cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אדי האמל
קורות חיים
האמל נולד בניו יורק, והיה בן למהגרים הולנדים בארצות הברית. בשנות נעוריו עבר עם משפחתו לאמסטרדם. האמל הפך לכדורגלן מקצועני והיה השחקן היהודי הראשון שהגיע להרכב הראשון של הקבוצה, שאוהדיה מכנים עצמם "יהודים". האמל שיחק בתפקיד קיצוני ימני, ונחשב לאחד מחביבי אוהדי הקבוצה, והכינוי שלו עצמו היה "The Joden" ("היהודי"). מ-1922 עד 1930 שיחק במדי הקבוצה 125 משחקים ובהם הבקיע 8 שערים.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל, שימש במשך שלוש שנים כמנג'ר של קבוצת הכדורגל אלקמריה ויטריקס, ובמקביל המשיך לשחק בקבוצת הוותיקים של איאקס.
לאחר כיבוש הולנד על ידי הנאצים נעצר ונשלח לאושוויץ, שם הופרד מאשתו יוהנה האמל-ויינברג וילדיו התאומים רוברט ופאול בני החמש, ונשלח למחנה העבודה בירקנאו ועבד במשך ארבעה חודשים במחנה. האמל נשלח לתאי הגזים במחנה ונרצח ב-30 באפריל 1943.
REST
REST (ראשי תיבות: Representational State Transfer) הוא סגנון תוכנה ארכיטקטוני למימוש שירותי רשת (API). הרעיון העיקרי הוא הגדרת משאב מערכת שמצבו עובר שינוי כתוצאה מהאינטראקציה בין מספק השירות והצרכן. המושג הוצג לראשונה על ידי רוי פילדינג בשנת 2000 במסגרת עבודת הדוקטורט שלו. פילדינג הוא אחד המחברים העיקריים של פרוטוקול HTTP, שתחתיו מתבצעים מימושי REST ברוב המקרים.
התפיסה
התפיסה הארכיטקטונית ב-REST היא תפיסת שרת-לקוח. תפיסה זו מחייבת קיום לקוח ושרת. לקוחות יוזמים פניות המכילות בקשות לשרתים. השרת מעבד את הפנייה, ומחזיר תגובות מתאימות. הייחוד של REST הוא בכך שהתוכן המועבר מהלקוח לשרת הוא ייצוג של משאב. המונח משאב בהקשר זה הוא מונח כללי ורחב. כל מושג קוהרנטי יכול להיות משאב.
בכל מצב נתון הלקוח יכול להיות בתהליך של שינוי מצב או במצב מנוחה (באנגלית rest). במצב של מנוחה הלקוח יכול להיות באינטראקציה עם המשתמש, אבל אינו תופס משאבים בשרת. הלקוח שולח פניות כאשר הוא מוכן לעבור למצב חדש. כאשר קיימת פנייה אחת או יותר שטרם הסתיים הטיפול בהן, הלקוח נמצא במצב של מעבר ממצב למצב. כאשר הלקוח נמצא בתהליך של שינוי מצב, השרת מעבד את המסמך המתאר את מצב הלקוח. המסמך עשוי להכיל קישורים, שעשוי להיות בהם שימוש בפעם הבאה שהלקוח יבקש לשנות את מצבו.
ארכיטקטורת REST פותחה במקביל ל-HTTP 1.1. למרות זאת REST היא ארכיטקטורה כללית הניתנת למימוש גם בסביבות אחרות ולא רק תחת HTTP.
העיקרון המרכזי ב-REST: משאבים
לצורך ביצוע אינטראקציה עם המשאב היישום צריך לדעת רק את זיהוי המשאב ואת הפעולה שהוא מעוניין לבצע. הוא אינו צריך לדעת על מצבים קודמים, נתונים בזיכרון מטמון ושרתים מתווכים כגון שרת פרוקסי. הסיבה לכך היא שכל המידע נשמר בשרת. האפליקציה חייבת להכיר את הפורמט בו מועבר הייצוג של המשאב. פורמט זה הוא בדרך כלל מסמך ב-XML, ב-HTML או ב-JSON, אף על פי שהוא יכול להיות גם טקסט או תמונה.
אילוצים
עבודה ב-REST מחייבת התחשבות באילוצים ובמגבלות של ארכיטקטורה זו, כמפורט להלן:
REST לעומת SOAP
קיים ויכוח בקהילה המקצועית בתחום המחשוב ביחס לשימוש ב-SOAP או ב-REST במימוש Web Services. בשנות האלפיים המוקדמות, הייתה העדפה ברורה לשימוש ב-SOAP. בשנים האחרונות השתנתה מגמה זו. ההבדל המהותי בין SOAP ל-REST הוא ש-REST היא ארכיטקטורה ו-SOAP הוא פרוטוקול.
התפיסה של REST מבוססת על שימוש במונחים ובמאפיינים קיימים בתוך פרוטוקול HTTP להגדרת אינטראקציה בין שרת ולקוח, כגון: headers לפניות (Requests) ולתגובות (Responses), ופורמטים של קבצים באינטרנט (Internet media types). לעומת זאת התפיסה ב-SOAP מבוססת על מאפיינים ומבנים ייעודיים ל-SOAP. הנגזרות של הבדל עקרוני זה הן צריכת משאבים נמוכה יותר בשימוש ב-REST מעל HTTP בהשוואה לצריכת המשאבים בשימוש ב-SOAP תחת HTTP וקלות בקידוד מהות הפניות והטיפול בתגובות תחת REST.
RESTful Web Service הוא Web Service פשוט המיושם באמצעות שימוש ב-HTTP ובעקרונות של REST.
להגדרה של RESTful Web Service יש שלושה מרכיבים:
דוגמאות לשימוש ב-REST
בשנים האחרונות נעשה שימוש נרחב ב-REST בהקשרים של יישומי ווב 2.0 ובמימוש Web Services ו-SOA. להלן מספר דוגמאות לשימוש בו:
כד עם דמות פרש
"כד עם דמות פרש" הוא כד שיצרה האמנית הישראלית חוה סמואל.
1985 במדע
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1985.
שומר אמונים
שומר אמונים רומן מאת אריה קרישק
סלאמבורי (1994)
סלאמבורי (1994) היה אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-World Championship Wrestling (WCW). האירוע נערך ב-22 במאי 1994, בפילדלפיה סיוויק סנטר שבפילדלפיה, פנסילבניה. האירוע היה האירוע השני בסדרת אירועי סלאמבורי.
שמונה קרבות התנהלו באירוע, כולל אחד ששימש כקרב חושך (קרב שלא שודר בטלוויזיה). בקרב המרכזי, סטינג ניצח את ויידר וזכה באליפות העולם הבינלאומית במשקל כבד של WCW. עוד ברשימת הקרבות, קקטוס ג'ק וקווין סאליבן ניצחו את הנאסטי בויז (בריאן נובס וג'רי סאגס) וזכו באליפות הזוגות העולמית של WCW בקרב ברוד סטריט בולי שבו דייב שולץ שימש כשופט המיוחד, וריק פלייר ניצח את בארי ווינדהאם ושמר על אליפות העולם במשקל כבד של WCW.
אירוע
לפני האירוע, ארגון ה-WCW הציג לקהל הרחב קבוצה של אגדות. מאוחר יותר באותו האירוע, "המתנקש", אוליי אנדרסון, הארלי רייס, ארני לאד, הקראשר ודיק הברוזר הוכנסו להיכל התהילה של ה-WCW.
קקטוס ג'ק החליף את דייב סאליבן הפצוע בקרב על אליפות הזוגות העולמית של WCW.
ויידר היה אמור להתחרות נגד ריק רוד, אך האחרון הוחלף על ידי סטינג לאחר שהוא ספג פציעה בגבו אשר סיימה את הקריירה שלו במהלך קרב נגד סטינג ביפן.
פייר (מחוז בהונגריה)
פייר (בהונגרית: Fejér) הוא מחוז במרכז טרנסדנוביה שבהונגריה. מצפון הוא גובל במחוז קומארום-אסטרגום, במזרחו זורם הדנובה ומפרידו ממחוזות פשט ובאץ'-קישקון, מדרום הוא גובל במחוז טולנה ובמערב במחוזות שומוג' ווספרם. בירת המחוז היא סקשפהרוואר. מחוז פייר ההיסטורית (בלטינית: comitatus Albensis בגרמנית: Weißenburg) נוסד עוד בתקופת ממלכת הונגריה וגבולותיו נשארו כמעט ללא שינוי עד ימינו. בתקופת הכיבוש העות'מאני מ-1543 ועד 1648, רבים מיישובי המחוז ננטשו ואוכלוסייתו הצטמצמה. במרוצת המאה ה-17, יושבו מחדש השטחים שננטשו, ובנוסף למתיישבים ההונגרים, הגיעו למחוז גם מתיישבים גרמנים וסלובקים. במחוז 17 ערים ובסך הכל 108 יישובים.
לוחמת רשת
לוחמת רשת, לוחמה קיברנטית או לוחמת סייבר (באנגלית: Cyberwarfare; בעבריתː לָחְמַת סֶבֶ"ר) היא פעולה מלחמתית התקפית הננקטת על ידי ארגון על מנת לחדור למרחב הקיברנטי של היעד במטרה לגנוב ממנו מידע, לרוב בעזרת שימוש ברוגלה ובסוס טרויאני, וכן במטרה לשבש את הפעילות במרחב הקיברנטי ולהסב לו נזק או למערכות אחרות המסתמכות עליו (כולל פגיעה בחומרה), לרוב באמצעות נוזקה.
לוחמת סייבר מכילה בהגדרתה את תחום הטרור הקיברנטי, ושכיחה ככלי לאיסוף מודיעין עבור גופי ביון, ארגוני טרור, חברות מודיעין עסקי וכדומה.
הגנת סייבר היא הגנה על נכסים במרחב הקיברנטי מפני פרצות נתונים וזליגות מידע מתוך המרחב (אבטחת מידע), לשבש אותו או לפגוע בו. הגנת סייבר כוללת לעיתים איסוף מודיעין על יריבים פוטנציאליים, שימוש בכלי ניטור לפיקוח על הפעילות בנכס ואיתור חולשות ארגוניות, אבטחתיות וקבצים מזיקים, לרבות באופן אקטיבי. כמו כן, התחום כולל פעילות שתכליתה זיהוי מקור התקיפה וייעודה. חקירות מסוג זה יכולות להתבצע באמצעות פעילות אקטיבית ושימוש בכלים מחוץ למרחב עליו מגנים.
השפעה בסייבר היא שימוש במרחב האינטרנטי הציבורי להשפעה פסיכולוגית על התנהגותם של אנשים באמצעות התחזות (אווטאר), חשיפת נושא מסוים למודעות בחשיפה רחבה (תעמולה), גיוס כוח אדם, הטיית תגובות, שימוש בפרסומות, הנדסה חברתית ועוד.
מניעים לתקיפה
לאורך השנים 2014–2019 התברר כי המניעים העיקריים לתקיפה הם:
תקיפה לצורכי איסוף מודיעין צבאי
תקיפות אלו מבוצעות אל מול מטרות צבאיות, מערכות תשתית כמו מערכת החשמל וכיוצא באלו. מערכות אלו בדרך כלל נמשכות לאורך שנים ארוכות וברוב המקרים הן לא מתפרסמות.
תקיפה לטובת גנבת קניין רוחני וריגול תעשייתי בכלל
תקיפות אלו מתבצעות ברציפות ובכמות גדלה והולכת. בתוך ארצות הברית, לאחר שנחתם ההסכם בינה לבין סין, תקיפות מסוג זה פחתו בהרבה. דוגמה בולטת לסוג זה של תקיפות היא התקיפה על חברת "איירבוס" שהתפרסמה בתחילת 2019.
תקיפה לצורכי שיבוש, מניעת שירות, גרימת נזק פיזי
תקיפות אלו נדירות יותר ואולם נזקן רב. מקרים מפורסמים הם התקיפה על מערך הנפט הסעודי, התקיפה של חברת "סוני", תקיפת הצנטריפוגות להעשרת אוראניום באיראן ותקיפת תחנות הכוח לייצור חשמל באוקראינה. (פרוט להלן).
תקיפה ממוקדת לצורכי מעקב אחרי אנשים מסוימים או, אחרי קהלים גדולים
תקיפות לצורכי איסוף נתונים על אנשים מסוימים. תקיפות אלו יכולות להתבצע נגד פעילי טרור, נגד חשודים בפשיעה, נגד עיתונאים ומתנגדי משטר וכיוצא באלו. שימוש מפורסם בגישה זו הוא "Kompromat" - איסוף נתונים על דמות מסוימת, בדרך כלל, דמות ציבורית בעלת מעמד ובניית "תיק מודיעיני" על אותו אדם, כל זאת, כדי לאפשר ללחוץ על אותה דמות, אם וכאשר ייווצר צורך עתידי בכך. גישה זו הייתה נפוצה בברית המועצות לשעבר ואולם יש שמועות עקשניות ולפיהן, גם במדינות המערב יש נוהג כזה ובפרט בישראל. בדרך כלל, לנתונים שמשרתים את השימוש הזה יש הקשר מיני שבמסגרתו, התוקף מניח שלניתקף יהיה מניע חזק למנוע את פרסום החומר שנאסף, כמו למשל נטיות מיניות, שימוש בזנות, צפייה בפורנוגרפיה וכיוצא באלו. תקיפות כאלה יכולות גם להוות תשתית למעקב קפיטליסטי, כלומר, ניצול המידע הנאסף כ"סחורה" וזאת מבלי ליידע את האנשים שעליהם אוספים את המידע. כלי מרכזי למימוש גישה זו הן רוגלות המיועדות לתקיפת מכשירי טלפון סלולריים, חכמים. יש מגוון גדול של רוגלות כאלה והן עלולות לכלול יכולת "שאיבת" נתונים מהמכשיר הסלולרי של הניתקף, כולל כל התמונות שאי פעם צולמו, רשימת אנשי הקשר, כל הודעות הוואטסאפ, המסרונים, יכולת "האזנה רצופה" לרשתות החברתיות של המשתמש, באמצעות "שכפול הטלפון בזמן אמיתי" וכיוצא בזה. בנוסף, רוגלות כאלה עלולות לכלול יכולת הפעלה מרחוק של המצלמה והמיקרופון במכשיר הנתקף, בלי שבעליו של המכשיר מודע לכך. ברוב מדינות העולם, חוקי המדינה לא מתייחסים ליכולות המתקדמות האלה, עדיין (נכון ל־2022). בניגוד להאזנת סתר רגילה, טכניקות אלה מאפשרות שאיבת כל המידע שנאסף בטלפון לאורך השנים בעבר - ולא רק מתאריך תחילת הצו השיפוטי שאישר הפעלת האזנה.
מבצעי השפעה
לוחמת רשת עשויה לאפשר ניסיונות להשפיע על תוצאות של בחירות במדינות דמוקרטיות. המניע הזה הוא אחד מהמניעים הזוכים לסיקור הנרחב ביותר ולחששות רבים בתקשורת העולמית, בעקבות ניסיונות התערבות רבים בבחירות בגרמניה, בצרפת ובישראל. הדוגמה הבולטת ביותר למניע זה היא התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. לוחמת הרשת יכולה גם לתמוך "קמפיינים" שתכליתם להעמיק מחלוקות במדינות יריבות, כדי לגרום להחלשתן באופן ישיר. דוגמאות לכך הן הטענות ולפיהן רוסיה פעלה כדי להחליש את ארצות הברית באמצעות העמקת המחלוקת סביב "חייהם של השחורים חשובים" (Black Lives Matter) ומשבר האמון סביב מתנגדי החיסונים בתקופת מגפת הקורונה.
איום וחקיקה
הפרסום המקיף ביותר בתחום זה הוא Tallinn Manual, ספר המהווה את סיכום ההמלצות של מומחים ממדינות רבות בעולם. ספר זה התפרסם בחסות נאט"ו בשנת 2013. על פי "מדריך טאלין", מוצע כי החוקים הבינלאומיים לגבי "סכסוך מזוין", "תקיפה מזוינת", "הזכות להגנה עצמית" וכדומה יחולו רק כאשר התקיפה מכוונת לגרום פגיעה פיזית באנשים או נזק לרכוש. במשתמע, השימוש במרחב הסייבר לצורכי ריגול, גנבת מידע וכדומה - אינו כפוף לחוק הבינלאומי באשר ל"סכסוך מזוין" ומכיוון שכך, יש למדינות כר נרחב לפעולה, גם מבלי להפר את החוק הבינלאומי. מתקפת ההאקרים על סרטי סוני שהתנהלה במהלך נובמבר 2014 העלתה את הדיון בנושא למודעות ציבורית רחבה והתפתחות תקיפה זו, בסבירות גבוהה, תיצור סוג של תקדים משפטי (או נוהג) בהקשר לתקיפות המכוונות לגרימת נזק כלכלי או לסחיטה פוליטית.
דרכים שהוצעו להתמודדות: מוצע כי שילוב גישות אלו יאפשר "לבסס מחדש" את "עקומת האמינות" של המדינות שבלעדיה לא ניתן לקיים "מאזן אמין" של תגמולים/ תמריצים/ איומים המאפשר לשמור על היציבות העולמית. רבים החוקרים הטוענים כי העשור הנוכחי הוא העשור המסוכן בראייה זו ו"לוחמת סייבר" עלולה להביא להסלמה לא מבוקרת - או כי חומרתה תפורש באופן לא נכון, או כי התוקף ירגיש שהוא חסין מתגובה.
באפריל 2015, ארצות הברית פרסמה צו נשיאותי בנוגע לתקיפת סייבר שכוונתה לפגוע ביכולת מתן שירותים של מגזר התשתיות הקריטיות בארצות הברית, או תקיפה שתכליתה לפגוע בזמינות של רשתות מחשוב, או תקיפה שתכליתה לגרום למעילה משמעותית בתחום כספים, משאבים כלכליים, סודות מסחריים, זהויות אישיות, מידע פיננסי, מסחרי, ליצירת יתרון יחסי או לצורך יצירת רווח פיננסי. ע"פ הצו, לשר האוצר, פרקליט המדינה ומזכיר המדינה של ארצות הברית יהיה מותר להחרים כל אדם או חברה פרטית או ישות דומה, שהיו מעורבים בביצוע תקיפה כזו - כולל לחסום את הכספים שלו, למנוע ממנו כניסה לארצות הברית לאסור על ישויות אמריקאיות לעשות איתו עסקים או לתרום לו וכדומה.
במסגרת ביקור נשיא סין בארצות הברית, בשלהי שנת 2015, שני נשיאי המעצמות חתמו הסכם שעניינו הפסקת הריגול המסחרי - האחת על רעותה. ככל הידוע, כניסתו של ההסכם לתוקף הביאה לירידה דרסטית, כמעט מוחלטת, של תקיפות סיניות לצורך גנבת מידע כלכלי מארצות הברית. במסגרת שימוע בקונגרס, מיוני 2018, צוין בפומבי כי התקפות הסייבר לצורך גנבת מידע פסקו כמעט לחלוטין, מאז חתימת ההסכם - למעט, התקפות על ישויות תעשייתיות שמשמשות הן את תעשיית הביטחון והן את התעשייה האזרחית - שאלו כן ממשיכות להיתקף.
שלבי ביצוע התקיפה
בדומה לניהול קרב מסורתי, תקיפת סייבר נדרשת לאיסוף מל"מ על היריב. לדוגמה, לכלול התקפות דיוג על ממלאי תפקיד של היריב כדי להשיג באמצעותן סיסמאות וכתובות דוא"ל.
לאחר האיסוף הראשוני, בדרך כלל תבוצע התפשטות "לרוחב רשת היעד" ואיסוף פרטים כמו מהם המחשבים המרכיבים את הרשת, מה הכתובות שלהם, איזה מערכות הפעלה הם מריצים, מה ציוד התקשורת וכיוצא בזה. לאחר מכן, התוקף בדרך כלל ישתול במערכת היעד קוד המהווה "ראש גשר" להמשך התקיפה.
בשלב זה התוקף ינסה להבין אלו מערכות "אנטי-וירוס" יש ברשת היעד, מה ציוד האבטחה המשולב במערכת וכדומה. לאחר מכן, התוקף ישתול את "כלי הסייבר" תוך שהוא מפעיל אמצעי הסתרה לפי הצורך. השלב שבו הכלי מוחדר בתוך מערכת היעד ומדווח לאחור בערוץ "פיקוד ושליטה" יכול להימשך במשך מספר שנים. לבסוף, סביר שהתוקף ידאג להשמדת הכלי ולמחיקת עקבות.
שיטות תקיפה נפוצות
מול כל אחת משכבות הרשת ("מודל השכבות") יש מגוון גדול של טכניקות תקיפה. שיטות תקיפה נפוצות:
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם
ככלל קיימות מספר מדינות הידועות כבעלות יכולות סייבר גבוהות, ביניהן ארצות הברית, רוסיה, סין, ישראל ואיראן. חלק גדול ממדינות העולם פרסמו "אסטרטגיית סייבר לאומית" משנת 2009.
יוזמות בינלאומיות
יוזמות בינלאומיות שונות מעלות את הטענות, שהיכולת של כל מדינה להתמודד מול איומי לוחמה קיברנטית בין-מדינתיים היא מוגבלת, ולפיכך אין אלא למצוא פתרונות גלובליים כנגד איומים אלו.
יזמה של האו"ם בשנת 2017 שניסתה ליצור שיתוף פעולה עולמי למען אבטחת מידע, לא יצא לפועל.
בשנת 2018 הכריז נשיא צרפת עמנואל מקרון על יוזמת פריז לאמון ואבטחה בעולם הסייבר, שמטרתה יצירת עקרונות משותפים לאבטחת סייבר שיהיו מקובלים על ידי מרבית מדינות העולם. היזמה התגבשה מתוך יזמה של חברות פרטיות, לצד שיתוף מידע שהתקבל לאורך כמה שנים של מחקרים של האו"ם בנושא. אחד מהאנשים שעומדים מאחורי היזמה, הדגיש את חשיבותה כך: "אם זה לא יקרה, אז האינטרנט, כפי שאנו מכירים אותו היום – חופשי, פתוח ומאובטח – ייפגע מהאיומים החדשים".
במעמד החתימה על היזמה, חתמו עליה 51 מדינות, ביניהן כלל מדינות האיחוד האירופי, אך ללא מדינות רבות ביניהן סין, רוסיה, ארצות הברית וישראל, אם כי חלק ממדינות אלו לא שללו את האפשרות שיצטרפו בהמשך ליזמה. לצד המדינות הביעו תמיכה ביזמה גם 93 ארגונים אזרחיים ו-218 חברות פרטיות, ביניהן HP, אלפאבית, פייסבוק, יבמ, מיקרוסופט, קספרסקי ועוד.
חברת קספרסקי שתמכה ביזמת פריז, נימקה את תמיכתה ביזמה כך: "פשיעה מקוונת היא חסרת גבולות, וכך גם צריכה להיות התגובה אליה. אנו לא יכולים להשיב מלחמה אם אנו מבודדים ומפוצלים. מודיעין משותף ושותפויות בין המגזר הפרטי לציבורי כגון שיתוף פעולה בין כוחות משטרה לאומיים וחברות אבטחת סייבר, הם חיוניים כדי להבטיח הגנה חזקה יותר לכולם".
ארצות הברית
גורמים רשמיים רבים בארצות הברית הכירו בחשיבות הלוחמה הקיברנטית ואף נערכו בהתאם.
ביוני 2009 הצהיר סגן שר ההגנה האמריקני ויליאם לין כי "הפנטגון הכיר זה מכבר בזירת לוחמה זו כחלק אינטגרלי מתורת הלחימה החיונית למבצע צבאי בדיוק כמו ים, אוויר יבשה וחלל". כפועל יוצא הקים הפנטגון במאי 2010 "מפקדת לוחמה קיברנטית" הכפופה לסוכנות לביטחון לאומי ותפקידה הגנה על רשתות המחשבים הצבאיות האמריקניות.
אנשי מקצוע בארצות הברית טוענים כי העיסוק הממשלתי בלוחמה קיברנטית אינו מספיק. לדוגמה, מומחה ממשלתי לאבטחת מידע, ג'יימס גוסלר, הזהיר ביולי 2010 כי קיים מחסור חמור במאבטחי מחשבים. להערכתו, ישנם כ-1,000 אמריקנים המתמחים בתחום בעוד ישנו צורך בעוד 20,000–30,000. חודש אחר כך, קרא סגן ראש המודיעין האמריקני בדימוס, מייקל היידן, לאלפי משתתפי כנס אבטחת המידע (כנס "Black Hat") להיענות לאתגר של עיצוב האינטרנט מחדש כמרחב בטוח יותר. הוא אף האשים את אנשי המחשבים כי עזרו לפתח את האינטרנט כ"אזור נחות מבחינה הגנתית" (בלשונו: שפלת צפון גרמניה).
במהלך ספטמבר 2018, הממשל האמריקאי פרסם "אסטרטגיית סייבר" מעודכנת במסמך פורמלי. לפי היועץ לביטחון לאומי, מר ג'ון בולטון, המסמך נותן לגורמי הביצוע בארצות הברית סמכויות רחבות יותר לביצוע מהלכים התקפיים בהשוואה לאסטרטגיה שהייתה נהוגה בתקופתו של הנשיא ברק אובמה.
רוסיה
הוגי הדעות הצבאיים ברוסיה לא רואים את נושא ה"סייבר" כנושא בפני עצמו, אלא שהם מתייחסים אליו כמרכיב ב"לוחמת מידע". "לוחמת מידע" בראייתם כוללת פריצה וניצול של רשתות מחשבים, לוחמה אלקטרונית, לוחמה פסיכולוגית, השפעה באמצעות מבצעי "לוחמת מידע" הכוללים שימוש ב"טרולים", הפצת חדשות מזויפות, שימוש באוואטרים וכיוצא בזה. "לוחמת המידע" בראייה זו, נועדה לאפשר עליונות במידע והמידע מוכר כמימד לחימה בפני עצמו. תפיסה זו דומה יחסית לתפיסה הסינית.
באופן מסורתי, תחום "לוחמת הרשת" ברוסיה התפתח בסוכנויות הפדרליות, לא צבאיות ורק סביב 2013 הוקמו יחידות ל"לוחמת רשת" גם בתוך המודיעין הצבאי.
רוסיה התפרסמה בשימוש הרב שהיא עשתה ב"לוחמת רשת" כחלק מאסטרטגיה צבאית קוהרנטית מול אסטוניה ב-2007, במלחמתה מול גיאורגיה ב-2008 ובאופן רצוף ומתמשך מול אוקראינה מ-2013 ואילך. לפי ארגוני המודיעין ואכיפת החוק האמריקאיים, רוסיה ניהלה גם מסע לוחמת מידע ייעודי שתכליתו הייתה התערבות בבחירות לנשיאות בארצות הברית, ב-2016. פרוט מקיף יחסית של התפתחות החשיבה בתחום, ברוסיה מופיע במחקר של Timothy L. Thomas מ-2016.
סין
השבועון אקונומיסט מעריך כי "סין מנסה לנצח בלוחמה זו עד אמצע המאה הנוכחית". על פי הערכות שונות אגף לוחמת הסייבר בסין כולל כ-300 אלף מומחים הלומדים כל מערכת מיחשוב קיימת לעומקה כדי למנוע תקיפה מכיוונים שונים.
חלק ניכר מהמאמץ הלאומי הסיני, בהקשרים של "לוחמת סייבר התקפית", עד ספטמבר 2015, הוקדש לגנבת מידע. מאמץ זה נועד לתת לסין יתרון כלכלי מסחרי באמצעות צמצום הזמן הדרוש לפיתוחים טכנולוגיים, יכולת לנצח במכרזים, ניתוח סביבת התחרות העסקית וכיוצא באלו.
באוקטובר 2018 חשף בלומברג ביזנסוויק כי הממשל הסיני הכניס צ'יפ חומרה לצורכי ריגול בלוחות אם של Supermicro, ששימשו חברות אמריקניות כדוגמת אפל ואמזון.
באוקטובר 2018 חשף משרד המשפטים האמריקאי שהוא הגיש תביעה כנגד קבוצה גדולה של סוכנים סינים בשירות פעיל, באשמה שהם ביצעו "מבצעי סייבר לגנבת מידע" וחדרו לצורך זה, לרשתות המחשוב ולמחשבים של חברות המייצרות מנועי סילון אזרחיים. לפי משרד המשפטים האמריקאי, הסוכנים הסיניים שייכים לארגון JSSD שהוא חלק מהמשרד לביטחון המדינה של סין.
בחודש יוני 2021, האשימה ממשלת בריטניה את סין בכך שהיא עומדת מאחורי פעולות סייבר התקפיות שנעשו על ידי קבוצת Leviathan וביניהן פריצת שרתי Exchange.
ישראל
המטה הכללי של צבא הגנה לישראל הקים בשנת 2003 את אגף התקשוב. בראיון שהעניק בראשית שנת 2011 מפקד האגף האלוף עמי שפרן, הוא מתאר את מטרות האגף ודרכי פעולתו. לדידו, מטרת האגף היא מתן מענה לזירת הקרב הקיברנטית. הוא מעריך כי "צה"ל הוא המטרה מספר אחת של כל גופי הטרור בעולם" ומציין כי צה"ל "נערך בימים אלו למלחמה במערכת הסייבר". הוא מסמן כמטרה לשנות העבודה הקרובות, בין היתר, את השגת היעדים הבאים: יצירת אחידות במערכות המחשוב הצבאיות, הסתמכות על מערכות צבאיות ללא תמיכה אזרחית, יצירת רשת מידע משותפת לכל שירותי החירום בישראל, ועוד.
באוגוסט 2011 אישרה ממשלת ישראל את הקמתו של מטה הסייבר הלאומי, אשר יוביל את פיתוח התחום הקיברנטי בארץ, יתאם בין הגורמים השונים העוסקים בתחום, ירחיב את ההגנה על תשתיות לאומיות מפני התקפות קיברנטיות ויעודד את קידום הנושא בתחום התעשייתי. ביולי 2012 פורסם כי אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע תפתח בשנת הלימודים הבאה מסלולי לימוד לתואר ראשון ושני בתחום הסייבר, במסגרת המחלקה להנדסת מערכות מידע, במסגרת יוזמה משותפת עם משרד הביטחון ומטה הסייבר הלאומי, שנוצרה בעקבות הצורך הגובר בישראל במומחים בתחום זה. לימודי התואר השני יכללו שיטות לזיהוי תקיפות, הגנה מפני וירוסים, שיטות למידת מכונה, אבטחת מערכות הפעלה, אבטחת רשתות תקשורת וכדומה.
בינואר 2016 אישרה ממשלת ישראל את מינויו של בוקי כרמלי לראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר, והטילה עליו להקים את הגוף המבצעי אשר יוביל את הגנת הסייבר של המרחב האזרחי של ישראל, ייטול את האחריות להגנה על תשתיות לאומיות קריטיות מפני התקפות סייבר ויעודד את קידום הנושא בכלל המשק. בעוד מטה הסייבר הלאומי עסק לאורך חמש שנות קיומו, מאז תחילת שנת 2012, בעידוד המחקר האקדמי ועידוד התעשייה בתחום הסייבר, הרשות הלאומית להגנת הסייבר התמקדה בשתי שנות קיומה ביצירת תשתית מבצעית ובטיפול באירועי סייבר במרחב האזרחי של מדינת ישראל. לאורך שנות קיומה עסקה הרשות באלפי אירועי סייבר, פרסמה מאות התרעות למשק האזרחי וקידמה את ההגנה על הנכסים הדיגיטליים במגזרי המשק השונים. בחודש אוגוסט 2016 אישרה הכנסת את התיקון לחוק להסדרת הביטחון - הוראת שעה. במסגרת תיקון זה קיבלה הרשות הלאומית להגנת הסייבר את האחריות על הגנת גופי התשתית הקריטית של מדינת ישראל. בחודש ספטמבר 2016 החלה הרשות הלאומית להגנת הסייבר בהפעלתו של מתקן ה-CERT בבאר שבע, מרכז סיוע לאומי למשק בעת אירועי סייבר. בחודש אפריל 2017 פרסמה הרשות הלאומית להגנת הסייבר את תורת ההגנה בסייבר לארגון, מסמך מקיף ויסודי בשפה העברית, שנועד להעניק להנהלות בכירות ולמנהלי אבטחת המידע בארגונים, את התשתית הנדרשת להגנה על נכסי הארגון. הרשות הלאומית להגנת הסייבר שהחלה דרכה בינואר 2016, מנתה בסוף שנת 2017 למעלה מ-220 עובדים. בסוף שנת 2017 אוחדו הרשות הלאומית להגנת הסייבר ומטה הסייבר הלאומי לגוף אחד, מערך הסייבר הלאומי, שהעומד בראשו אחראי לכלל המשימות שבעבר הושתו על מנכ"לי שני הגופים, ראש הרשות וראש המטה.
בעשור השני של המאה ה-21 השיק צה"ל חמ"ל סייבר המאויש 24 שעות ביממה ומגן על תשתיות המחשוב של צה"ל. כמו כן פתח צה"ל קורס מגיני סייבר המכשיר חיילים להגנת מערכות המחשוב והמידע של צה"ל מפני התקפות ממוחשבות.
עם כניסתו של גדי איזנקוט לתפקיד הרמטכ"ל, הוא הכריז על הקמת זרוע חדשה - זרוע הסייבר שהייתה צפויה לעסוק בהגנה והתקפה בסייבר שנוהלו עד אז באמ"ן ובאגף תקשוב. בסופו של דבר לא הוקמה הזרוע החדשה בתקופתו של איזנקוט.
ביוני 2018 פורסם "תזכיר חוק הסייבר" שאמור לאסדר את התחום בחקיקה ראשית.
בפברואר 2019 התפרסמה כתבה בעיתון "פורבס" בנוגע למיצובה של ישראל בשוק הסייבר העולמי. לפי פרסום זה ישראל בולטת לטובה בהיבטים רבים ובמיוחד בהשקעות שהיא מושכת אליה, להשקעה בחברות הזנק.
אירועי תקיפה מפורסמים
במפנה המאה ה-21, החלה צמיחתו של העולם המקוון, בו מידע ותקשורת נשמרים ומנוהלים יותר ויותר ברשת האינטרנט. מגמה זו העלתה את החשיבות בשמירה על המידע מצד אחד, אך בד בבד גם העלתה בקרב גורמים יריבים את הפיתוי להשיגו או לפגום בו. כמה מתקפות סייבר שהתבצעו בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 סוקרו בעניין בתקשורת העולמית, ובעשור השני של המאה ה-21 קצב האירועים התגבר, התופעה הפכה לנפוצה יותר, וחשיבות הנושא עלתה בסיקור התקשורתי ובשיח הציבורי. במקרים אלו בדרך כלל זהות התוקף נותרת במסגרת ספקולציה בלבד.
אירועי תקיפה רחבי ההיקף והממוסדים הראשונים משויכים לממשלת סין. חברת מקאפי הציגה מידע על מתקפה שכזו, שהחלה בשנת 2006 ונמשכה חמש שנים, ופגעה ב-72 ארגונים ומוסדות מרחבי העולם. משנת 2009 ועד שנת 2011 התנהל מבצע תקיפה רחב, שיוחס לממשלת סין, וקיבל בדיעבד את השם מבצע אורורה. במבצע זה בוצעו מתקפות לגנבת מידע, בעיקר מחברות הייטק. בין השאר, הותקפו החברות גוגל, אדובי, ג'וניפר ועוד.
בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 החלה רוסיה להשתמש בלוחמת רשת במאבקים בינלאומיים, במטרה להטות את הכף לטובת רוסיה הן בסכסוך דיפלומטי מול אסטוניה בשנת 2007, והן במלחמה בגאורגיה בשנת 2008. בשנת 2010 התגלתה מתקפת סייבר מתוחכמת במיוחד שנקראה סטקסנט. ככל הידוע, זו הפעם הראשונה שבה נחשף מהלך מדינתי רחב היקף שתכליתו לפגוע בעולם הפיזי של תשתיות קריטיות במדינת יעד ובמקרה הזה, בצנטריפוגות להעשרת אורניום של איראן. בשנת 2017 פרסם "הניו יורק טיימס" תחקיר ולפיו ארצות הברית מנהלת מבצע סייבר מתמשך במטרה לחבל בתוכנית פיתוח הנשק הבליסטי של קוריאה הצפונית באופן דומה.
החל משנים אלו, איתרו חברות אבטחת מידע מספר מבצעי תקיפה רחבי היקף שבוצעו על ידי קבוצות מאורגנות במשך מספר שנים. תקופה זו מתאפיינת במרוץ טכנולוגי בין חברות האבטחה לבין פושעי הסייבר, בניסיון לחסום את המתקפות מצד אחד, ומצד שני למצוא דרכים חדשות להמשיך במתקפות מבלי להתגלות.
בשנת 2016 ספגה ארצות הברית מספר מתקפות סייבר, כשבראשן שלוש בולטות במיוחד. הראשונה להיחשף הייתה מתקפה על "המשרד לניהול כוח אדם" של ארצות הברית, במהלכה נחשף מידע רגיש של כארבעה מיליון עובדי מדינה, לרבות ממצאי בדיקות פוליגרף, סטטוס כספי, טיפולים פסיכולוגיים, מידע לגבי קרובי משפחה, נטיות מיניות וכדומה. בהמשך אותה שנה בוצעה תקיפת DDOS מסיבית על שרתי ה-DNS של חברת DYN בארצות הברית. ככל הידוע, זו הפעם הראשונה שבה נעשה שימוש ב"בוטנט" שה"זומביז" שלו היו "התקנים מחוברים", (התקנים שהם חלק ממה שמכונה "האינטרנט של הדברים"). לפי הדיווחים, רוב ההתקנים שבהם השתמשו כדי לבצע את התקיפה בפועל היו מצלמות ווידאו מחוברות לאינטרנט, מתוצרת סין. התקיפה גרמה לכך ששרותי אינטרנט של "טוויטר", "PayPal", אמזון, טאמבלר, Spotify, נטפליקס וחברות רבות נוספות, לא היו זמינים למשך למעלה משעתיים.
שיאן התקשורתי של מתקפות הסייבר של 2016 הגיע במתקפה שמזוהה כהתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. האתר ויקיליקס פרסם כמות גדולה של פריטי דוא"ל ממחשבי פוליטיקאים דמוקרטים, שנגנבו במשך חודשים ארוכים. כשהוגש בהמשך כתב אישום כנגד גורמים שונים שהיו מעורבים בפרשה, הם הואשמו בלוחמה פסיכולוגית, הפצה מסיבית של חדשות מזויפות, תעמולה, הכפשת פוליטיקאים ועוד. בסוף אוקטובר 2016, התפרסמו מסמכי דוא"ל שנגנבו מהמחשב האישי של ולדיסלב סורקוב - מי שהיה סגן ראש הממשלה וסגן ראש המטה של נשיא רוסיה, פוטין. חלק מהחוקרים הציעו שמדובר ב"תגובה מידתית" של ארצות הברית לתקיפות על מחשבי המפלגה הדמוקרטית. ארצות הברית הכחישה כל קשר לנושא.
בשנת 2017 דווחו על כמה מהמתקפות הגדולות ביותר עד אז. בפרשיה גדולה במיוחד הגישה ארצות הברית כתב אישום כנגד ארבעה אזרחים רוסים, שניים מהם עובדי סוכנות הביון הרוסית, בגין פריצה לפרטיהם של כחצי מיליארד ממשתמשי אתר יאהו.
בשנת 2017 בוצעה בנוסף, לפי הערכות, המתקפה רחבת ההיקף ביותר עד אז באמצעות קריפטולוקר. בתקיפה נפגעו למעלה ממאה מדינות ולמעלה מ-200,000 מחשבים ובכלל זה, בתי חולים בבריטניה, חברות רכב ובכללן "רנו", חברת "פדקס", מערכת הרכבות בגרמניה, משרד הפנים הרוסי וגופים רבים אחרים. התקיפה גרמה להצפנת קובצי המידע במחשבים המותקפים באופן שלא ניתן "לשחרר" את המידע, אלא על ידי תשלום הכופר וקבלת מפתח ההצפנה. בהמשך אותה שנה בוצעה מתקפה רחבת היקף נוספת, שהתקיפה 2,108 רשתות מיחשוב במדינות שונות, ובעיקר באוקראינה. בשנת 2018 מתקפת קריפטולוקר נוספת שיתקה את עיריית אטלנטה בארצות הברית, ונטרלה את היכולת של העירייה לבצע פעולות שוטפות כמו תשלום קנסות חניה, הסדרת תשלומי מים, עיון בארכיון בתי המשפט או בבסיסי הנתונים של המשטרה ועוד.
בשנת 2018 פרסמה חברת פייסבוק שהיא זיהתה "קמפיין אינטרנט" שעניינו להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית לקראת בחירות הביניים בארצות הברית, המתוכננות לנובמבר 2018. הקמפיין כלל שימוש בחשבונות מזויפים, דפים עסקיים מזויפים והפצת "פוסטים" ופרסומות שתכליתן להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית, למשל קריאה לאזרחי טקסס לפרוש מארצות הברית, או עידוד המחלוקת סביב יעילות החיסונים הרפואיים. רבים מהפרשנים מייחסים פעילות זו לרוסיה. התערבות נוספת באותה שנה התבצעה, ככל הנראה על ידי רוסיה, כנגד המועמדת הדמוקרטית לקונגרס במדינת קליפורניה. בשנת 2019 פורסם שארצות הברית יזמה מתקפת נגד ביום הבחירות, והשביתה מספר מטרות ייעודיות שככל הנראה תוכננו לגרימת נזק ביום זה.
לפי פורבס, Wired ואתרים נוספים, במסגרת הלחימה של ישראל ברצועת עזה, במהלך מאי 2019 - אנשי החמאס יזמו מתקפת סייבר נגד ישראל וכתגובה, ישראל השמידה את הבניין ממנו הם פעלו. אם זה נכון, זה האירוע הידוע הראשון בהיסטוריה שבו מדינה תוקפת תקיפה פיזית, קינטית - את מי שתקף אותה תקיפת סייבר. בהמשך השנה כוונו מתקפות נוספות נגד ישראל, בהן מתקפה המאפשרת חשיפה של פרטי הזמנות טיסות ומתקפה על חברת verinet. חברות ישראליות עלו לכותרות גם מהצד המתקיף, כאשר חברת NSO הישראלית שויכה לנוזקה שמאפשרת הפעלת מצלמה ומיקרופון בסמארטפון ללא ידיעת הנתקף.
הגבול בין לוחמת הסייבר ללוחמה קינטית נחצה שוב ביוני 2019, כאשר ארצות הברית הגיבה להפלת מל"ט על ידי איראן במתקפי סייבר שפגעו, על פי חלק מהדיווחים, במערכת שיגור הטילים האיראנית. הפעולות הישראליות והאמריקאיות בחודשים אלו העלו חששות שאנו נכנסים אל תוך עידן חדש של פעולות ותגובות בין עולמות פיזיים לקיברנטיים.
בחודש אוגוסט 2019 פורסמו דו"חות של חברות IBM ומיקרוסופט, על פיהם מאז סוף שנת 2018 החלה עליה משמעותית במתקפות פשיעה דיגיטליות על מוצרי חומרה, כשמתקפות אלו פונות פעמים רבות כנגד מוצרים שהם חלק מהאינטרנט של הדברים, או כנגד ארגונים שעוסקים בייצור. שיטות תקיפה אלו מתמקדות במוצרי חומרה אשר חסרי עניין לתוקפים בפני עצמם, דוגמת מצלמות רשת או מדפסות, מכיוון שאלו מאפשרים לתוקפים גישה נוחה יחסית אל תוך הרשת, ואמצעי לעקוף את האבטחה המשמעותית היותר שנמצאת בדרך כלל על מוצרי החומרה המשמעותיים יותר דוגמת שרתי מידע.
בתחילת אוקטובר 2019 פורסם דו"ח מקיף של חברת CrowdStrike בנוגע למערכה שלמה ומתמשכת, לגנבת קניין רוחני הקשור לייצור מטוסי נוסעים גדולים. לפי הדו"ח, ממשלת סין פועלת מזה למעלה מעשור, מתוך מטרה לגנוב קניין רוחני הקשור לייצור מטוסים, כחלק מהניסיון הסיני לשבור את הדואופול של "בואינג" ו"איירבוס", כחלק מהתוכנית הרב שנתית של ממשלת סין.
מתקפות סייבר שונות של שנת 2019 קושרו לסכסוכים דיפלומטיים שונים, כך למשל מתקפות המשויכות לסין ניסו לפגוע ביכולת לתאם את המחאות בהונג קונג, מתקפה בה הואשמה רוסיה פגעה בהולנד כאשר החלה הליך משפטי נגד רוסיה, ומתקפות שקושרו לניסיון ללבות את גל ההפגנות ההמוניות שהתרחשו באיראן.
במאי 2020 פורסם שב-24 באפריל 2020 תקפו האקרים איראניים מתקני תשתית מים בישראל, באופן שהצליח לבוא לידי ביטוי פיזית. באותו יום, התפרסם בעיתון "וושינגטון פוסט" מאמר ולפיו ישראל תקפה מערכות שליטה ובקרה בנמל איראני, ב-9 במאי. אם המידע נכון, מדובר ב"החלפת מהלומות" תוך הקפדה על מידתיות - באמצעות הקפדה לשמור את התגובות בתוך ממד הסייבר. אם מהלך האירועים, כפי שמתואר על ידי ה"וושינגטון פוסט", נכון - זה אומר שלתוקף יש יכולת לתכנן, לקבל החלטה, לפתח כלים, לחדור לרשתות ולהשתיל לתוכן פוגען שיעשה את מה שהוא תכנן - תוך שבועיים בלבד.
ב-11 בספטמבר תקפו האקרים את בית מערכות המחשוב של בית חולים בדיסלדורף, גרמניה. בעקבות המתקפה עוכב טיפול בחולה שנפטרה כתוצאה מכך. משטרת גרמניה הגדירה זאת כרצח ופתחה בחקירת רצח, וזוהי הפעם הראשונה שמוגדר רצח בעקבות מקרה לוחמת רשת.
בתחילת דצמבר 2020 נפרץ מאגר מידע של שירביט חברה לביטוח על ידי קבוצת הקראקרים "BlackShadow". בפריצה דלף מידע רגיש, כולל צילומי תעודות זהות, דפי משכורת, רישיונות, כרטיסי אשראי ותיעוד רפואי. מומחי סייבר מטעם החברה ניהלו משא ומתן עם הפורצים אך סירבו לשלם את הכופר.
בנוסף, בתחילת דצמבר, התפרסם כי קבוצות שונות מנסות לגנוב מידע המהווה קניין רוחני מחברות שמפתחות חיסונים לווירוס הקורונה.
באותה תקופת זמן, חברת "פייר איי (FireEye)" הודיעה שמחשביה נפרצו והפורצים גנבו את כלי התקיפה שהחברה פיתחה לאורך השנים. מכיוון ש"פייר איי (FireEye)" נחשבת כאחת החברות המובילות בעולם להגנת סייבר, מומחים צופים שבהמשך לפריצה, יהיה גל של תקיפות חדשות בחודשים הקרובים (רבעון ראשון של 2021).
בסוף דצמבר 2020 דיווחה סוכנות רויטרס על מתקפת הסייבר על הממשלה הפדרלית של ארצות הברית, שיוחסה לגורמים רוסיים. הטענות נדחו על ידי ממשלה רוסיה.
בתחילת מאי 2021, התרחשה מתקפת הסייבר על קולוניאל פייפליין שגרמה לשיתוק של צינור תזקיקים מרכזי בארצות הברית. ההתקפה גרמה לכך שהצינור הפסיק לספק תזקיקי נפט לחלק גדול ממזרח ארצות הברית. ככל הידוע, זו תקיפת הסייבר החמורה ביותר בתולדות ארצות הברית - על תשתיות מדינה. לפי אתר הגרדיאן, התקיפה מיוחסת לקבוצה שנקראת DarkSide שמתמחה בתקיפות כופרה.
בתחילת יולי 2021, מערכת הרכבות של איראן נתקפה. בין השאר, לוחות המידע של הרכבת שובשו ובחלק מהמיקרים, הופיעה, על גבי הלוחות, הפניה למספר טלפון של מנהיג איראן. חלק מהמקורות ניסוי לייחס את המיתקפה לישראל.מייד לאחר המיתקפה הזו, בוצעה גם התקפת "כופרה" על עמדות עבודה במשרד התחבורה האיראני.
בסוף אוגוסט 2021, בוצעה תקיפת סייבר על כלא "אווין" באיראן. במסגרת התקיפה, הופיעו כתובות "זו מתקפת סייבר" על המסכים בחדר הבקרה של הכלא. במקביל, הוזלגו כמויות גדולות של הקלטות ווידאו ממערכת הטלוויזיה במעגל סגור של הכלא. הקלטות אלו כוללות תיעוד של הכאת כלואים, עינויים וכיוצא באלו.
במהלך אוקטובר 2021, בית חולים הילל יפה בחדרה נפגע מתקיפת קריפטולוקר (תוכנת כופר) שגרמה לו קשיים תפעוליים ניכרים. מקור התקיפה אינו ידוע ואולם הערכות הן שמדובר בתקיפה של ארגון פשיעה ולא של מדינה או ארגון טרור. ככל הידוע, הציוד הרפואי עצמו, כמו מוניטורים או ציוד הדמאה - לא נפגעו.
במהלך פברואר 2022, התפרסמו שורה של מאמרים ב"כלכליסט" ולפיהם, משטרת ישראל מפעילה נגד אזרחים ישראלים רוגלה בייצור ישראלי המכונה פגסוס, בצורה לא חוקית ולתכלית של איסוף מידע, גם כאשר אין חשד קונקרטי לפשיעה מצד הנתקפים. בין השאר, על פי הנטען, הוחדרה רוגלה כזו לטלפונים של מנכ"לים של משרדי ממשלה, לאנשים שנמצאו ב"סביבת ראש הממשלה" כמו עוזריו האישיים, אנשים שמאוחר יותר הפכו לעדי מדינה במשפטו של ראש הממשלה לשעבר, בנימין נתניהו ואפילו בנו. הפעלת כלי תקיפת סייבר כנגד אזרחים שאינם חשודים בטרור או בפשיעה חמורה, על ידי המשטרה, ללא צו שופט, ככל שאמנם הייתה פעילות כזו - נחשבת על ידי רבים להיות הפרה חמורה של עקרונות המשטר הדמוקרטי. לפי פרסומים שונים, התוכנה שימשה, בין השאר, את המשטר הסעודי, לביצוע מעקבים אחרי העיתונאי ג'מאל ח'אשוקג'י שככל הידוע, נרצח על ידי הכוחות הסעודיים. בהמשך לאותו רצח, החברה היצרנית הודיעה, כבר ב־2019, כי תפסיק את רישיון התוכנה שלכאורה נמכר למשטר הסעודי.
אדולפו רואיס קורטינס
אדולפו רואיס קורטינס (בספרדית: Adolfo Tomás Ruiz Cortines, [נהגה: aˈðolfo ˈrwis korˈtines]; 30 בדצמבר 1889 – 3 בדצמבר 1973) היה נשיא מקסיקו ה-47. קורטינס היה פוליטיקאי מקסיקני חבר המפלגה המוסדית המהפכנית (PRI), וכיהן כנשיא מקסיקו בין השנים 1952–1958. זכור בעיקר בשל מתן זכות הצבעה לנשים בבחירות לנשיאות שניתנה באישורו.
ביוגרפיה
אדולפו רואיס קורטינס, יליד 1890 ממדינת וראקרוס, היה בנם של אדולפו רואיז טג'דה ומריה קורטינס קוטרה. הייתה לו אחות אחת, מריה. אביו נפטר חודשיים לפני שנולד. המשפחה עברה להתגורר אצל חוסה גבריאל קוטרה קלזאדה, אחיה של סבתו מצד אמו. רואיס קורטינס אמר כי דודו גבריאל לימד אותו "ערך הסדר האישי, הערצה לאנשים תומכי הרפורמות והצורך בסדר בכל היבטי החיים."
רואיס קורטינס למד בבית הספר היסודי הישועי הצמוד למקדש לה פסטורה. ב-21 בספטמבר 1901 נכנס למכון וראקרוסנו, שם סיים ארבע שנות לימודי תיכון. בסוף 1905, בגיל שש עשרה, עזב את המכון והחל לעבוד כמנהל חשבונות בחברת בגדים מסחרית, שם שהה עד 1912.
רואיס קורטינס נלחם לצד הפלג 'החוקתי' בראשות ונוסטיאנו קאראנסה במהלך המהפכה המקסיקנית. בשנת 1926 הוענק לו עיטור "ותיק המהפכה, דרג התקופה השנייה: שנים 1913-1916". רואיס קורטינס היה מעורב בממשלותיהם של הנשיאים לאסרו קארדנאס (1934-1940) ומנואל אבילה קמאצ'ו (1940-1946). הוא כיהן בתפקיד מושל מדינת וראקרוס ומאוחר יותר מזכיר הפנים תחת הנשיא מיגל אלמאן ולדס (1946-1952), שקבע אותו ליורשו.
בין השנים 1952–1958 כיהן בתפקיד נשיא מקסיקו. במהלך ממשלתו הוא החל תפנית למודרניזציה וננקטו צעדים לרפורמה בחקלאות, הוא הפקיע אחוזות גדולות זרות בצפון הארץ וקבע מחירי ערבות לגידולים, התעשייה קודמה, הוא הקים את תוכנית פיתוח ימי, שנקראה מארצ'ה מאר (Marcha Mar); וועדת החשמל הפדרלית העניקה את שירותיה ליותר משש מאות יישובים.
רואיס קורטינס הקים את הבונוס לעובדי ציבור בשנת 1954; ונתן זכויות אזרח מלאות לנשים. בסיום נשיאותו הוחלף באדולפו לופס מטאוס. קורטינס רואיס התחתן ב-31 בדצמבר 1915 עם לוסיה קרילו גוטיירס. הם היו הורים לשלושה ילדים: מריה כריסטינה, לוסיה ואדולפו. הם התגרשו בשנת 1935. בתחילת 1941 התחתן בשנית עם מריה איזגווייר. בשנת 1953 נולדה בתו פלור.
רואיס קורטינס פרש מהפוליטיקה לאחר מות בנו בשנת 1962. אדולפו רואיס קורטינס נפטר בווראקרוס ב-3 בדצמבר 1973. כהונתו של הנשיא רואיס קורטינס התאפיינה בצנע. הוא לא השתמש במכוניות רשמיות, הוא העדיף להסיע את עצמו מהבית לעבודה. הוא לא העדיף אף אחד מחבריו וגם לא היה מיליארדר כשעזב את הנשיאות, זאת בשונה מקודמו, מיגל אלמאן ולדס, שאגר הון עתק דרך הונאות ושחיתות שלטונית בתקופת כהונתו.
סם גיטינס
סם גיטינס (באנגלית: Sam Gittins; נולד ב-20 במרץ 1993) הוא שחקן אנגלי.
ביוגרפיה
גיטינס נולד ב-20 במרץ 1993 בעיירה לוטון, בדפורדשייר, אנגליה וגדל בדרום לונדון. הוא בוגר בית הספר לאמנויות בריט (אנ') בלונדון. הוא משחק באופן מקצועי מגיל שמונה עשרה. סם זכה לשלל שבחים על משחקו בתחום הטלוויזיה והקולנוע. כולל פרס "השחקן הטוב ביותר" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסאות'המפטון.
נמל ויקטוריה
נמל ויקטוריה (באנגלית: Victoria Harbour; בסינית: 維多利亞港) הוא נמל טבעי הממוקם בין האי הונג קונג לבין חצי האי קאולון בהונג קונג.
בשל מיקומו הגאוגרפי, נמל מים עמוקים טבעי זה מגן על האוניות המצויות בו מסופות ים סין הדרומי. מיקומו האסטרטגי הביא להקמת המושבה הבריטית בהונג קונג והצלחתה הכלכלית של מושבה זו ולהפיכת לאחד ממוקדי המסחר הבינלאומית. גם כיום עוגנות בנמל זה אלפי ספינות מדי שנה.
קו הרקיע המרשים של חופי הנמל הפך לאחד מאתרי התיירות של הונג קונג.
היסטוריה
בעת הקמתו נקרא הנמל בשם "נמל הונג קונג" (באנגלית: Hong Kong Harbour) אולם לימים שונה שמו לנמל ויקטוריה, על שמה של המלכה ויקטוריה.
על אף תנועת אוניות הסוחר העֵרה נערכו בנמל פעולות נופש. בשנות ה-50 של המאה ה-19 נערכו תחרויות שחייה ומשחקי פולו מים. משחה חציית הנמל נערך מדי שנה, למעט בשנות מלחמת העולם השנייה. המשחה הופסק בשנת 1973 בשל הזיהום הרב במימי הנמל.
גאוגרפיה
שטחו של נמל ויקטוריה כ-41.88 קמ"ר. שטח זה משתנה מעת לעת בשל פרויקטים של יבוש הים ושינוי קווי החוף. גבולו המזרחי של הנמל הוא הקו שבין חצי האי סיו צ'או ואן לבין א קונג נגאם. גבולו המערבי של הנמל הוא הקו הדמיוני העובר בין הקצה המערבי ביותר של האי הונג קונג לבין הקצה המערבי ביותר של האי גרין, ומשם הקו העבור בין האי לנקודות הדרומית מזרחית ביותר של האי צינג יי. מהאי צינג יי גבול הנמל עובר מהנקודה המערבית ביותר של האי בקו ישר צפונה עד ליבשת.
בשטח הנמל מצויים איים רבים, שהעיקריים והגדולים שבהם הם האי גרין, האי גרין הקטן, סלע קאולון וצינג יי.
תיירות
חופי נמל ויקטוריה נודעו ביופיים בים ובלילה ומהווים אתר תיירות מרכזי בהונג קונג. בעיקר נודע הנוף הנשקף מטיילת צים שא צוי שבקאולון לעבר האי הונג קונג והנוף הנשקף מפסגת ויקטוריה לעבר הנמל.
מעבורת סטאר החוצה את הנמל ומקשרת את האי הונג קונג לאי קאולון נחשבת לאתר תיירות פופולרי בפני עצמה. מדי לילה נערך על חוף הנמל מופע אורות המכונה סימפוניה של אור ביוזמת מועצת התיירות של הונג קונג. במסגרת מופע זה מסונכרנים אורות גורדי השחקים של הונג קונג עם מוזיקה המושמעת בטיילת צים שא צוי. בסמוך לטיילת זו נבנתה שדרת הכוכבים הצופה אף היא אל הנמל.
מתקני הנמל
נמל ויקטוריה נחשב לאחד הנמלים העמוסים בעולם, אם לא העמוס שבהם. נמל המטענים בקווי צינג, במערב הנמל, משמש את הובלת המכולות והסחורות. בנמל זה עוברות כ-400 אוניות מטען מדי שבוע בממוצע, הפורקות וטוענות 21 מיליון מכולות.
בשנים האחרונות נאלץ נמל זה להתמודד עם תחרות גוברת מצד נמל שנג'ן ונמל סינגפור.
תחבורה
על מנת שלא להפריע לתנועת האוניות בנמל, לא נבנו גשרים החוצים את הנמל ומקשרים את האי הונג קונג עם חצי האי קאולון. במשך שנות פעולתו קושרו האי וחצי האי באמצעות מעבורות, הידועות שבהן הן מעבורות סטאר החוצות את הנמל מאז שלהי המאה ה-19. במחצית השנייה של המאה ה-20 נבנו שלוש מנהרות מתחת לנמל:
כמו כן מתחת לנמל שלוש מנהרות המשמות את הרכבת התחתית של הונג קונג בקווי צואן ואן, צואנג קוואן או, ומנהרה המשמשת את קו טונג צ'ונג ואת קו שדה התעופה המהיר.
קונסטהאוס גראץ
קונסטהאוס גראץ (גרמנית: Kunsthaus Graz) הוא מוזיאון לאמנות מודרנית בעיר גראץ שבאוסטריה, הידוע גם בשל צורתו הארכיטקטונית הבלתי שגרתית של המבנה שבו הוא שוכן.
היסטוריה
המוזיאון נבנה על שפת הנהר מורה החוצה את העיר. הוא הוקם לקראת שנת 2003, שבה שימשה גראץ כבירת התרבות של אירופה, ונחנך באותה שנה, כיוזמה משותפת של עיריית גראץ ומדינת שטיריה שבה היא שוכנת.
מתכנני המבנה - פיטר קוק וקולין פורנייה - תכננו אותו ברוח ארכיטקטורת הבלוב והעניקו לו צורה כשל יצור אורגני, המצופה בלוחות אקריליים כחולים. 930 נורות פלואורסצנט טבעתיות כחולות המופעלות על ידי מחשב (בסגנון BIX Media) משולבות בקיר החיצוני של הבניין ומשמשות להעלאת מיצגי אור אמנותיים. המבנה בולט מאוד בסביבתו על רקע אדריכלות הבארוק המסורתית של הבניינים שסביבו. הוא זכה לכינוי "החייזר הידידותי" והפך לאחד מסמלי העיר.
המוזיאון מתרכז בהעלאת ואירוח תערוכות אודות אמנות מודרנית רב-תחומית משנת 1960 ואילך. אין לו אוסף מוצגים קבוע משל עצמו.
ישיבת ההסדר קריית גת
ישיבת ההסדר קריית גת היא ישיבת הסדר, שנוסדה בשנת תשס"ו (2007) על ידי הרב שלמה לוי, ונמצאת בקריית גת. בראשות הישיבה עומד הרב שמעון פרץ.
היסטוריה
הישיבה נוסדה בשנת ה'תשס"ו בקריית גת על ידי הרב שלמה לוי.
בשנת תשע"ה מינה הרב שלמה לוי את הרב שמעון פרץ לתפקיד ראש הישיבה. במקביל התמנה הרב לוי לנשיא הישיבה.
לאחר פטירתו של הרב אלישע וישליצקי הוקם גמ"ח המחלק סלי מזון למשפחות נזקקות בעיר. סמוך לישיבה נמצאת קהילת "באר אורה", המורכבת בעיקר מבוגרי הישיבה, ובראשה עומד ראש הישיבה.
דרכה של הישיבה
הישיבה מדגישה את עבודת ה' ולימוד תורה מתוך אהבת ה', אהבת עם ישראל, ואהבת תורה.
בישיבה נבנתה תוכנית לימוד הנקראת "יסודות", הבנויה על לימוד תנ"ך, משנה, גמרא, הלכה ואמונה בשיעור א'.
ספרי הישיבה
הישיבה מוציאה לאור את ספרי ראש הישיבה, הרב שמעון פרץ, וספרים נוספים, בהם:
יורי ינקלביץ'
ביוגרפיה
בשנת 1923 התקבל ינקלביץ' לקונסרבטוריון לנינגרד, כתלמיד בכיתתו של חוהנס נלבנדיאן (גם הוא תלמידו של לאופולד אור). על סיום לימודיו של יענקלביץ' העיר המלחין אלכסנדר גלזונוב : "קריירה של כנר וירטואוז בהחלט תהיה הייעוד שלו". בשנת 1932 סיים את לימודיו בקונסרבטוריון במוסקבה בהדרכת פרופסור אברם ימפולסקי, וסיים את תואר הדוקטור בשנת 1937. בין השנים 1930–1937 היה עוזר מאסטר בתזמורת הפילהרמונית של מוסקבה, ולאחר מכן התרכז בעיקר בפעילויות פדגוגיות. מאז 1934 לימד בבית הספר לקונסרבטוריון מוסקבה, בקולג' הקונסרבטוריון של מוסקבה ובחטיבה הבכירה של קונסרבטוריון מוסקבה (תחילה כעוזרו של ימפולסקי, ואחר כך הוביל את הסטודיו שלו, ולבסוף הפך לראש החוג לכינור). הוא גם התמסר ללימודי תיאוריה של נגינה בכינור, ויצר סדרה של פרסומים מתודולוגיים.
בספטמבר 1973 ינקלביץ' נפטר במוסקבה.
מפרצון אקזאספריישן
מפרצון אקזאספריישן (באנגלית: Exasperation Inlet; מילולית: "המפרץ המעצבן" או "מפרצון העצבנות") הוא מפרצון רחב מכוסה קרח, בחוף המזרחי של ארץ גרהאם, שבאנטארקטיקה.
צ'יטגונג
צ'יטגונג (בבנגלית: চট্টগ্রাম - צ'וֹטוֹגְרַם) היא העיר השנייה בגודלה בבנגלדש ועיר הנמל החשובה שלה. צ'יטגונג נמצאת בדרום-מזרח בנגלדש, על גדת נהר קרנפולי, אשר שפכו למפרץ בנגל נמצא בסמוך לעיר. אוכלוסיית העיר מונה כ-3.65 מיליון נפש, נכון לשנת 2008 ונמצאת בצמיחה מתמדת. רוב העיר מוקפת בגבעות.
מפרצון אקזאספריישן
רוחב פתח המפרץ 26 קילומטרים.
צ'יטגונג
בהיותה נמל הים העיקרי של בנגלדש, צ'יטגונג משמשת שער לרוב היבוא והיצוא מן המדינה ויוצרת חלק משמעותי מהכנסות המדינה. נמל צ'יטגונג מצויד במתקני נמל מתקדמים המתאימים לאוניות גדולות.
אירועים
ב-29 באפריל 1991 תקפה סופת ציקלון עוצמתית את האזור וגבתה את חייהם של כ-138,000 איש, ויותר ממיליון איש נותרו חסרי בית.
מפרצון אקזאספריישן
המפרץ ממוקם בין נקודת פוין, וכף דיסאפוינטמנט.
מקור השם
אנשי סקר שטחי חסות איי פוקלנד נתנו למפרצון את שמו, וזאת בשל פני השטח הבתרוניות של הקרח שעל המפרץ גרם להם לקושי ניכר לנוע במזחלותיהם על פני הקרח.
לקריאה נוספת
• Defense Mapping Agency 1992, Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica, P 276
פודינג לחם
הכנת הקינוח כוללת השריית הלחם במרכיבים הרטובים, לעיתים למשך הלילה. לאחר מכן הלחם נסחט, מעורב עם שאר המרכיבים, ונאפה בתבנית. לרוב נאכל קר. לעיתים מוגש ברוטב ויסקי, רום או קרמל.
קינוח דומה, פודינג לחם וחמאה הוא גרסה אפויה של פרנץ' טוסט. קינוח זה מוכן בתבנית המכילה תערובת של ביצים וחלב, לעיתים עם וניל ותבלינים נוספים. על גבי תערובת זו מניחים פרוסות לחם מרוחות בחמאה, עם צימוקים פזורים עליהן. לאחר האפייה, יש המגישים את הקינוח בתוספת פודינג. מאכל זה נחשב כמאכל לילדים, אם כי קיימת גרסה הכוללת הוספת ויסקי ומתאימה למבוגרים. גרסאות מודרניות נוספות כוללות הוספת פירות יבשים או טריים בין שכבות הלחם, המסת שוקולד לתוך תערובת הביצים והחלב, ושימוש בסוגי לחם מיוחדים כמו קרואסון.
תמר בליי
תמר בליי (נולדה ב- 1970) היא שפית ומסעדנית ישראלית ומרצה בנושאי בישול. התפרסמה כאחת ממקימי המסעדה "ארקדיה" בירושלים (יחד עם עזרא קדם).
חייה
ב-1995 פתחה עם בן זוגה, עזרא קדם, את מסעדת "ארקדיה", בעלת מטבח ים-תיכוני. ב-2002 עזבה את השותפות במסעדה והחלה לעבוד כשפית-יועצת למסעדות ושירותי קייטרינג. בליי גם משמשת כמרצה בנושאי בישול בבית הספר למלונאות במכללת הדסה.
אם לבן ובת.
דינמו ברלין
דינמו ברלין (Berliner FC Dynamo) הוא מועדון כדורגל גרמני מברלין, שהוקם ב-15 בינואר 1966 והוא מועדון הכדורגל המוצלח ביותר בגרמניה המזרחית עם 10 זכיות רצופות באליפות ליגת העל המזרח-גרמנית.
במשך שנים רבות הייתה לה יריבות עם אוניון ברלין, במסגרת הדרבי של ברלין.
היסטוריה
דינמו ברלין הוקם כיורש לקבוצת הכדורגל של המשטרה (Sportgemeinde Deutsche Volkspolizei Berlin) שנוסדה בשנת 1949 בברלין. במרס 1953 הקבוצה תפסה את מקומה של קבוצת SC Volkspolizei Potsdam בליגה השנייה במזרח גרמניה. הקבוצה שינתה את שמה כמה פעמים.
הקבוצה נחשבה למוצלחת מאוד בשנות ה-50 ונודעה לשמצה כמי שזכתה לתמיכה מלאה השטאזי וראשהּ, אריך מילקה.
דינמו זכתה ב-10 אליפויות רצופות בשנים 1979–1988, עם עזרה של שיפוט מוטה ולא הוגן - ההונאה הייתה בוטה כל כך ועוררה מורת רוח אך המועדון נהנה מתמיכת הפוליטביורו של המפלגה השלטת במזרח גרמניה. המניפולציה לכאורה במשחק האליפות בעונת 1985–1986 (שבו דינמו סיימה בתיקו) הובילה למחאה ארצית שהביאה לענישת השופט ברנד סטומפף.
בשנת 1989 זכתה בגביע המזרח גרמני כשניצחה במשחק הגמר את קבוצת קמניצר. בשנת 1990 שונה שם המועדון לפ.ק. ברלין בניסיון להתרחק מן העבר הלא נעים ולהתחדש, אבל בשנת 1999 הקבוצה חזרה לשם דינמו. ללא תמיכת השלטון, כבעבר, הקבוצה התדרדרה עד לליגה השלישית בגרמניה והיא ננטשה על ידי רוב האוהדים. מעונת 2000/2001 ועד עונת 2007/2008 שיחקה לסירוגין בליגה הרביעית ובליגה החמישית.
מעונת 2008/2009 ועד עונת 2013/2014 הקבוצה שיחקה ברציפות בליגה החמישית. בעונות 2008/2009, 2009/2010 סיימה במקום השני ובעונת 2012/2013 סיימה במקום השלישי בליגה החמישית. בסוף עונת 2013/2014 סיימה במקום הראשון והעפילה לליגה הגרמנית הרביעית - אך טרם הצליחה לשוב לרמות הגבוהות של הכדורגל בגרמניה.
משחק דינמי
בתורת המשחקים, משחק דינמי, או משחק סדרתי, הוא משחק בו שחקן אחד בוחר את פעולתו לפני ששאר השחקנים בוחרים את שלהם. השחקנים מקבלים החלטות (או בוחרים אסטרטגיה) כתוצאה מסדר מסוים מוגדר מראש, ולפחות כמה מהשחקנים יכולים לצפות במהלכיהם של השחקנים הקודמים להם במשחק. השחקנים האחרים חייבים שתהיה ברשותם אינפורמציה מסוימת על החלטת השחקן הראשון, אחרת סדר התורות לא ישפיע מבחינה אסטרטגית על מהלכי השחקנים. במשחקים דינמיים בדרך כלל משתמשים בהצגה בצורה רחבה, היות שהצגה זו מדמה בצורה מפורשת את המהלכים העוקבים במשחק. משחקים קומבינטוריים הם בדרך כלל משחקים דינמיים. את המשחקים הדינמיים פותרים בדרך כלל בעזרת אינדוקציה הפוכה.
אסטרטגיה במשחק דינמי
אסטרטגיה של שחקן במשחק דינמי או משחק בצורה רחבה היא תוכנית פעולה מלאה. תוכנית הפעולה מגדירה מה עושה השחקן בכל קודקוד שבו הוא עשוי להיקרא לשחק. כל מערך האסטרטגיות של השחקנים מגדיר מסלול של השתלשלות המשחק מהשורש ואילך האסטרטגיה של השחקן הפותח את המשחק מגדירה בפרט כיצד פעל אותו שחקן בשורש העץ פעולתו שם מגדירה ענף היוצא מהשורש ומוביל לקודקוד אחר. האסטרטגיה של השחקן המשחק בקודקוד האחר מגדירה את פעולתן שם פעולה זו מגדירה ענף היוצא מאותו קודקוד ומוביל לקודקוד נוסף וכך הלאה.
אברהם וינברג (בני ברק)
הרב אברהם וינברג (נולד בכ"ט בחשוון ה'תש"ה (1944)) הוא אחד משני אדמו"רי סלונים הנוכחיים. שם חצרו מאוית "סלאנים" כדי להבדיל מהחצר שבראשה עמד רבי שלום נח ברזובסקי ושמה מאוית "סלונים".
ביוגרפיה
נולד למיכל אהרן וינברג ולחיה. בילדותו למד בתלמוד תורה "סיני" בירושלים ובבחרותו בישיבת בית אברהם. נישא לבתו של שמואל וינברג בנו של האדמו"ר רבי אברהם וינברג ה"ברכת אברהם".
בין השנים תשל"ג-תשמ"ב כיהן כר"מ בישיבת תומכי תמימים לוד.
מתגורר בבני ברק אך בחגים ובשבתות מיוחדות הוא נמצא במרכז החסידות בשכונת קריית צאנז בירושלים.
בהנהגת החסידות
בשנת תשמ"א (1981) כחודש לפני פטירת האדמו"ר רבי אברהם, הכתירו רוב החסידים את חתנו רבי שלום נח ברזובסקי לאדמו"ר, קבוצה מהחסידים התנגדו להכתרה ולאחר פטירת רבי אברהם פרשו מן החסידות, ולאדמו"ר הכתירו את הרב וינברג. על רקע הפרישה ניצתה מחלוקת בין הפלגים, שלא שככה עד היום.
פלג זה מאיית את שם החסידות בכתיב "סלאנים", בעוד הפלג המרכזי נוהג לכתוב סלונים. (בסלנג הפנים-חרדי מקובל לכנות את סלונים "ווייסע" (הלבנים) ואת סלאנים "שווארצע" (השחורים)) חצרו נחשבת לשמרנית יחסית לחסידות סלונים, שתחת נשיאות רבי שלום נח הפכה לפתוחה יותר.
בתקופת כהונתו הוקמו קהילות ומוסדות של החסידות בירושלים, בני ברק, בית שמש, אלעד ואשדוד, וכן בארצות הברית (בורו פארק, ויליאמסבורג ומונסי) ובאנגליה. ב-2016 היו בחצר 732 בתי אב.
השתתפות בבחירות
הוא אינו מצביע בבחירות בישראל, אך אינו אוסר על חסידיו להצביע, שכן מחד גיסא היה ה"ברכת אברהם" מראשי אגודת ישראל אולם מאידך גיסא היה רבי מרדכי חיים סלונים מתנגד חריף למדינת ישראל ואסר את ההשתתפות בבחירות. בין חסידיו חלקם מצביעים וחלקם אינם מצביעים, בעיקר צאצאי המשפחות ה"טברייניות" שהתחנכו אצל הרמ"ח.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23 קרא לחסידיו לא להצביע לאגודת ישראל, עקב כניסתה לממשלה ולקיחת תפקיד שר עבור יעקב ליצמן, בעוד שלטענתו גדולי ישראל הורו לאגודת ישראל להימנע מלקחת תפקידי שרים כבר בשנת תשל"ז, כשנכנסה לקואליציה של מנחם בגין. לאחר שנפגש עם רבי ישראל הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ וחבר נשיאות מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל קרא להצביע, בנימוק שקיבל התחייבות שאגודת ישראל לא תיקח יותר תפקידי שרים. עם זאת, לאחר שהוחלט על מינויו של ליצמן לשר השיכון תקף הרב וינברג את חברי הכנסת של אגודת ישראל, ואמר שהוא מתחרט על קריאתו להצביע. והחל מהבחירות הבאות חסידיו אינם משתתפים בבחירות.
בשנים הבאות המשיך להקצין את עמדותיו, ובשנת תשפ"ג הודיע על הקמת תלמוד תורה חדש לחסידיו בבית שמש, שלא יקבל תקציבים מקופת המדינה.
סרגיי קורוליוב (קצין)
סרגיי בּוֹריסוֹביץ' קוֹרוֹליוֹב (נולד ב-25 ביולי 1962 בפרונזה, קזחסטן הסובייטית, ברית המועצות) הוא קצין שירותי הביטחון הפדרליים ברוסיה, משמש כממלא מקום, סגן ראשון למנהל שירות הביטחון הפדרלי מאז פברואר 2021. שימש במשך חמש שנים כראש המחלקה הכלכלית בשירות הביטחון הפדרלי, שירות הביטחון הכלכלי, האחראי למאבק בהונאות פיננסיות והגנה על תשתיות אסטרטגיות לכלכלת רוסיה.
בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, מדינות האיחוד האירופי הטילו עליו סנקציות כלכליות.