.
בשנת 720 לפנה"ס ניסתה ארפד יחד עם שכנתה מדרום חמת למרוד באשורים. הניסיון למרד דוכא במהירות ובאכזריות על ידי שלמנאסר החמישי יורשו של תגלת פלאסר, דבר שהביא לחורבן שתי הערים והרג תושביהן.
אירוע החורבן של ארפד וחמת מוזכר מספר פעמים בתנ"ך, לרוב בתור לוחמה פסיכולוגית וכלי להפחדה של האשורים נגד ממלכת יהודה, כפי שבא לידי ביטוי בספר מלכים ב': אך גם בתור כלי בידי הנביאים, כדוגמה לגאוות אשור שתלו את הצלחתם בכוחם ולא בכוחו של אלוהים ולכן נענשו:
ארפד מוזכרת בכתובת זכור כאחת מ-17 ממלכות שחברו ביחד עם בן הדד השלישי לצור על חדרך.
הפועל נוף הגליל (כדורסל)
הפועל נוף הגליל (בעבר הפועל נצרת עילית והפועל נעם העמק עילית) היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר נוף הגליל (לשעבר נצרת עילית). המתמודדת בליגה הארצית צפון.
היסטוריה
בסיום עונת 2005/2006 העפילה לראשונה לליגה הלאומית. כבר בעונת הבכורה הפתיעה הקבוצה וסיימה במקום השני בטבלה, אך למרות יתרון הביתיות הפסידה בסדרת רבע גמר הפלייאוף לקבוצת הפועל באר שבע 2-1. בעונת 2007/2008 סיימה במקום השביעי בפלייאוף העליון. בסדרת רבע הגמר הפסידה לקבוצת מכבי גבעת שמואל 3-2.
בעונת המשחקים 2016/2017 עלתה לליגה ארצית צפון לאחר שסיימה במקום ה-2 בסגנות למכבי כרמיאל שסיימה 1 את העונה הסדירה. בסדרת משחקי הגמר סל סיימה במקום ה-1 עם מאזן 1–3 ועלתה על חשבון א.ס. רמת השרון ומכבי חדרה.
בעונת המשחקים 2017/2018 שיחקה בליגה הארצית וסיימה את העונה במקום ה-9.
בעונת המשחקים 2018/2019 שיחקה בליגה הארצית וסיימה את העונה במקום ה-9, בסיום עונה זו התאחדה הקבוצה עם הפועל מגדל העמק/יזרעאל מצמרת הליגה הארצית לאחר שהאחרונה כשלה בניסיון להעפיל לליגה הלאומית. בסיום עונת 2019/20 פרשה הקבוצה מהאיחוד עם הפועל מגדל העמק ועמק יזרעאל וחזרה לשם הפועל נוף הגליל. לקראת עונת 2020/2021 החתימה הקבוצה את שי ברוך למאמן הקבוצה.
את עונת 2021/2022 סיימה הקבוצה בראש טבלת ליגה א' צפון ועלתה לליגה ארצית.
המועדון מפעיל מחלקת נוער ובה 5 קבוצות גיל.
דגל אורגון
דגל מדינת אורגון (באנגלית: Flag of Oregon) הוא בעל רקע כחול ועליו סמל מדינת אורגון הנתמך על 33 כוכבים המייצגים את היותה של אורגון המדינה ה-33 של ארצות הברית. מעל לסמל כתוב באנגלית "מדינת אורגון" ומתחת לסמל מצוינת שנת ההצטרפות של אורגון לארצות הברית - "1859". בצד האחורי של הדגל מצויר בונה. יחס אורך לגובה של הדגל הוא 3:5.
דגל אורגון הוא בין הבודדים בעולם שיש להם תמונות שונות משני עבריהם, דבר שמייקר מאוד את ייצור הדגל. דגל נוסף כזה הוא זה של פרגוואי.
מרכז קניות
מרכז קניות או קַנְיוֹן הוא בניין או מספר בניינים המחוברים ביניהם, המכילים מגוון רב של חנויות המקושרות ביניהן ברחבות, בדרך כלל מקורות. מקור השם הוא הלחם של המילים "קניה" ו-"חניון". מרכזי קניות מציעים תחליף למסחר העירוני המסורתי הקיים ברחובות הערים והם מספקים לצרכנים תנאים נוחים לביצוע קניות.
היסטוריה
ב-1819 נפתח מרכז הקניות הראשון בלונדון - "מרכז קניות ברלינגטון", ובשנות ה-60 של המאה ה-19 נבנתה במילאנו "גלריית ויטוריו עמנואל השני", הפועלת עד היום, שבה נבנה קירוי מעל רחוב מסחרי שהפך למקום בעל מאפיינים של מרכז קניות מודרני - מתחם מרכזי מקורה, המוקף חנויות.
המקור למרכזי הקניות בסוף המאה העשרים - במרכזי הקניות של תחילת אותה מאה: הפאסאז'ים בפריז, אותם תיאר בהרחבה ולטר בנימין, וחנויות הכלבו הגדולות. משנות ה-50 של המאה ה-20, עם תהליך הפרבור בערים רבות ועליית תרבות הפרוורים, לצד תפוצת המכוניות הרחבה, התפתחה בארצות הברית תרבות מרכזי הקניות - אלה מוקמו בחוצות הערים, ונבנו בתצורת הרחובות הראשיים שהיו קיימים בעיירות הקטנות בארצות הברית - אך היו מקורים לחלוטין. חלוץ מרכזי הקניות של ארצות הברית היה "מרכז הקניות נורת'גייט" בסיאטל, שנבנה ב-1950.
מרכזי קניות בעולם
במשך שנים היה מרכז הקניות הגדול בעולם - זה שבעיר אדמונטון, בירת הפרובינציה הקנדית אלברטה, שמשתרע על 106,000 מטר רבוע. כיום מחזיקים בתואר "קומפלקס מרכזי הקניות הגדול באמריקה" שני מרכזי הקניות "כיכר מלך פרוסיה" (באנגלית: Plaza) ו"חצר מלך פרוסיה" (באנגלית: Court) שבפילדלפיה, המצויים בפרוור הקרוי "קינג אוף פראשיה" (מלך פרוסיה). ברם, הקניון הגדול ביותר כרגע הוא "מרכז הקניות של אמריקה" (Mall of America) הממוקם בבלומינגטון, מינסוטה, ומשתרע על שטח של 309,192 מטר רבוע.
"מרכז הקניות של ערב" נבנה ב"דובאי לנד", דובאי, באיחוד האמירויות הערביות ב-2008 וצפוי להיות לאחר השלמתו מרכז הקניות הגדול בעולם.
קניוני נושא
לאחר שנות ה-2000 החלו לצוץ קניונים המתמחים בעיקר במוצר אחד, כמו "ביג פאשן", המהווה רשת מרכזי קניות של אופנה וביגוד; בארצות הברית החלה תופעה של "קניוני ספורט" המאופיינים בעיקר ברשתות של חנויות ספורט, וציוד לספורט.
מרכזי קניות בישראל
שלב נוסף בהתפתחות מרכזי הקניות הייתה התפתחות המדרחובים - (רחובות עם שדרת חנויות, הסגורים לתנועת כלי רכב); הללו היוו שלב נוסף בהתפתחות המסחר העירוני באותם עשורים, ומעבר משווקים וחנויות ברחובות הראשיים למרכזי קניות. הגלגול המודרני שלהם מכונה כיום "קניון פתוח", כמו מרכז הקניות ממילא בירושלים. בשונה מהמדרחובים בעבר, כולל "קניון פתוח" זה גם שטחי חנייה תת-קרקעיים מרווחים (המשרתים גם מטיילים בעיר העתיקה).
רק ב-1985 נפתח קניון איילון ברמת גן שנבנה על פי התפישה של מרכזי הקניות האמריקניים - מתחם קניות מקורה וממוזג מחוץ למרכז העיר עם מגרשי חנייה רחבים סביבו. הקניון הוקם ביזמת דוד עזריאלי שאף חידש את המילה "קַנְיוֹן" שהשתרשה מאז בשפה העברית. על פי אחת הגרסאות, זהו הלחם של המילים "קניות" ו"חניון". השם נקלט בעברית ומשמש כיום לכל מרכז קניות מקורה (Shopping Mall).
במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 נבנו ברחבי הארץ עוד עשרות קניונים ופאוור סנטרים, כמעט בכל עיר מרכזית בארץ לצד מרכזי קניות שכונתיים קטנים יותר. אחת התופעות הנוספות שהחלו לצבור תאוצה מאז סוף שנות ה-90 היא בנייתם של מתחמי קניות בתחומי מועצות אזוריות הנמצאות בקרבת אזורים עירוניים ופרווריים. מרכזי קניות ומתחמי מסחר אלו נבנו בקני מידה שונים בסמוך לצמתים רבים ברחבי הארץ ונהנו מלקוחות רבים שהגיעו אליהם גם מתוך הערים הסמוכות, ואף בשבתות. בניית קניונים אלו השפיעה רבות על כלכלת הסביבה ובין היתר פגעה בעסקים הקטנים של אותן ערים שבהן או סמוך אליהן נבנה מרכז הקניות. בשנים האחרונות הוקמו מרכזים מסחריים אף בערי פריפריה רחוקות. אזורים רבים בארץ סובלים מ"רוויה" בשטחים המסחריים הקיימים בהם ביחס לגודל האוכלוסייה ולעיתים בערים מסוימות כגון באר שבע, נתניה וראשון לציון אף קיימים מספר מרכזי קניות מתחרים המקטינים את הרווחים הפוטנציאליים בשל התחרות העסקית העזה שבינהם, דבר שגם יוצר ביקורת על מוסדות התכנון המאשרים הקמת קניונים חדשים באזורים רוויים עסקית.
הקניונים הפכו לאתרי בילוי מועדפים על ישראלים רבים, הנהנים מהקניות והבילוי במסעדות הקניונים והאטרקציות השונות, כגון בתי הקולנוע לצד החנייה הזמינה והסביבה המקורה והממוזגת. פרמטר נוסף שהפך לחשוב במרכזי הקניות בארץ הוא הצבת מאבטחים בכניסות לקניונים בשל המצב הביטחוני המתוח מה שמשרה רוגע על המבקרים בקניונים, הנחשבים לסביבת בילוי בטוחה יחסית.
הקניונים בישראל הסתמכו לא מעט על מוקדים מרכזיים מושכי קהל מלבד תמהיל החנויות והמסעדות שבעבר היו למשל רשת בתי הכלבו המשביר לצרכן ורשתות סופרמרקטים, קומפלקסי קולנוע, משחקיות לילדים ועוד. כמו כן בקניונים רבים מוקצים אף שטחים לשימושים נוספים כגון משרדים ומרפאות. גם חלק מהתחנות המרכזיות בארץ מפעילות שטחים מסחריים במתכונת קניון וכעת אף ברכבת ישראל מתגבשות תוכניות ליצירת שטחים מסחריים בתחנות רכבת מרכזיות, כגון הקניון התת-קרקעי שמתוכנן בירושלים בתחנת רכבת האומה.
רבים מהקניונים ומרכזי הקניות נכללים ברשתות תחת אותם בעלים. בין רשתות הקניונים בישראל ניתן למנות את רשתות קניוני עזריאלי, קניוני עופר, רשת BIG, קניוני One, קניוני G ורשתות קטנות יותר כגון ישפרו סנטר, רשת קניוני R (של רמי לוי) ואחרות.
תכנון אדריכלי
מרכזי הקניות הראשונים בעולם ניסו לספק לצרכן תחליף לרחוב המסחרי באופן אופטימלי - עם הגנה מפני תנאי מזג אוויר לא נוחים, עם שירותים נלווים למסחר ועם מערכת ניהולית המייעלת את תפקוד המסחר של המרכז. ההתפתחות לאורך השנים הביאה עד מהרה לאבטיפוס אדריכלי של הקניון אשר כולל מספר מאפיינים ברורים ובתכנון האדריכלי של קניונים רבים כיום מיושם תכנון שמטרתו הישירה הוא עידוד הצרכנים להגיע אל הקניון והגברת הצריכה של המגיעים אליו.
מרבית הקניונים כוללים חלל מקורה, לרוב ב"סקיי-לייט", הבנוי כרחוב בן קומה אחת או מספר קומות. לאורך החללים המרכזיים של מרכז קניות בנויות חנויות לכל האורך בדומה לחנויות ברחוב אלא עם מספר הבדלים. רוחב החנויות נקבע בדרך כלל על פי מפתחי העמודים התומכים את המבנה אשר אחד השיקולים המרכזיים לתכנונם הוא אפשרויות ארגון החניון התת-קרקעי שנמצא לרוב מתחת למבנה. החנויות הן לרוב צרות ועמוקות וכוללות בחלקן האחורי, בניגוד למסחר עירוני טיפוסי, מעבר נסתר המאפשר פריקת סחורות מאחור מבלי להפריע למתן השירות בקדמת החנות. תכנון זה מביא בסופו של דבר למערכת חללים מופנמת, כלומר פונה אל מרכז המבנה ועוטף עצמו בפונקציות לוגיסטיות המשרתות את המרכז. מסיבה זו, קירותיו החיצוניים של מבנה קניון הם בדרך כלל קירות גדולים ואטומים - עם מעט מאוד פתחים ואינטראקציות עם הרחוב.
תכנון פונקציונלי
כאמור, בתכנון האדריכלי של הקניונים מיושמים כמה עקרונות שמטרתם השאת הרווחים של בעלי הקניון על ידי עידוד הצרכנים לשהות זמן רב יותר בקניון ולהוציא יותר כסף מרצונם החופשי. לדוגמה:
מרכזי הקניות הם אחד הסמלים המובהקים ביותר של ההתנגדות לתרבות הצריכה.
השפעות אורבניות
כמבנים גדולים מאוד, ומרכזים מסחריים בהם מספר גדול מאוד של חנויות, למרכזי הקניות השפעה רבה על הכלכלה ועל התפתחותה של הסביבה בה הם נמצאים. למשל, לא ניתן להפריד בין תהליכי פרוור של מגורים בעיר לבין "פרבור המסחר" בעיר - שמרכזי הקניות הם סימניו הבולטים ביותר. לטענת חוקר האורבניזם ויקטור גרין (Gruen) היה הקניון המצאה שנועדה להתקיים במרכז העיר ולתפקד כ"קירוי" של האזור העירוני האורגני במחשבה להעניק ביטחון לקונים במרכזי הכרכים שנהיו מקומות סוציאליים קשים בארצות הברית של שנות ה-50. עם הזמן "נדדו" הקניונים אל שולי הערים.
השפעה רחבה
השפעות אלו מתייחסות באופן כוללני למרכז הקניות הטיפוסי אך ישנם מרכזים רבים שתכנונם מבוסס על עקרונות ורעיונות שונים וישנם יוצאי דופן רבים. אחת הדוגמאות למרכז קניות בישראל הנחשב יוצא דופן מבחינה זו היא "קניון ערים" בכפר סבא שבו יושמו מספר עקרונות תכנוניים המחברים את הקניון עם מרקם העיר אשר יוצרים באופן יוצא דופן סינרגיזם בין המסחר העירוני והמסחר בקניון. כך גם בדיזנגוף סנטר הוותיק, בו לחנויות רבות יש חזית אל הרחוב. בדומה אליו פועלים עוד קניונים רבים הבנויים בתוך מרכזי ערים.
הקניון וגלובליזציה
יש הרואים בקניונים את המרחב הארכיטיפי של התרבות הגלובלית. לטענתם, הקניונים זהים בכל מקום ומציעים אותה תרבות צריכה ובהם באות לידי ביטוי הנטיות ההומוגניות שלה.
מנגד, יש הטוענים כי הקניון הוא אחת מזירות הקרב האחרונות שנותרו בין הנטיות לגלובליזציה הומוגנית, זאת שהסופר בנג'ימין בארבר מכנה "אמריקניזציה", לבין הנטייה למקומיות, שבארבר מכנה "ג'יהאד". לטענת חוקרים אלה, כל קניון הוא תוצר של שילוב בין השאיפה של היזמים והמפעילים להפיק רווח מהנכס שבבעלותם ובין הצרכים החברתיים של המקום. כך, למשל, ניתן למצוא בקניונים ישראליים בתי כנסת, מרפאות, שירותים ממשלתיים וכדומה.
ברב הקניונים ניתן למצוא עמדות כספומט למשיכת מזומנים ובחלקם ניתן למצוא תיבה להחזרת ספרים לספרייה הציבורית.
סלסידו טוען כי היזמים הקפיטליסטיים אימצו ושילבו את הדרישות המקומיות בבנייה שלהם, במטרה למכור יותר.
היבטים משפטיים
קניון מוגדר בדרך כלל שטח פרטי, שלבעליו זכויות לפעול בו כרצונם. השאלות המשפטיות המתעוררות בהקשר זה הן בעיקר שאלות של אפליה ושל חופש ביטוי. שאלת מעמדו המשפטי של חלל הקניון כמרחב ציבורי מעסיקה רבים, במיוחד לאור פעילויות מצד תנועות חברתיות שונות.
בישראל, קבע בית המשפט המחוזי אחרת בפסק דין בהקשר של סכסוך בין עיריית תל אביב-יפו ו"לונדון מיניסטורס" בו נקבע כי חלל המרכז המסחרי אינו שטח ציבורי.
בקניונים רבים נהוג לכרות הסכמי בלעדיות הקובעים שהקניון לא ישכיר שטחי מסחר למתחרים ישירים של השוכר הראשון. על אחד מהסכמים אלו, שנגע לבלעדיות של בנק בקניון הראל במבשרת ציון, קבע הממונה על ההגבלים העסקיים כי התנאי אינו חוקי בהיותו הסדר כובל.
אזרח'ש
אזרח'ש (בפרסית: آذرخش; בעברית: ברק) הוא מטוס הקרב הראשון מתוצרת איראן.
באפריל 1997 הכריז הבריגדיר גנרל האיראני ארסטה, סגן ראש המטה הכללי של צבא איראן, כי ארצו הצליחה לתכנן, לבנות ולבחון מטוס קרב ראשון. ב-17 במאי 2007 אמר מפקד חיל האוויר האיראני כי האזרח'ש הגיע לשלב של ייצור סדרתי. ב-6 באוגוסט 2007 הודיע גם שר ההגנה האיראני כי האזרח'ש נכנס לשלב של הייצור אך הוסיף כי ייצור המוני "יחל בעתיד".
גורמים מערביים סבורים כי המטוס מבוסס במידה רבה על הנדסה הפוכה של מטוסי קרב אמריקניים שנמכרו לאיראן בתקופה השאה: F-4, F-14 ובמיוחד F-5. מפרטי המטוס ויכולותיו לא פורסמו באופן רשמי.
מיז-אנ-סצנה
מיז-אנ-סצנה או מיזנסצנה (בצרפתית: Mise-en-scène מילולית: "להציב על הבמה" או "להניח בתוך הסצנה") הוא ביטוי המתאר אמצעי מבע חזותיים-עיצוביים בתיאטרון ובקולנוע. הביטוי מתאר את ארגון התנועות והמרכיבים החזותיים במרחב נתון; בימוי הפעולה והדרך בה היא מצולמת.
בחקר הקולנוע
חוקר הקולנוע לואיס ג'אנטי מנה 15 מאפיינים של מיז-אנ-סצנה:
מבקר הקולנוע הצרפתי הנודע אנדרה באזאן תיאר את האסתטיקה של המיז-אנ-סצנה כמי שמבליטה תנועה כוריאוגרפית בתוך הסצנה, לצד העריכה.
ריצת 400 מטר משוכות
ריצת 400 מטר משוכות היא תחרות ריצה הנערכת במסגרת מקצועות האתלטיקה במשחקים האולימפיים. לאורך המסלול על האצן לדלג מעל עשר משוכות. נפילה של משוכה אינה פוסלת את האצן, אך היא מאיטה את התקדמותו. גובה המשוכות לגברים עומד על 91.4 ס"מ וגובה המשוכות לנשים עומד על 76.20 ס"מ. המשוכה הראשונה נמצאת במרחק של 45 מטר מקו הזינוק, המרחק בין משוכה למשוכה הוא 35 מטר ומרחק מהמשוכה האחרונה לקו הסיום הוא 40 מטר.
לראשונה נערכה ריצה זו לגברים באולימפיאדת פריז (1900). ג'ון טוקסברי מארצות הברית היה לאלוף האולימפי הראשון בריצה זו. נשים החלו להתחרות בריצה זו לראשונה באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984). נאוול אל מוטאווקל ממרוקו הייתה לאלופה האולימפית הראשונה בריצה זו.
עשר האצניות המהירות בכל הזמנים
(מעודכן ל-23 ביולי 2022)
עשרת האצנים המהירים בכל הזמנים
(מעודכן ל-20 ביולי 2022)
בית המשמר החדש
בית המשמר החדש (בגרמנית: Neue Wache) הוא מבנה בשדרת אונטר דן לינדן במרכז ברלין בסמוך לצויגהאוס ולאי המוזיאונים. המבנה נבנה בשנת 1816 בתכנונו של האדריכל קארל פרידריך שינקל בסגנון ניאו קלאסי. במקור נבנה המבנה כבית משמר עבור חיילי נסיך הכתר של פרוסיה, ומכאן שמו. מאז שנת 1931 משמש המבנה כאתר הנצחה.
היסטוריה
המבנה הוקם בהוראת מלך פרוסיה פרידריך וילהלם השלישי כבית משמר עבור הקרונפרינזנפלאץ הסמוך. פרידריך וילהלם הזמין את קארל פרידריך שינקל לתכנן את המבנה - היה זה המבנה הראשון הגדול ששינקל תכנן בברלין.
בחזית המבנה בנה שינקל אכסדרת עמודים בסגנון דורי. בתבליט המפוסל בגמלון מעל האכסדרה נראית ניקה, אלת הניצחון, המסמלת את תפקידה של פרוסיה במלחמות נפוליאון.
המבנה שימש כבית מגורים עבור המשמר המלכותי עד תום מלחמת העולם הראשונה וביטול המלוכה בגרמניה בשנת 1918.
בשנת 1931 הוזמן האדריכל היינריך טסנוב על ידי ממשלת גרמניה לתכנן את המבנה כאתר הנצחה לחללי מלחמת העולם הראשונה. טסנוב הציב במרכז האולם, מתחת לצוהר העגול שקרע בתקרה, גוש גרניט שעליו הונח פסל מתכת המדמה זֵר עלי אלון. שמו של המבנה שוּנה ל"אתר ההנצחה לנופלי המלחמה". הזֵר, שעוצב בידי הפסל הגרמני לודוויג גיס, מוצג כיום במוזיאון הגרמני להיסטוריה הסמוך.
המבנה נהרס כמעט לחלוטין בהפצצות שלהי מלחמת העולם השנייה ובארטילריה הסובייטית במהלך הקרב על ברלין.
ממשלת גרמניה המזרחית (המבנה ניצב במזרח ברלין) הורתה על שיפוץ המבנה והפיכתו לאנדרטה לקורבנות הפשיזם והמיליטריזם. עבודות השיקום נמשכו שלוש שנים בפיקוחו של היינץ מהלן והמבנה המשוקם נחנך בשנת 1960. בשנת 1969 - יום השנה ה-20 לייסוד גרמניה המזרחית, הושם במרכז המבנה נר תמיד, וכן נקברו במבנה שרידיהם של חיל אלמוני גרמני ושל קורבן אלמוני ממחנה ריכוז. עד שנת 1990 ניצבו בחזית המבנה בכל עת משמר כבוד של שני חיילי צבא מזרח גרמניה.
בעקבות איחוד גרמניה בשנת 1990 שונה בשנת 1993 שם המבנה ל"אנדרטה המרכזית של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לזכר קורבנות המלחמה והעריצות" (Zentrale Gedenkstätte der Bundesrepublik Deutschland für die Opfer des Krieges und der Gewaltherrschaft), ובמרכז אתר ההנצחה, מתחת האוקולוס הוצב פסלה של קתה קולוויץ "אם עם בנה המת".
רב-קומות
רב-קומות הוא בניין גבוה בעל קומות רבות. לרבי-קומות שימושים מגוונים: מגורים, משרדים, בתי חולים, בתי מלון ועוד.
בישראל, בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) מופיעה ההגדרה:
הגדרה זו, המשקפת בניין שבו כעשר קומות, יפה לתקנות שבהן היא מופיעה. בלשון הדיבור, גם בניין שבו חמש קומות נחשב לרב-קומות (בתקנות מוגדר בניין שגובהו פחות מאשר בהגדרה הנ"ל אך יותר מ-13 מטרים כ"בניין גבוה").
הבחנה של הרשות הארצית לכבאות והצלה בין הגדרת "רב-קומות" לגורד שחקים הוצגה על ידי חיים תמם, סגן מפקח כבאות ראשי, בריאיון לאתר "רב-קומות: הארגון הבין-תחומי" באוגוסט 2007: "מכבי אש נוטים להתייחס למבנה כאל "גורד שחקים" כאשר גובה המבנה הוא מעל גובה המנוף שקיים ברשותם, קרי מבנה שגובהו מעל 42 מטר."
מבנן
במקומות רבים בארץ ניתן לראות רצף של רבי-קומות. על מנת לחסוך שטחים, עלויות בנייה ואחזקה, חלק מן המערכות עבור צרכים של שני מבנים או יותר ממוקמות בשטח המשותף למבנים, כגון: מפוחים בחניונים, מאגרי מים ותוספות כגון חניונים, חדרי כושר, סאונה וג'קוזי. מספר מבנים הבנויים באופן זה כונו בעבר 'קומפלקס' ובימינו 'מבנן' - שפירושו על פי האקדמיה ללשון העברית הוא "צביר/אשכול בניינים".
תחנת הרכבת כפר סבא צפון
תחנת הרכבת כפר סבא צפון היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל שתוכננה לשרת את העיר כפר סבא, התחנה הייתה חלק מפרויקט המסילה המזרחית אך בוטלה.
ריצ'רד אוברי
ריצ'רד אוברי (באנגלית: Richard Overy; נולד ב-23 בדצמבר 1947) הוא אחד מההיסטוריונים הבולטים החוקרים את מלחמת העולם השנייה ואת תקופת הרייך השלישי.
ביוגרפיה
אוברי למד באוניברסיטת קיימברידג', לימד בקווינז קולג' החל מ-1972 עד 1979, ב-1980 החל ללמד בקינגז קולג' בלונדון, שם לימד עד שנת 2004. בשנה זו עבר ללמד באוניברסיטת אקסטר.
ב-1994 הוענק לו תואר פרופסור להיסטוריה מודרנית. החל משנת 2000 אוברי חבר באקדמיה הבריטית, כמו כן הוענק לו פרס מיוחד על שם סמואל אליוט מוריסון על תרומתו בחקר המלחמות.
ספרו "מלחמתה של רוסיה" שיצא לאור בלונדון בשנת 1997 היה מבוסס על מחקר ארכיוני חלוצי בארכיוני ברית המועצות ועל ראיונות עם תושבי ברית המועצות, שהתאפשר לראשונה רק לאחר נפילת מסך הברזל. את הספר ליוותה סדרת טלוויזיה בת עשרה פרקים, שהופקה בשיתוף פעולה בין חברת IBP פילמס בלונדון, ובין חברת "ויקטורי פילמס" הרוסית, וזכתה לשבחים רבים.
בשנת 2004 יצא לאור ספרו "הדיקטטורים", שחושף את נבכי המשטרים האפלים של היטלר וסטלין ומנתח את המהלכים המורכבים שהשפיעו ועברו על המדינות שבשליטת משטריהם הרודניים. ספר זה, בדומה ל-21 הספרים האחרים שפרסם, שמרביתם עוסקים בגרמניה הנאצית, זכה לביקורות מהללות.
קישורים חיצוניים
על כתביו:
תחנת הרכבת כפר סבא צפון
ב-13 בפברואר 2021 פורסם כי יתבצעו הכנות תשתיות להקמת התחנה אך היא לא תיבנה משיקולים תקציביים.
אנה רוסינלי
אנה רוסינלי (באיטלקית: Anna Rossinelli; נולדה ב-20 באפריל 1987 בבזל) היא זמרת וכותבת שירים שווייצרית. רוסינלי שרה בסגנון הפופ-סול (Pop-Soul) במסגרת להקה הנושאת את שמה.
באירוויזיון 2011
ב-11 בדצמבר 2010 זכתה בגמר של תחרות קדם-האירוויזיון השווייצרית (בגרמנית: Die grosse Entscheidungs Show) עם השיר "מאוהבת לזמן-מה" (באנגלית: In Love for a While), שנכתב על ידי דוויד קליין. בהמשך לזכייתהּ בקדם, ייצגה את שווייץ באירוויזיון 2011 שנערך בדיסלדורף שבגרמניה. ב-10 במאי 2011 השתתפה בחצי הגמר הראשון של התחרות וזיכתה את מדינתהּ בעלייה לשלב הגמר, לראשונה מאז 2006. השיר הגיע למקום האחרון בתחרות, אך במצעדי הפזמונים בשווייץ הגיע למקום השמיני.
כתלית יהודה
כותלית יהודה (שם מדעי: Parietaria judaica) היא שיח ממשפחת הסרפדיים, על אף היותה שיח היא נחשבת לעיתים לעשב בשל הימצאותה בצידי דרכים ובין הסדקים שבקירות בתים (ומכאן שמה). הכותלית נפוצה במיוחד במקומות מיושבים ואף על פי שמקורה במזרח התיכון היא נפוצה גם באזורי החוף של בריטניה, אוסטרליה וצפון אמריקה.
לכותלית גבעול ורוד/אדום ועליו פרחים לבנים/ורודים קטנים. הגבעול והעלים שעירים ובעלי הרגשה דביקה, אך בניגוד לסרפדים אחרים איננה עוקצנית.
גורם אלרגיה
אבקני הכותלית הם גורם אלרגיה נפוץ ועל כן היא נקראת גם לעיתים "עשב האסתמה". ניתן לזהותה כגורם אלרגיה בבדיקה לאלרגנים נשאפים כדוגמת RAST ספציפי.
שימושים מיוחדים
אחד משימושיה של הכותלית הוא בבתי גידול לפרפרים בשל היותה צמח המאכל של זחלי נימפית הסרפד.
ציטוט פיננסי
ציטוט פיננסי (באנגלית: Financial quotation) הוא קביעת מחיר לקנייה או מכירה של מוצר פיננסי או אחר כגון:
לציטוט יש שער רכישה (Bid price) ושער מכירה (Ask price): שער הרכישה מתייחס למחיר אותו מוכן קונה לשלם עבור המוצר ושער המכירה מתייחס למחיר אותו מוכן לקבל המוכר תמורת המוצר.
כל מחיר כזה מצוטט בהתאם לעניין. לדוגמה, עסקה של מכירת שקלים ורכישת דולרים. הציטוט שיקבע ינקוב את כמות השקלים שמוכן המוכר לקבל עבור דולר אחד.
אפקט המעודדת
אטימולוגיה
את הביטוי טבעה בנובמבר 2008 הדמות ברני סטינסון מסדרת הטלוויזיה "איך פגשתי את אמא".
ברני מראה בפני חבריו קבוצת נשים שנראית בתחילה מושכת, אך כשמסתכלים על כל אחת בנפרד מתברר שהן מכוערות.
2013
ב-2013 ערכו אדוארד וול ודרק ווקר חמישה מחקרים המשתתפים שבהם דירגו המשתתפים את האטרקטיביות של פרצופים של גברים ונשים כאשר הם מוצגים בתמונה קבוצתית ובתמונה פרטנית, לפי סדר התמונות באופן אקראי. האנשים שצולמו קיבלו ציונים גבוהים יותר עבור התמונות הקבוצתיות שלהם.
האפקט מתרחש בכל קבוצת מגדר וגיל, כשהוא נבדק בקבוצת גברים בלבד, נשים בלבד ומעורבת, ומתרחש באותה מידה בקבוצות גדולות וקטנות. המשתתפים במחקרים הסתכלו יותר על האנשים האטרקטיביים מאשר על האנשים הלא מושכים בקבוצה. ההשפעה אינה מתרחשת מכיוון שתמונות קבוצתיות מעוררות רושם שלאנשים יש אינטליגנציה חברתית או רגשית יותר: זה הוכח כמקרה על ידי מחקר שהשתמש בתמונות אינדיבידואליות המקובצות יחד בתמונה יחידה, ולא תמונות שצולמו של אנשים בקבוצה.
כאשר שלוש התופעות הללו קורות יחד, הפנים האינדיבידואליות ייראו אטרקטיביות יותר בקבוצה, מכיוון שהן נראות דומות יותר לפרצוף הקבוצתי הממוצע, שהוא אטרקטיבי יותר מהפרצוף האישי של כל אחד בנפרד.
2015
ב-2015 נערך מחקר נוסף שהציג תוצאות דומות, אם כי מסקנתם הייתה שהאפקט קורה כי האדם נוטה להתעלם באופן סלקטיבי מפרצופים יפים פחות שנמצאים בתוך קבוצה.
מחלוקת
מחקר נוסף שנערך ב-2015 הניב תוצאות לא חד-משמעיות על קיום האפקט, אך צוות המחקר שיער כי הדבר עשוי להיות נובע מהבדלים תרבותיים, מכיוון שהמחקר בוצע ביפן.
אוריינות דיגיטלית
אוריינות דיגיטלית (Digital literacy) היא סוג של אוריינות מדיה המתמקדת ביכולת להבין את סביבת המחשב והאינטרנט. מייצגת מגוון מיומנויות טכניות, קוגניטיביות וסוציולוגיות לביצוע מטלות ולפתרון בעיות בסביבות דיגיטליות. האוריינות הדיגיטלית כוללת את היכולת לעבוד באופן יעיל עם תוכנות מחשב שונות, גלישה באמצעות דפדפן ועוד.
רפאל הלפרין
הרב רפאל הלפרין (כ"ז בניסן ה'תרפ"ד, 1 במאי 1924 – כ' באב ה'תשע"א, 20 באוגוסט 2011) היה איש עסקים ישראלי שהתפרסם גם כאמן לחימה וספורטאי (דאן 5 בקראטה, השתתף וזכה באליפות העולם בהיאבקות מקצועית בשנים 1952 ו־1957 ומר ישראל בפיתוח גוף), יזם, נדבן, חוקר, סופר ופעיל ציבור ישראלי.
אוריינות דיגיטלית
אדם בעל אוריינות דיגיטלית הוא אדם עם: ידע אודות העקרונות הבסיסיים של מחשבים; מיומנויות בשימוש ברשתות מחשבים; יכולת לקחת חלק בקהילות מקוונות ורשתות חברתיות תוך הקפדה על כללי התנהגות; כישורי חשיבה ביקורתית; יכולת למצוא, ללכוד, להעריך ולהבין מידע שהועלה על ידי טכנולוגיה דיגיטלית.
רפאל הלפרין
קורות חיים
הלפרין, בן זקונים מתוך תשעה ילדים, נולד בווינה ליעקב הלפרין, שהיה בנקאי, סוחר נפט ובעל חברה למסחר בכתבי יד עתיקים, ולחיה לבית דלמן. בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 עלתה המשפחה לארץ ישראל. האב רכש קרקעות בבני ברק והקים את שכונת זיכרון מאיר על שם רבי יהודה מאיר שפירא מלובלין. הלפרין התחנך בשורה של בתי מדרש מן הזרם הליטאי. כילד למד בתלמוד תורה "הסתדרות החרדים" ו"סיני" בתל אביב. בגיל 13 למד בישיבת "תפארת ישראל" בחיפה. בגיל 15 עבר ללמוד בישיבת חברון בירושלים. בגיל 17 למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה. באותה תקופה היה מקורב לחזון איש ואף התכתב איתו.
בשנת 1944, בגיל עשרים, נישא לצפורה, ולזוג נולדו חמישה ילדים. מיד לאחר נישואיו עסק בעסקי היהלומים, בעיקר בבית המלאכה שלו בירושלים.
אוריינות דיגיטלית
אוריינות דיגיטלית וחשיבותה
אוריינות דיגיטלית נחשבת למיומנות הישרדות בעידן המידע, משום שהיא פותחת "דלתות דיגיטליות" לעולם הידע אשר מתחדש לנגד עינינו מדי יום ביומו. מהפכת המידע הדיגיטלי אומנם נושאת עימה כוח להיטיב ולהועיל, אך יש בה גם כוח להזיק ולהשחית. האוריינות הדיגיטלית יכולה לאפשר לאדם לנצל באופן יעיל את יתרונות הטכנולוגיה באופן בטוח, תוך הישמרות מפני סכנות אפשריות.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בגיל 19 החל לעסוק בפיתוח גוף. לאחר שנתיים של לימוד עצמי בארץ ישראל נסע בשנת 1947 לאמסטרדם, לפראג ולפריז, שם הופיע לראשונה, ומשם לסבב הופעות באנטוורפן. בשנת 1948 שהה בארץ כמתנדב במלחמת העצמאות. בשלהי 1948 נסע להתאמן בפנסילבניה ובניו יורק, שם הרבה להופיע בטלוויזיה.
אוריינות דיגיטלית
אוריינות דיגיטלית וחשיבותה
בעוד סביבת האינטרנט הולכת ומתפתחת, עולה הצורך באוריינות דיגיטלית, כדי לעבוד כראוי בסביבות דיגיטליות, להעריך נתונים ומידע, ולכתוב בצורה אפקטיבית ומשמעותית.
רפאל הלפרין
קורות חיים
ב-1950 שב לישראל עם ציוד להקמת מכוני כושר. הקים את "מכון שמשון" שהיה בעל כמה סניפים, ועוד כתריסר מכונים על ידי תלמידיו ובהדרכתו. יזם את תחרות "מר ישראל", שאף זכה בה בעצמו כ"מר ישראל המקצועי". במהלך שנות ה-50 עסק בעיקר בהיאבקות מקצועית בארצות הברית. למרות טענותיו בעיתונות שהקרבות בהם השתתף לא היו מבוימים, הלפרין השתתף בקרבות סמליים, בהם גילם את "היהודי הגיבור" מול מתאבקים אשר גילמו דמויות "רעות" (והיו למשל לבושים כנאצים). בין סמליו של הלפרין, באותה תקופה, היו מכנסי היאבקות ומגפי היאבקות עם מגן דוד. לדבריו, אחד המניעים שדחפו אותו להיות מתאבק היה אנטישמי שהכה אותו כשהיה ילד באוסטריה. בשנים 1952 ו־1957 השתתף הלפרין ב"אליפות העולם" במסגרת "פדרציית ההיאבקות העולמית" (WWF - לימים WWE) של וינס מקמהון האב. במסגרת הקריירה שלו ביקר באיראן של תקופת השאה מוחמד רזא שאה פהלווי ונפגש עמו, ולפי ספרו נהיה חבר של כבוד באחים המוסלמים. בשנים אלו התאבק בדרום אפריקה, שם התפרסם כששהה בכלוב עם זוג אריות במשך 5 דקות, וקיבל על כך במתנה גור אריות.
אוריינות דיגיטלית
הערכה של נתונים ומידע
טכנולוגיות המידע והתקשורת הציפו את העולם בים של מידע נגיש וזמין. מידע זה פתוח וחשוף אך גם פרוץ ובלתי מבוקר. אוריינות דיגיטלית מונעת מאנשים להאמין לשקרים ובדיות אשר מופצים באינטרנט או אשר נוצרו על ידי מניפולציית תמונות. הונאות דואר אלקטרוני ודיוג לעיתים רבות מנצלים את היתרון הטמון באנאלפביתיות דיגיטלית, דבר אשר עלול לעיתים לעלות לקורבנות כסף רב ולהפוך אותם לקורבנות לגנבת זהות.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בשנת 1957 הקים חברת יצוא לאפריקה בשם "אפיסקו". בשהותו באפריקה התיידד עם היילה סלאסי, קיסר אתיופיה. באותה תקופה השתתף כשחקן בסרט "טבריה".
אוריינות דיגיטלית
תקשורת, קשרים חברתיים ומסחר
המחשב והאינטרנט יכולים לשמש ליצירה וחיזוק של קשרים בין-אישיים. בהתאם לכך, ישנם מקרים בהם נוצרות חברויות באינטרנט, אשר יכולות להתקיים גם ללא קשר נוסף בעולם האמיתי. אוריינות דיגיטלית מסייעת לאנשים לתקשר ולהיות מעודכנים במגמות החברתיות. אוריינות של שירותי הרשתות החברתיות ושל אתרי ה-Web 2.0 מסוגלים לסייע לאנשים לשמור על קשר עם אחרים, להעביר מידע עדכני ואפילו למכור סחורות ושירותים. מגמה זו שכיחה יותר בעיקר בקרב הדור הצעיר כיום.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בשנת 1958 הקים בארצות הברית, יחד עם תשעה בעלי מניות נוספים, חברה בשם "אמריקאן אוברסיז פוד סנטרס", שמטרתה לנהל בישראל רשת של בתי-קפה ומסעדות כשרים. בסוף 1958 פתחה הרשת את קפה "ניו-יורק" ברחוב דיזנגוף בתל אביב, בניהולו של הלפרין. בשנת 1961 מכר הלפרין את ציודה של המסעדה, ועקב כך הורשע בשנת 1965 במכירת ציוד המסעדה ללא רשות בעלי המניות ובהשמטת רישום מכירה זו מספרי החשבונות של המסעדה. בערעור שהגיש לבית המשפט העליון זוכה מחלק מהאישומים, ועונשו הופחת לשנה מאסר על תנאי וקנס של 4,000 לירות.
אוריינות דיגיטלית
השתלבות בשוק העבודה
מקומות עבודה רבים כיום דורשים ידע בסיסי במחשבים ובאינטרנט על מנת שעובדיהם יוכלו לבצע פעולות בסיסיות שונות. בעקבות ההתקדמות הרבה של הטכנולוגיה האלחוטית, יותר ויותר מקומות עבודה דורשים שלעובדיהם יהיו מיומנויות בעבודה עם טלפונים ניידים ומחשבי כף יד. משרות צווארון לבן מתבצעות כיום בעיקר על גבי מחשבים והתקנים ניידים ועל כן נדרשת מהעובדים הוכחה לאוריינות דיגיטלית כתנאי להעסקה או לקידום.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בשנות ה־60 הקים את רשת מכוני הכושר וההרזיה "טרקלין ונוס" וכן הרחיב את פעילות "מכון שמשון", שהיה המכון הראשון בישראל לפיתוח הגוף, בתל אביב.
בשנת 1961, לאחר 17 שנות נישואין, נפרד מאשתו, ונישא באותה שנה לברטינה (ברטי), ילידת בריסל (נפטרה בה'תש"ף).
אוריינות דיגיטלית
השתלבות בשוק העבודה
ככל שהטכנולוגיה הופכת זולה וזמינה יותר, יותר משרות צווארון כחול דורשות אוריינות דיגיטלית גם כן. יצרנים וקמעונאים, לדוגמה, צפויים לאסוף ולנתח נתונים על הפרודוקטיביות על מנת שיוכלו להישאר תחרותיים.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בשנת 1963 פתח את מסעדת "ברטי", כשם אשתו השנייה, ברחוב בן-יהודה בתל אביב. על מעשיו במסעדה זו אמר בג"ץ, בעקבות עתירה שהגיש הלפרין: "העותרים גילו עזות מצח בלתי רגילה במעשיהם הבלתי חוקיים. הם הפרו וחזרו והפרו את חוקי הבנייה".
אוריינות דיגיטלית
השתלבות בשוק העבודה
משרדי כוח אדם נוהגים כיום לעיתים רבות לחפש עובדים פוטנציאליים בעיקר דרך אתרי האינטרנט שלהם ובכך מגדילים את החשיבות של האוריינות הדיגיטלית לצורך מציאת מקום עבודה.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בשנות ה-70 היה הראשון בישראל שהפעיל עסק לשטיפת מכוניות, "רחץ וסע" שמו, במתחם הבורסה ברמת גן. היה חלוץ בהקמת קייטנות ספורט בשם "קייטנת שמשון" שזכתה בשעתו להצלחה גדולה יחסית.
בשנת 1967 עמד לדין, בבית משפט השלום בתל אביב, לאחר שבתחרות היאבקות מבוימת שקיים ב-18 ביוני 1966, באצטדיון בלומפילד, ביקש ממתאבק אחר שכינויו "אחמד פואד" לתקוף אותו, מעשה שגרם להתנפלות הקהל על המתאבק "הערבי" עד שהמשטרה נאלצה לפזר את ההמון בגז מדמיע. בכתב האישום נאשם הלפרין ב"עשיית מעשה העלול לגרום להיזק ציבורי והתנהגות במקום ציבורי העלולה לגרום להפרת השלום". לתשומת לב רבה זכה "ניצחונו" על המתאבק "הנמר הירדני" "אבו ענתר" בהיכל הספורט יד אליהו. הלפרין מעולם לא הודה כי קרב זה היה מבוים.
אוריינות דיגיטלית
השתלבות בשוק העבודה
==מיומנויות חשיבה הנכללות באוריינות הדיגיטלית==
רפאל הלפרין
קורות חיים
בשנות ה-70 למד הלפרין קראטה ואמנויות לחימה שונות במזרח הרחוק, באוקינאווה, ובעיקר ביפן, שם קיבל דרגת דאן 5. במלחמת יום הכיפורים ערך מאות הופעות קראטה בפני חיילים והפגין את כוחו בשבירת ערימות לבנים.
אוריינות דיגיטלית
חשיבה צילומית חזותית
ממשקי המשתמש הגרפיים מייצגים בדרכים רבות תחייה של הכתב שהיה שכיח בתקופה של אלף-בית התמונתי העתיק: קריאה צילומית-חזותית. בעבודתם עם ממשקים גרפיים, המשתמשים מיישמים צורה מיוחדת של חשיבה דיגיטלית - חשיבה צילומית-חזותית - המסייעת להם "לקרוא" באופן אינטואיטיבי וחופשי, ולהבין את המסרים המתוארים חזותית. אנשים בעלי חשיבה צילומית-חזותית ניחנים בזיכרון חזותי טוב ובחשיבה אינטואיטיבית-אסוציאטיבית מפותחת, המסייעים להם לפענח ולהבין מסרים חזותיים בקלות ובאופן שוטף. לאור ההכרה בערך התקשורת הצילומית-חזותית בלימוד, ביחד עם הפיתוח של סביבות עבודה דיגיטליות בעשורים האחרונים, חברות תוכנה השקיעו מאמץ מיוחד בתכנון סביבות מולטימדיה מתוחכמות ואינטראקטיביות המנצלות את אפשרות ההצגה של טקסט, קול ותנועה מסונכרנים.
חשיבת שיעתוק
המצאת מכבש הדפוס על ידי גוטנברג (Gutenberg) בשנת 1455 סימנה קפיצת מדרגה משמעותית ביכולת האנושית לשכפל ולהפיץ מידע בהיקף נרחב. עד אז, כל ידע כתוב או גרפי אוחסן בדרך שאינה ניתנת לשכפול, בספריות ואוספים. חלק מהמסורת והידע אף לא היו בצורה כתובה, והועברו בעל פה מדור לדור. קפיצת המדרגה הגדולה הבאה ביכולת האנושית לשכפול ידע ארעה במאה ה-20, עם הופעת השכפול הדיגיטלי הממוחשב. האפשרויות החדשות והבלתי מוגבלות הללו לשכפול והפצה של מידע דיגיטלי פתחו אופקים חדשים בפני יוצרים, הן באקדמיה והן באמנות, אולם הם גם דרשו את הפיתוח של קריטריונים חדשים למקוריות, יצירתיות וכישרון באמנות או בעבודה אקדמית. בעידן השעתוק, חוקרים וסטודנטים עושים שימוש בחלקים של טקסטים שפורסמו בעבר כבסיס למאמרים חדשים. כתיבת עבודה אקדמית מקורית בעזרת טכניקות דיגיטליות לשיעתוק של טקסט, דורשת מהתלמיד לשלוט בסוג מיוחד של חשיבה, חשיבת שעתוק. חשיבת שעתוק דיגיטלית היא היכולת ליצור הסבר או עבודה בעלת משמעות, אמינה ויצירתית, על ידי שילוב של פיסות מידע עצמאיות קיימות.
רפאל הלפרין
קורות חיים
גם בתקופת פעילותו כמתאבק הוא מעולם לא עזב את העולם החרדי, ובשנת 1974 הוא מכר את כל עסקיו והתמסר ללימוד תורה, כשהוא שוהה כל היום בישיבת אוהל יעקב בבני ברק, שהקימה משפחתו על שם אביו. הוסמך לרבנות. לפרנסתו פתח לאשתו חנות תכשיטים בבני ברק, בשם "ברטי תכשיטים".
אוריינות דיגיטלית
חשיבה מסתעפת
טכנולוגיית היפר-טקסט מודרנית הציבה בפני משתמשי המחשב אתגרים חדשים של חשיבה דיגיטלית. היא אפשרה לתלמידים לעבור מלמידה המבוססת על חיפוש מידע ליניארי יחסית בספריות ומאגרי מידע מסורתיים, ללמידה מבוססת על הבניית ידע ממידע שהגישה אליו הושגה באופן לא-ליניארי. סביבת ההיפר-מדיה המודרנית מספקת למשתמשים דרגת חופש גבוהה בניווט דרך תחומי ידע שונים, אך גם מציבה בפניהם בעיות העולות מהצורך להרכיב ידע מכמויות גדולות של פיסות מידע נפרדות, המושגות באופן לא-ליניארי ו"לא מסודר". מנקודת המבט החינוכית, החשיבות המרכזית של הסביבה המבוססת על היפר-מדיה נמצאת לאו דווקא ביכולות של עבודה בריבוי משימות שהיא מציעה למשתמשים, אלא באפשרות השימוש בסביבות שכאלה לניווט אסוציאטיבי, מסתעף ולא-ליניארי, דרך תחומי ידע שונים.
רפאל הלפרין
קורות חיים
בבחירות לכנסת ה-10, בשנת 1981, הריץ רשימה בשם "עוצמה", אך זכה ב-839 קולות בלבד.
אוריינות דיגיטלית
חשיבת מידע
הצורך בהערכה נבונה של מידע אינו מייחד את העידן הדיגיטלי; הוא תמיד היה חשוב ללמידה מוצלחת, אפילו לפני מהפכת המידע. עם זאת, בעידן המודרני, עם החשיפה הבלתי נדלית למידע דיגיטלי שניתן בקלות לפרסום וטיפול, היכולת להעריך ולאמוד מידע כהלכה הפכה ל"מיומנות הישרדות" עבור אזרחי העידן המודרני. הבעיות העיקריות בהערכת מידע נעוצות בקושי להעריך את האמינות והמקוריות של מידע ואת מידת היושר המקצועי בהצגתו. בהיעדר מנגנונים יעילים להערכת מידע, כיצד מחליטים לומדים מה לבחור מתוך הכמות האינסופית של פיסות מידע ובאילו להטיל ספק? המונח "חשיבת מידע", מתייחס למיומנויות קוגניטיביות שמשתמשים מנצלים במטרה להעריך מידע באופן נבון ויעיל. חשיבת מידע פועלת כמסנן: היא מזהה מידע שגוי, לא רלוונטי או מוטה, ומונעת את חדירתו למערכת השיקולים של התלמיד.
רפאל הלפרין
קורות חיים
ב-1988 החל לעסוק באופטומטריה. עסקי האופטיקה גדלו והפכו בשנות ה-90 לרשת אופטיקה הלפרין. בשנות השפל הכלכלי שבאו עם האינתיפאדה השנייה הציע הלפרין משקפיים במחירים סמליים למעוטי יכולת. ב-2008 הודיע על פרישתו מעסקי "אופטיקה הלפרין", והעביר את הבעלות על הרשת לילדיו.
בסוף שנות ה-90 הקדיש מזמנו למאבק "זעקת השבת", לטובת השבתת בתי עסק ביום השבת. בשנת 2005 ארגן כנס גדול בהיכל הספורט יד אליהו, בו השתתפו רבנים רבים, ובהם שמואל הלוי וואזנר, ישראל מאיר לאו והאדמו"רים מגור, ויז'ניץ וצאנז. יזם הקמת מועדון צרכנים שחבריו מתחייבים לבצע קניות מעסקים שומרי שבת בלבד, אך יוזמתו לא צלחה. הוא תרם צופרי שבת לשכונות חרדיות, ולמורת רוחם של רבים משכניו, על גג ביתו בבני ברק הציב מספר צופרים שהשמיעו לכל האזור מוזיקה חסידית כאות לזמן כניסת השבת.
אוריינות דיגיטלית
חשיבה חברתית רגשית
התפתחות האינטרנט ופלטפורמות אחרות של תקשורת דיגיטלית פתחו בפני המשתמשים ממדים ואפשרויות חדשים ללימוד משותף ושיתוף מידע בצורות מגוונות, כגון קהילות למידה, קבוצות דיון, וחדרי צ'אט. אולם, לצד ההזדמנויות, אפשרויות חדשות אלה גם מציבות בפני המשתמש בעיות בהיקף שלא נודע כמותו לפני עידן האינטרנט. המרחב הווירטואלי הוא ג'ונגל של תקשורת אנושית, המכיל תערובת אינסופית של מידע, אמיתי ושקרי, ישר ומטעה, מידע של רצון טוב ומידע זדוני. משתמשים נבונים של המרחב הווירטואלי יודעים כיצד להימנע מ"מלכודות" וכן להפיק תועלת מהיתרונות של תקשורת דיגיטלית. למשתמשים אלה שליטה טובה בחשיבה חברתית-רגשית, מכיוון שהיא מערבת בעיקר תחומים חברתיים ורגשיים של עבודה במרחב הווירטואלי.
רפאל הלפרין
קורות חיים
עסק בפילנתרופיה ותרם מהונו למטרות גמילות חסדים בציבור החרדי. תרם לשיפוץ בתי כנסת, רכישת ארונות קודש והקמת מקוואות בקהילות חרדיות רבות ברחבי הארץ.
אוריינות דיגיטלית
חשיבת זמן אמת
טכנולוגיות המולטימדיה העכשוויות, כגון משחקי מחשב, ספרים אינטראקטיביים וגם סביבות להוראה סינכרונית, מציגות למשתמשים מגוון רחב של גירויים בעת ובעונה אחת המחייבים לעבד במקביל ובמהירות גדולה גירויים חזותיים־תמונתיים, קוליים, מוטוריים וטקסטואליים. חשיבת זמן אמת קיימת מאז ומעולם כמעט בכל מצב של עיבוד מידע וקבלת החלטות בחיי היום יום, אך בעידן הדיגיטלי, עם החדירה המסיבית של טכנולוגיות המחייבות עיבוד מקבילי מהיר של מידע, היא הפכה לתנאי הישרדות של ממש.
רפאל הלפרין
קורות חיים
במשך עשרות שנים התגורר בתל אביב, ובשנות ה-90 העתיק את מגוריו לבני ברק. מאשתו ברטי נולדו לו שבעה ילדים. חתנו הוא הפרסומאי והבעלים של אתר בחדרי חרדים, מאיר גל.
אוריינות דיגיטלית
היבטים חינוכיים
משאבי הוראה/למידה נגישים היום באמצעות רשת האינטרנט ומציעים טקסטים, תמונות, הקלטות וסרטי וידאו. השימוש בהם בכיתה מחבר את התלמידים לעולם הדיגיטלי והפוטנציאל שלהם להשבחת הדיאלוג הלימודי הוא רב. בתי ספר רבים בעולם נוהגים כיום לעדכן באופן תדיר את תוכנית הלימודים שלהם ולהכיל בה חינוך לאוריינות דיגיטלית, על מנת שיוכלו לעמוד בקצב המואץ של ההתפתחויות הטכנולוגיות. לעיתים רבות בתי הספר רוכשים מחשבים עבור כיתות הלימוד, משתמשים בתוכנות מחשב על מנת להעביר את תוכנית הלימודים, והופכים חומרי לימוד שונים לזמינים ברשת האינטרנט עבור תלמידיהם. השימוש במכשור אלקטרוני לצורכי הוראה מכונה E-learning. הוא כולל למידה משולבת מחשבו למידה מקוונת.
רפאל הלפרין
קורות חיים
נפטר ב-20 באוגוסט 2011 בגיל 87. נקבר בחלקה המשפחתית בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק, בסמוך לקבר אביו, מקים בית הקברות.
אוריינות דיגיטלית
היבטים חינוכיים
אוריינות דיגיטלית יכולה לשמש לצורך למידת חקר. בהתאם לכך, לעיתים רבות מורים מלמדים מיומנויות של אוריינות דיגיטלית אשר יסייעו לתלמידים להשתמש במחשבים לצורך עבודות מחקר.
רפאל הלפרין
מחקריו
בגלל היותו מיוחס לרש"י, ערך מחקר על רש"י בהיבטים שונים, החל משיטתו בדקדוק וכלה בהערותיו בקבלה. המחקר כולל גם את הייחוס המשפחתי של רש"י ותולדות חייו. מחקר זה פרסם הלפרין בארבעה ספרים על תולדות רש"י ותורתו.
הלפרין ערך מחקרים בנושא גנאלוגיה יהודית על משפחות יהודיות. את מחקריו, הכוללים בעיקר אילנות יוחסין, ביסס על ספרות בנושא ועל ראיונות שקיים עם אדמו"רים בנושא שושלות החצרות השונות. את ממצאיו בנושא פרסם בספר אטלס עץ החיים המכיל שישה עשר כרכים.
אוריינות דיגיטלית
הכשרת מורים
תוכניות הלימוד במכללות להכשרת מורים מדגישות היבטים אורייניים כמידענות וככתיבה אקדמית, אך למעשה עם סיום הלימודים, המורים ותלמידיהם אינם נגישים למידע אקדמי מהימן ושפיט והם עושים שימוש דווקא במידע שמקורו ברשת האינטרנט. הרשת, על ערוצי התקשורת השונים הפועלים בה, מאפשרת יצירה של קשרים מקצועיים ושיתוף מחוץ לגבולות האקדמיה. תפקיד מכשירי המורים, אם כך, אינו למנוע מהסטודנטים להשתמש במידע שאינו אקדמי אלא להפך - לעשות שימוש במגוון מקורות מידע - אך במקביל גם לבקש מהסטודנטים לעשות זאת תוך בחינה ביקורתית של מקורות המידע ואופן ההתקשרות.
רפאל הלפרין
מחקריו
בשנת 2010 פרסם את ספרו "דיוקים בתורה", ועם נותני ההסכמה לספר נמנה הרב ברוך דב פוברסקי. כעבור זמן הופץ מכתב מהרבנים נסים קרליץ ומיכל יהודה ליפקוביץ, אליהם הצטרף גם הרב פוברסקי, בו יצאו נגד הספר בטענה שיש בו פירושים מסולפים.
אוריינות דיגיטלית
השפעה גלובלית
לאורך השנים פקידי ממשל שונים ברחבי העולם הדגישו את חשיבות האוריינות דיגיטלית עבור כלכלת מדינותיהם. האתר הוט צ'לק (HotChalk)המיועד למחנכים ציין כי: "אומות בהן קיימת מערכות חינוך ריכוזיות, כגון סין, מובילות כיום את יישום תוכניות ההכשרה של האוריינות הדיגיטלית בקצב מואץ יותר מאשר שאר מדינות העולם."
רפאל הלפרין
מחקריו
בעקבות כך פנה לרב נסים קרליץ שהורה שלצורך הכשרת הכרך הבא על ספר שמות, עליו למנות מבקר מטעם בית הדין שלו ושל הרב וואזנר. ואכן מינו את הרב יעקב שכטר לערוך את הספר, אולם לקראת סיום הספר [היו לו גם סקיצות לויקרא] הלפרין נפטר, והמשפחה החליטה לגנוז את הספר.
אוריינות דיגיטלית
השפעה גלובלית
מדינות מתפתחות רבות מתמקדות כיום גם הן בחינוך לאוריינות דיגיטלית על מנת שיוכלו בעתיד להיות יותר תחרותיות בשוק העולמי.
שר החינוך של הפיליפינים ג'סלי לאפוס הדגיש בעבר את חשיבות האוריינות הדיגיטלית במערכת החינוך הפיליפינית. לטענתו ההתנגדות לשינוי מהווה את המכשול העיקרי בשיפור חינוך האומה בתוך העולם הגלובלי.