cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
תומאס צ'ק
מחקריו
מחקרים נוספים שיש במעבדתו הם על חלבון שמדכא Polycomb (Polycomb Repressive Complex 2, PRC2), משפחה של חלבונים להם יש חשיבות בבקרה על השתקת גנים. לפי המודל שהם מציעים, PRC2 נצמד ל-RNA בצורה לא ספציפית, ובכך מאפשר השתקה אפיגנטית של הכרומטין תוך התעלמות מאזורים בכרומטין שיש עליהם סמנים רבים לאקטוב. בנוסף על כך, חוקרים במעבדתו את החלבון Fused in Sarcoma (FUS), חלבון לו תפקידים רבים שהוא חלק ממערכת ה-Heterogeneous ribonucleoprotein particle.
שי פלד
שי פלד (נולד ב-20 באוקטובר 1972) הוא שחקן ישראלי, המוכר בתור עופר רוטשילד בסדרה "דני הוליווד", ומסדרות הטלוויזיה "החופש האחרון" ו"לא כולל שירות" בהן שיחק כחלק מחברותו בלהקת צעירי תל אביב.
ביוגרפיה
בין השנים 1987 עד 1990 היה חבר בלהקת צעירי תל אביב, ובמסגרתה הופיע בסדרות הטלוויזיה של הלהקה "החופש האחרון" ו"לא כולל שירות". שירת בלהקת הנח"ל, ולאחר שחרורו למד בבית ספר לאומניות הבמה בית צבי.
פלד שיחק גם בסדרות "דני הוליווד", "השיר שלנו", "תנוחי" ו"שבתות וחגים".
סכוונינגן
סכוונינגן הוא רובע (stadsdeel) בעיר האג על חוף הים הצפוני, שהיה בעבר כפר עצמאי. כיום הוא מוכר בעיקר כאתר תיירות וקיט. סכוונינגן מחולק חלוקה מנהלית לתשע שכונות קטנות יותר.
היסטוריה
העדות המוקדמת ביותר לשמו של המקום (בגרסה הארכאית Sceveninghe) היא מסביבות שנת 1280. ייתכן שהתושבים הראשונים היו אנגלו-סקסונים; היסטוריונים אחרים סבורים כי מדובר בנורדים. מקור הפרנסה העיקרי בכפר היה דיג. דרך לעיר האג נסללה לראשונה בשנת 1663, וב-1904 נבנה לראשונה מעגן לסירות. עד לבניית המעגן נעשה שימוש רק בסירות בעלות תחתית שטוחה, שנמשכו אל החוף בתום הדיג; ב-1870 נמנו כ-150 סירות כאלו.
ב-1818 בנה יזם בשם יאקוב פרונק מבנה עץ על דיונה ליד הים, בו היו ארבעה חדרים שבהם יכלו להתארח אנשים ולהתרחץ במי הים. הרחצה בים הפכה לאופנה, והמקום נודע מאז כמקום קיט שמשך תיירים מכל רחבי צפון אירופה. ב-1886 נפתח בסכוונינגן ה"קורהאוס" המפואר, מלון ובית מרגוע, ובו גם מסעדה וקזינו, כמקובל אז באתרי מרחצאות באירופה. במשך השנים הגיעו לסכוונינגן גם ציירים רבים, שנמשכו אל הנוף הימי, אל הסירות הציוריות ואל אנשי הכפר בעבודתם.
במלחמת העולם השנייה שימש שם הכפר כסימן זיהוי, או שיבולת, לאנשי המחתרת ההולנדית שניסו ללכוד גרמנים שהתחזו להולנדים. הם דרשו מהחשודים לומר את המילה "סכוונינגן" (Scheveningen), משום שהגייתה של מילה זו בגרמנית (שוונינגן) שונה מהגייתה בהולנדית.
חיים אלכסנדר
חיים (היינץ) אלכסנדר (9 באוגוסט 1915, ברלין – 18 במרץ 2012, ירושלים) היה מלחין ישראלי.
קורות חיים
אלכסנדר נולד ב-1915 בברלין בירת גרמניה למשפחה מוזיקלית. התייתם מאביו בגיל שבע ומאז "אומץ" על ידי בית היתומים היהודי ברוך אאורבך ששכן בדרך שנהאוזר 162 בברלין. החל את דרכו לעולם המוזיקה בלימודי פסנתר, תאוריה וזמרה אצל מורים פרטיים ובמסגרת קונסרבטוריון שטרן בברלין. בבית הכנסת הסמוך לבית היתומים הוא ליווה בהרמוניום בערבי שבת ובשבתות וחגים יצירות חזנות מאת סלומון זולצר, לואיס לבנדובסקי מלחינים יהודים אחרים. הוא היה הילד היהודי היחידי במקהלת הילדים של בית הספר הגבוה למוזיקה בברלין (Hochschule für Musik), שם אף שר לעיתים כסולן. הפסנתרן ויליבלד צ'ירש היה מורו לפסנתר והוא הרחיב את תחומי העיסוק בשיעורים להוראת ספרות המוזיקה כולה. צ'ירש הנחה אותו אל עולם האופרה; יחד קראו וניתחו יצירות מאת ואגנר, מוצארט ובטהובן ואת האופרות של אלברט לורצינג.
ב-1945 סיים אלכסנדר את לימודיו והחל ללמד פסנתר, תאוריה וקומפוזיציה באקדמיה ע"ש רובין למוזיקה ולמחול בירושלים עד ליציאתו לגמלאות ב-1981.
חייו הפרטיים
לאלכסנדר נולדו שלושה בנים. בנו רון נפל בפעולת פשיטה בגבול לבנון ב-28 בדצמבר 1970.
מיצירותיו
כמו כן, חיים אלכסנדר הלחין גם מספר שירים עבריים, כמו: רומיה ויואל, תמרה, הסמלת ובעולם. הוא השתתף בעריכת האנציקלופדיה העברית.
שמעון רודי
שמעון רודי היה אישיות תל אביבית מפורסמת בשנות ה-30 וה-40. עסק בפיתוח הגוף והופיע ברחבי הארץ במופעי ראווה ושימש כמוכתר של שכונת התקווה. דמותו הציורית מופיעה בזיכרונותיהם של חיים חפר, חיים גורי ויורם קניוק.
ביוגרפיה
שמעון רודי נולד ב-1912 בשם זיידל בעיירה קרינקי שבפולין למשפחה חרדית. אביו ציפה שיהיה תלמיד ישיבה אולם בנעוריו צפה במופע של איש השרירים סיגמונד ברייטבארט והחליט לאמץ אורח חיים דומה. רודי החל להתאמן באגרוף, האבקות, הרמת משקולות וכיפוף מוטות ברזל. בהמשך עבר לביאליסטוק וב-1937 עלה ארצה. באליפות הפועל, שהתקיימו באותה תקופה, ניצח בריצת 1500 מטר.
רודי התיישב בשכונת התקווה וכוחו וגודלו הפכו אותו למוכתר הלא רשמי של השכונה. רודי הפך למפעיל באר המים של השכונה מטעם חברת "עזרא" ובתמורה למים גבה תשלומים מדיירי השכונה. בתקופת המרד הערבי הגדול עמדה השכונה תחת מתקפות של ערבים ורודי לקח על עצמו להמשיך להפעיל את מפעל המים כדי להבטיח אספקת מים לשכונה.
רודי המשיך לפתח את יכולותיו ואת שריריו וצמח לגובה של 190 ס"מ, משקל של 135 ק"ג והיקף חזה של 144 ס"מ. הוא החל להופיע ברחבי הארץ בהופעות בהם הדגים את יכולותיו והיה מזמין אנשים מהקהל להתמודד איתו ואף הציע פרס למי שיביס אותו.
שמעו של רודי הגיע גם לארץ מולדתו פולין שם התפרסמו מאמרים עליו. ב-1938 ביקר את משפחתו בקרינקי והמשיך לסיבוב הופעות בארצות הברית ואירופה.
ב-1947 התפרסמו שמועות שרודי הסגיר אנשי אצ"ל לבריטים ולכן חייו עמדו בסכנה ואף נפוצו שמועות שאנשי הארגון רצחו אותו. ההערכה היא שהחשש מאנשי אצ"ל הביא את רודי לעזוב את הארץ ולגור בפריז שם נדון ב-1948 לארבע שנות מאסר בעוון רמאות. לאחר שחרורו מהכלא המשיך רודי את נדודיו והגיע למינכן שם היה בעליו של בית קפה. בסופו של דבר נדד לברזיל שם נפטר. תאריך פטירתו לא ידוע. על פי מקור אחד נפטר בשנות ה-50 ומקורות אחרים בשנות ה-60 או ה-70.
בספרות
.
סיפור אחר (שיר)
סיפור אחר הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-9 באוקטובר 2018 כשיר הנושא מתוך סרטו של אבי נשר, "סיפור אחר" וכסינגל המוביל מתוך פסקול הסרט.
רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי הפסקול.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל למיליון השמעות.
וידאו קליפ
הווידאו קליפ הנלווה לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של גושן ב-9 באוקטובר 2018, בסמוך לצאת הסינגל. בקליפ ניתן לראות קטעים מתוך הסרט "סיפור אחר".
נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3.5 מיליון.
אווה לונגוריה
אווה ז'קלין לונגוריה (באנגלית: Eva Jacqueline Longoria; נולדה ב-15 במרץ 1975) היא שחקנית, מפיקה, במאית ואשת עסקים אמריקאית. היא מוכרת בעיקר בשל השתתפותה בסדרת הטלוויזיה "עקרות בית נואשות" בתור גבריאל סוליס. לונגוריה זכתה בשני פרסי גילדת שחקני המסך והייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב.
ביוגרפיה
לונגוריה נולדה בקורפוס קריסטי שבטקסס, להורים ממוצא מקסיקני אמריקאי. יש לה ארבע אחיות גדולות, והגדולה ביותר, ליזה, סובלת מתסמונת דאון. חונכה כרומית-קתולית. למדה באוניברסיטת "A&M קינסוויל" בטקסס וקיבלה תעודת בוגר של לימודי מדע בתחום החקר של המכניקה והאנטומיה של השרירים (קינסיולוגיה). ב-1998 השתתפה בתחרות מלכת היופי של קורפוס קריסטי וזכתה. אחרי סיום הלימודים השתתפה בתחרות כישרונות שהביאה אותה ללוס אנג'לס, שם אותרה על ידי סוכן תיאטרון שהחתים אותה על חוזה.
משחק
היא שיחקה באופרת הסבון המצליחה "היפים והאמיצים" ולאחר מכן באופרת הסבון "בית חולים כללי". בנוסף שיחקה גם בסדרות "בוורלי הילס 90210" ו"צעירים חסרי מנוח". בשנת 2004 קיבלה את פרסומה העיקרי כגבריאל סוליס בסדרת הקאלט "עקרות בית נואשות" עד לשנת 2012 למשך 8 עונות. בקולנוע, שיחקה בסרט "על גופתה המתה" ובסרטים שיצאו בשנת 2008, "Foodfight!" ו-"Lower Learning". בשנת 2013 גילמה את עצמה בקומדיה "בעולם שבו..." בבימויה של לייק בל בשנת 2014 שיחקה בסדרה ״ברוקלין תשע תשע״ בתור סופיה.
בשנת 2015 כיכבה בפקיד הראשי של אנה סופיה קלדרון בסיטקום "טלנובלה" ברשת NBC לצדם של ג'נקרלוס קנלה ואמורי נולסקו.
בשנת 2017 התארחה בעונה השלישית של סדרת הדרמה "אימפריה" ברשת פוקס בתפקיד שרלוט פרוסט לצד טרנס הווארד וטראג'י פ. הנסון.
בשנת 2019 שיחקה והפיקה את סדרת הטלוויזיה "גרנד הוטל" לרשת ABC, אשר מבוסס על סדרת טלוויזיה ספרדית באותו שם. לונגוריה גם ביימה פרק מתוך הסדרה.
אחר
האישה שזכתה בתואר כאישה הכי יפה באמריקה. בינואר 2014, מגזין "מקסים" בחר אותה לאשת השנה. לונגוריה מופיעה על דרך קבע במגזינים ובכתבי עת בצמרת הנשים היפות בהוליווד. משנת 2006, מנחה לונגוריה בכל שנה את טקס הפרסים אלמה (ALMA Awards).
לונגוריה עוסקת לא מעט גם בתחום הקולינריה. במרץ 2008 פתחה מסעדה בשדרות הוליווד בשותפות עם השף טוד אנגליש, שם המסעדה הוא באסו (נשיקה, בספרדית).
בסוף 2010 פתחה מסעדה נוספת בלאס וגאס יחד עם מספר משקיעים נוספים. ללנגוריה בעלות של 32 אחוז מהמיזם. ביולי 2011 הורה בית המשפט לפשיטות רגל ללנגוריה להופיע בלאס וגאס באוגוסט כדי להיבדק על כספי המסעדה שהחלה בהליך פשיטת רגל. כמו כן הוציאה ספר בישול, ב-2011 הוציאה את ספר בשם "המטבח של אווה", בישול באהבה למשפחה והחברים והשתתפה בעוד מספר פרויקטים קולינריים בין היתר עם השף מייקל סימון.
מעבר לכך מתעסקת הרבה גם באופנה, בשנת 2015 הודיעה שחברה עם יצרנית כלי הספורט "Sunrise Brands" כדי ליצור קולקציית נשים שתושק בסתיו 2016.
במרץ 2017 השיקה קולקציית בגדים באתר הרשמי שלה.
עבודת צדקה
בשנת 2006, הקימה לונגוריה את עמותת "הגיבורים של אווה" ("Eva's Heroes"), העוזרת למבוגרים ולילדים עם צרכים מיוחדים. בנוסף, היא דוברת לאומית לעמותה "הורים נגד הסרטן" ועמותות נוספות. יש לה עמותה הנקראת "העמותה של אווה לונגוריה" (The Eva Longoria Foundation), העוזרת ללטיניות בארצות הברית לבנות עתיד טוב יותר להן ולמשפחותיהן, דרך חינוך. כחלק מכך, השתתפה ב-2012 ותמכה בבחירתו מחדש של ברק אובמה.
חיים אישיים
לונגוריה הייתה נשואה לשחקן טיילר כריסטופר בין השנים 2002–2004.
נישאה ב-7 ביולי 2007 לכדורסלן טוני פארקר. בנובמבר 2010, הגישה לונגוריה בקשת גירושין מפארקר, מכיוון שגילתה שהוא בוגד בה. בינואר 2011 הושלם תהליך הגירושין. כעבור שנים אמרה "לא הבנתי את זה בזמנו עם טוני, אבל הפכתי את עצמי לגרסה שלי לעקרות בית נואשות".
ב-13 בדצמבר 2015 הודיעה לונגוריה על אירוסיה לאיש העסקים המקסיקני חוסה אנטוניו "פפה" באסטון פאטיניו, בעלי ערוץ טלוויזיה מקומית וחברת מדיה גדולה באמריקה הלטינית. הזוג התחתן במקסיקו ב-21 במאי 2016. ביוני 2018 ילדה את בנה הבכור.
שחמט בישראל
השחמט בישראל הוא בעל היסטוריה ארוכת שנים ובעל הישגים בינלאומיים. משחק השחמט פופולרי מאוד בישראל ומתקיימות ליגות בין המועדונים שבערים השונות. האיגוד הישראלי לשחמט מוביל ומרכז חלק נכבד מפעילות השחמט במדינה.
לפני קום המדינה
בשנת 1922 נוסד בירושלים מועדון השחמט היהודי הראשון בארץ - "לסקר", על שם אלוף השחמט היהודי עמנואל לסקר. בין מייסדיו היה ד"ר אריה מוהליבר, שניהל את מועדון ולאחר מכן שימש שנים רבות כנשיאו. מוהליבר היה "אלוף לסקר" בשחמט הראשון, והחזיק בתואר במשך שלוש שנים. בשנות ה-20 הוציא מועדון "לסקר" את הירחון "השחמט" בעריכת מוהליבר. מוהליבר גם ערך את מדור השחמט בעיתון "דואר היום", שהיה מדור השחמט הראשון בעיתון יומי בארץ ישראל. בשנת 1924 נערך משחק "השחמט החי" הראשון בארץ ישראל.
בעלייה החמישית עלו לארץ ישראל מספר שחקני שחמט מקצועיים והם העלו דרמטית את רמת השחמט בארץ ישראל. בימי המנדט הבריטי פעלה האגודה השחמטית הארץ ישראלית, שאיגדה את מועדוני השחמט בארץ. בין השנים 1936 ל-1945 נערכו חמש תחרויות אלוף ארץ ישראל בשחמט.
במהלך שנות השלושים השתתפה פעמיים באולימפיאדות השחמט נבחרת ארץ ישראל: ב-1935 (בוורשה) הגיעה נבחרת ארץ ישראל למקום ה-15 כשההרכב שלה היה: יוסף פורת (נולד כהיינץ פרדר), דוד אנוך, יוסף דובקין, ויקטור וינץ ומשה צ'רניאק, וב-1939 (בבואנוס איירס) הגיעה הנבחרת למקום ה-9 עם 26 נקודות כשהרכב הנבחרת היה: משה צ'רניאק, יוסף פורת, ויקטור וינץ, זלמן קלינשטיין ומאיר ראוך.
באליפות העולם בשחמט לנשים, שנערכה ב-1937 בסטוקהולם, מונה מיי קארף שיחקה כנציגת ארץ ישראל המנדטורית והגיעה למקום השישי.
לאחר קום המדינה ושנות ה-50 של המאה ה-20
ב-1949 נוסד האיגוד הישראלי לשחמט, ממשיך דרכה של האגודה השחמטית הארץ ישראלית. בעת הקמתו של האיגוד נכללו בו כ-20 מועדוני שחמט.
החל מ-1951 נערכת אליפות ישראל מדי שנתיים. אליפות השחמט הראשונה של מדינת ישראל אורגנה על ידי האיגוד ונערכה בתל אביב. טקס הסיום וחלוקת הפרסים של האליפות נערך במעמד ראש הממשלה דוד בן-גוריון. בניגוד לאליפויות של ארץ ישראל לפני קום המדינה נערכו באליפות זו שלבים מוקדמים. ב-1951 נערכה גם אליפות ישראל הראשונה לנוער בתל אביב.
באולימפיאדת השחמט העשירית, שנערכה בהלסינקי ב-1952, השתתפה נבחרת ישראל (שכללה את צ'רניאק, ד"ר מנחם אורן, פורת, אלוני ומנדלבאום) והגיעה למקום ה-11. באולימפיאדה הבאה אחריה, שנערכה באמסטרדם ב-1954, הגיעה ישראל למקום ה-7 עם 22 נקודות (הרכב הנבחרת היה: פורת, צ'רניאק, ד"ר אורן, אלוני וקניאז'ר). באולימפיאדה זו הצליחה ישראל לסיים בתיקו 2:2 עם אלופת העולם - ברית המועצות. בעקבות הישג זה של הנבחרת החלה תמיכה ממלכתית בענף השחמט.
ב-1958 אורגנה, במסגרת חגיגות העשור למדינה, תחרות השחמט הבינלאומית הראשונה, אשר נערכה מיד לאחר שהקבוצה האולימפית של ישראל שבה מאולימפיאדת השחמט ה-13 שנערכה במינכן. בתחרות זו, שנערכה בחיפה ובתל אביב, נטלו חלק 14 שחמטאים, מהם 7 מחוץ לישראל, כולל רבי האמנים שמואל רשבסקי מארצות הברית ולאסלו סאבו מהונגריה.
השחמטאים המובילים בשנותיה הראשונות של המדינה היו ד"ר מנחם אורן, משה צ'רניאק, יוסף פורת ויצחק אלוני.
ב-1959 אורגנה אליפות ישראל הראשונה לנשים. החל מאותה שנה השתתפה ישראל גם באולימפיאדת הסטודנטים באופן כמעט קבוע. ב-1965 הגיעה הנבחרת למקום השני באולימפיאדה זו, נקודה אחת פחות מנבחרת ברית המועצות.
שנות ה-60 של המאה ה-20
ב-1967 ניצח שמעון כגן באליפות ישראל ה-14 שהתקיימה בתל אביב. הייתה זו הפעם הראשונה בה זכה באליפות ישראל שחמטאי מהדור החדש. כגן הצליח לשמור על תוארו גם באליפות ה-15 שהתקיימה ב-1969. במהלך שנות השישים אורגנו מספר תחרויות שחמט בינלאומית בארץ. ב-1961 נערכה תחרות בינלאומית בנתניה במסגרת הכינוס ה-7 של הפועל. ב-1964 אורגנה תחרות בינלאומית במסגרת שח קיט נתניה על ידי האיגוד הישראלי לשחמט. בנובמבר אותה שנה נערכה האולימפיאדה ה-16 בתל אביב. לאחר גמר האולימפיאדה נערכה בדצמבר תחרות בינלאומית בירושלים על ידי המועדון הירושלמי לשחמט על שם עקיבא רובינשטיין. ב-1965 נערכה תחרות בינלאומית נוספת במסגרת שח קיט נתניה. תחרות בינלאומית נוספת אורגנה במאי 1966 במלון דבורה בתל אביב על ידי האיגוד. בתחרות זו, שנערכה במסגרת הכינוס ה-8 של הפועל, השתתפו 4 רבי אמנים ו-4 אמנים בינלאומיים. ב-1967 תוכננה תחרות בינלאומית נוספת בארץ, אך זו בוטלה מחמת מחסור בתקציב ומחמת מלחמת ששת הימים. באותה שנה נערכה בירושלים אליפות העולם ה-9 לנוער. בתקופה זו התקיימו תחרויות בינלאומיות במסגרת שח קיט נתניה כמעט מדי שנה ובהן השתתפו כמה מן השחמטאים החזקים בעולם (בהם בובי פישר, שמואל רשבסקי, ברונו פרמה, לובומיר קאבאלק, דניאל ינופסקי ויאן טימן).
שנות ה-70 של המאה ה-20
ב-1970 נערכה אולימפיאדת הסטודנטים העולמית בחיפה.
ב-1971 ניצח באליפות ישראל עוזי גלר מקיבוץ גבעת חיים מאוחד ובמקום השני התחלקו ארבעה: שמואל פרידמן, שמעון כגן, אבנר מרט ואברהם קלדור.
ב-1976 נערכה בחיפה אולימפיאדת השחמט ה-22. אולימפיאדה זו נערכה בארץ חרף התנגדותן של מדינות רבות ועקב כך נעדרו מדינות רבות מהגוש המזרחי וממדינות ערב. היעדרותן של מדינות אלו סייעה לזכייתה בזהב של נבחרת ישראל באולימפיאדת הנשים. באותה שנה זכתה ישראל להישג חשוב נוסף, כאשר ניר גרינברג היה אלוף העולם עד גיל 17, בהקדימו, בין השאר, את גארי קספרוב בן ה-13.
במסגרת העלייה מברית המועצות בשנות השבעים עלו לישראל שחמטאים רבים מברית המועצות, בהם מספר רבי אמנים ואמנים אשר חיזקו את ישראל, בין הבולטים שבהם נמנים ולדימיר ליברזון, רומן ג'ינג'יחשווילי ואלה קושניר. נוסף אליהם עלו גם מספר מאמני שחמט, בהם אליהו לבנט, שאימן את קבוצת השחמט של באר שבע והקים בה פעילות ענפה, דבר שהוביל את באר שבע לצמרת הארצית. עם זאת, במהלך שנות השמונים היגרו מישראל מספר שחמטאים חזקים וכתוצאה מכך התדרדרה ישראל בהישגיה באולימפיאדות וירדה לעשירייה השנייה. מצבה של נבחרת הנשים היה עגום עוד יותר כאשר ב-1982 אף התדרדרה למקום ה-30.
שנות ה-80 של המאה ה-20
ב-1980 זכתה נבחרת ישראל באליפות העולם הקבוצתית לפתרון בעיות שחמט. אורי אבנר זכה במקום הראשון במחלקת מט לדעת, במקום השלישי במחלקת מט עזר והיה שותף לבעיה הזוכה במקום הראשון במחלקת בעיות אגדתיות באליפות העולמית השנייה שנערכה בין השנים 1980 ל-1983. באליפות העולם השלישית (1988-1984) זכה אבנר פעם נוספת במקום הראשון במחלקת מט לדעת.
ב-1985 נערכה בפתח תקווה אליפות העולם עד גיל 16. היה זה האירוע הבינלאומי היחיד שארגן האיגוד הישראלי לשחמט בשנות השמונים. עם זאת, כמה מועדונים ערכו תחרויות בינלאומיות באופן קבוע, אך לארץ לא הגיעו בדרך כלל שחקנים מהצמרת העולמית (למעט ויקטור קורצ'נוי, ידידו של אליהו לבנט). בשנה זו זכה עפר קומאי באליפות העולם לפתרון בעיות שחמט.
ב-1986 נערכה האולימפיאדה ה-27 בדובאי. בשל סיבות פוליטיות נמנעה השתתפותה של ישראל באולימפיאדה. כמה מדינות ממערב אירופה, בהן שוודיה, נורווגיה, דנמרק והולנד לא השתתפו אף הן, כאות הזדהות עם ישראל. כתגובה על כך שישראל לא יכלה להשתתף באולימפיאדה זו אורגנה בירושלים תחרות בינלאומית חזקה שלא הוכרה על ידי הנהלת האיגוד. דבר זה עורר מחלוקות וויכוחים.
ב-1988 זכה ערן ליס באליפות העולם עד גיל 14.
ב-1989 נערכה בחיפה אליפות אירופה לאומות, שבה זכתה ברית המועצות.
שנות ה-90 של המאה ה-20
עם העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים הגיעו לארץ שחקני שחמט חזקים רבים, בהם לב פסחיס, ליאוניד יודסין, איליה סמירין, בוריס אלתרמן ואלכסנדר חוזמן. יחד עמם הגיעו לארץ גם מאמני שחמט שפעלו בין היתר באימון הנוער, דבר שסייע להשגתם של הישגים חשובים בהמשך. ב-1992 זכה באליפות העולם עד גיל 16 רונן הר צבי, ב-1994 זכה אליק גרשון באליפות העולם עד גיל 14. ב-1995 נערכה בחולון אליפות אירופה עד גיל 20, שבה זכו נציגי ישראל אמיל סוטובסקי וערן ליס בכסף ובארד תוך שוויון נקודות עם המנצח. ב-1996 זכתה ישראל בשלוש אליפויות עולם לגילאים שונים. בשנה זו זכתה ישראל גם באליפות אירופה לבתי ספר תיכוניים שנערכה בטורקיה. באותה שנה זכה נועם אלקס באליפות העולם לפתרון בעיות. ב-1999 זכה עפר קומאי פעם נוספת באליפות העולם לפתרון בעיות. ב-2004 זכה מקסים רודשטיין באליפות העולם לנוער עד גיל 16.
ב-1996 זכתה נבחרת ישראל באליפות העולם הקבוצתית לפתרון בעיות שחמט. ישראל חזרה על הישג זה ב-1997, ב-1998, ב-2001 ופעם נוספת ב-2004.
העשור הראשון של המאה ה-21
ב-2002 זכתה תוכנת דיפ ג'וניור הישראלית שפותחה על ידי שי בושינסקי ואמיר באן באליפות העולם לתוכנת שחמט. הישג זה חזר על עצמו באליפות העולם לתוכנות שחמט ב-2004 שנערכה באוניברסיטת בר-אילן ופעם נוספת ב-2006 באליפות העולם שהתקיימה בטורינו שבאיטליה.
בסוף אוקטובר ובתחילת נובמבר 2005 נערך בישראל גמר הגביע העולמי בשחמט לנבחרות, "מונדיאל השחמט". את התחרות אירחה העיר באר שבע.
ב-2006 ניצחה ולריה דותן באליפות אירופה לנשים (סניוריות). ב-2007 זכה בוריס גלפנד בתואר סגן אלוף העולם בשחמט במקסיקו סיטי, ההישג הגדול ביותר של שחמטאי ישראלי.
ב-2008 זכתה נבחרת ישראל לגברים במדליית כסף באולימפיאדת השחמט 2008 שנערכה בדרזדן.
ביולי 2008 נערך פסטיבל השחמט הראשון בירושלים, בעיקר מול שער יפו. הפסטיבל התקיים שלושה ימים, במהלכו הוקרנו משחקים און ליין על חומות העיר העתיקה.
העשור השני של המאה ה-21
בשנת 2010 זכתה נבחרת ישראל לגברים במדליית ארד באולימפיאדת השחמט 2010 שנערכה בחנטי-מנסייסק.
באוקטובר 2010 שבר רב אמן אליק גרשון את שיא גינס במשחק סימולטני, כששיחק מול 525 שחמטאים בכיכר רבין וניצח 86% מהם.
בשנת 2011 ניצח בוריס גלפנד בטורניר המועמדים, והתמודד במאי 2012 בדו-קרב על אליפות העולם מול האלוף באותו זמן וישוואנתן אנאנד. לאחר ששנים עשר המשחקים הראשונים הסתיימו בתיקו המשיך הדו-קרב לארבעה משחקי בזק. שלושה משחקים מתוך הארבעה הסתיימו בתיקו ובאחד ניצח אנאנד, מה שהוביל לתוצאה סופית של ½7 - ½8 לטובת אנאנד, ששמר על תוארו.
באוקטובר 2013 זכתה אנסטסיה וולר במדליית הזהב באליפות אירופה לשחמט לילדות עד גיל 10, שנערכה במונטנגרו.
בין 23 בפברואר ל-8 במרץ 2015 אירחה ירושלים את אליפות אירופה בשחמט ליחידים, שכללה 250 שחמטאים מ-33 מדינות באירופה.
באוקטובר 2016, זכתה מיכל להב במדליית הארד אליפות העולם עד גיל 18 בסיביר.
ב-19 ביוני 2017, זכתה מישל קטקוב, בת 14 מרחובות, באליפות אירופה בשחמט לנערות עד גיל 15 שהתקיימה במונטנגרו.
העשור השלישי של המאה ה-21
ב-30 באפריל 2022, זכה נועם ששון, בן שמונה וחצי מגני תקווה, באליפות אירופה לתלמידי בתי ספר עד גיל 9 שנערכה ביוון.
ב-2 במאי 2022, זכה אלירן שילון רהב, בן 10 ממושב מאור, באליפות העולם בשחמט מהיר עד גיל 10 שנערכה ביוון.
תחרויות שחמט במכביות
המכביות, תחרויות ספורט בינלאומיות של העם היהודי, נערכות בקביעות בישראל, ומהמכביה העשירית נערכות גם תחרויות שחמט במסגרת משחקי המכביה.
ספרות שחמט
במהלך השנים שלפני קום המדינה נעשו מספר ניסיונות שונים ליצירתו של כתב עת בנושא השחמט. כתבי עת אלו הופיעו בדרך כלל רק פעמים אחדות. ירחון בשם "השחמט" הופיע בשנים 1923–1924 בירושלים בעריכתו של ד"ר א. ל. מוהילבר והוציא לאור 4 חוברות. ניסיון נוסף ליצירת כתב עת בנושא שחמט היה "השחמט" - ירחון שיצא ב-1932 ושנערך על ידי מנדל מרמורוש. כתב עת זה יצא לאור רק פעם אחת וכלל 20 עמודים. ב-1936 יצא כתב העת "שחמט" בעריכת משה צ'רניאק שבמסגרתו יצאו לאור שתי חוברות. ב-1946 יצא כתב העת "שחמט" שנערך על ידי שאול הון. בכתב עת זה הונהג לראשונה רישום מסעים עברי, אולם גם כתב עת זה לא החזיק מעמד זמן רב והוציא רק שלוש חוברות.
בשנת 1956 נוסד כתב העת הראשון לשחמט במדינת ישראל, "64 משבצות" על ידי משה צ'רניאק שיצא עד 1958. כתב עת זה לא יצא במועדים קבועים.
אלופי ישראל
אלופי ישראל בשחמט הם האנשים שניצחו באליפות ישראל בשחמט אשר מאורגנת על ידי האיגוד הישראלי לשחמט.
ישראל באולימפיאדות השחמט
ב-1976, בהיעדר רוב המתחרות החזקות ממזרח אירופה, זכתה נבחרת ישראל לשחמט במקום הראשון בין נבחרות הנשים. ההישגים הגדולים של נבחרת הגברים הגיעו רק בעשור הראשון של שנות ה-2000: ב-2006 זכתה ישראל במקום הרביעי באולימפיאדה שנערכה בטורינו, ב-2008 במדליות הכסף באולימפיאדה שנערכה בדרזדן, וב-2010 במדליות הארד באולימפיאדה שנערכה בחנטי-מנסייסק.
שרתי שחמט בישראל
אתר השחמט הישראלי הוקם בשנת 2010
אתאיזם חדש
אתאיזם חדש או נאו-אתאיזם הוא זרם מחשבתי ורעיוני באתאיזם שהופיע סביב שנת 2005 ושקע במידה רבה בשנות ה-2010. גישה זו גורסת שלדת השפעה שלילית על החברה האנושית, שהיא מובילה לאלימות ולבורות, ושעל האתאיסטים לבקר באופן פעיל את הרעיונות הדתיים ולחשוף את הכשלים הרציונליים הקיימים בה, לגישתם.
הגישה קודמה על ידי מספר כותבים פופולרים: ריצ'רד דוקינס, ויקטור סטנג'ר, כריסטופר היטצ'נס, לורנס קראוס, דניאל דנט וסם האריס, אשר ספריהם משמשים כבסיס להרבה מהרעיונות עליהם נסמכת הגישה. דוקינס, היטצ'נס, דנט והאריס מכונים לעיתים בבדיחות כ"ארבעת הפרשים", ברמיזה לארבעת פרשי האפוקליפסה מהברית החדשה.
המונח "אתאיזם חדש" נטבע לראשונה בכתבה במגזין הטכנולוגיה Wired בשנת 2006.
Profit
Profit הייתה סדרת טלוויזיה אמריקאית שהופקה בשנת 1996 על ידי רשת פוקס. הסדרה נוצרה על ידי דייוויד גרינוולט וג'ון מקנמארה וסיפרה את סיפורו של ג'ים פרופיט (אדריאן פסדר). שם הסדרה, פרופיט, (באנגלית, רווח) הוא משחק מילים על שם הדמות הראשית בסדרה, והכוח המניע את מרבית אירועיה.
נחשבה על ידי רבים כמקדימה את זמנה, סימנה את מעבר הטלוויזיה לכיוונים אפלים ובוגרים יותר מבעבר, כפי שניתן לראות בסדרות מודרניות יותר כדוגמת הסופרנוס, דקסטר, אוז וניפ/טאק. עם זאת, בזמן יציאתה התקשה הקהל להסתגל לתכניה, ולחוסר המוסר של הדמות הראשית שלה. כתוצאה מכך, בוטלה הסדרה לאחר עונה אחת בלבד (ושמונה פרקים).
בפברואר 2008 שודרו מחדש פרקי הסדרה בערוץ Chiller האמריקאי, ולאחר מכן, באוקטובר 2010 גם בערוץ CBS Action.
תקציר
ג'ים פרופיט הוא סגן הנשיא החדש של מחלקת הרכש של התאגיד הבינלאומי Gracen & Gracen (בקיצור, G&G), לאחר שסגן הנשיא הקודם מצא את מותו בעקבות התקף לב. החברה אליה הצטרף פועלת לעיתים מזומנות באופן לא אתי, אך זה אינו מטריד את פרופיט, אשר אינו בוחל בעצמו בסחיטה, שוחד, חטיפה ואף רצח מזדמנים על מנת לקדם את עסקיו, והוא מתמזג לעולם התאגידי בקלות מפתיעה.
בתחילת וסיום כל פרק, נהג פרופיט לשבור את הקיר הרביעי, ולפנות אל הצופים עם לקח יומי סוציופתי אחר, כדוגמת "הקו אותו מרבית האנשים טוענים שלעולם לא יחצו, הוא בדרך כלל מעשה שעשו כבר בעבר כאשר האמינו שאיש אינו רואה"
הסדרה הייתה מועמדת לפרס ארטיוס, לקטגוריה "הליהוק הטוב ביותר לפיילוט טלוויזיוני", אך לא זכתה בו.
ג'ים פרופיט (אדריאן פסדר)
נולד כג'יימס סטקאווסקי, הדמות הראשית בסדרה. ג'ים מוצג כפסיכופת, ונראה שאינו דואג או חש חמלה לאיש מסובביו, פרט לאימו החורגת בובי, איתה הוא מקיים גם גילוי עריות. לאורך הסדרה הוא מובל בידי שאפתנותו, המובילה אותו למעלה, תוך כדי רמיסת כל אדם העומד בדרכו לצמרת. לאורך הסדרה עברו מתבהר, ומתגלה שהמקור לאופיו האכזרי וחסר העכבות ככל הנראה בהתעללות אשר חווה בילדותו.
פרופיט בעל יכולות אישיות גבוהות מאוד, אותן הוא מנצל על מנת להטות את הסובבים אותו לטובתו, ויודע לרוב לצפות באופן מדויק את התנהגותם של האנשים בהם הוא משחק.
לפני תחילת הסדרה, עסק בביקורת חשבונות, ובפרק הראשון לסדרה קודם לסגן הזוטר לראש מחלקת הרכש של החברה, לאחר שבעל המשרה הקודם מת מהתקף לב.
ג'ואן מלצר (ליסה זיין)
האחראית על האבטחה ב-G&G. קיימה רומן עם ראש מחלקת הרכש הקודם, ג'ק וולטרס, עד שהופלל על ידי פרופיט, ונאסר. לכל אורך הסדרה, היא מנסה להוכיח את טענותיה ביחס לפרופיט, ולהביא לפיטוריו או למאסרו. אהבתה לוולטרס היא הכוח המניע אותה להמשיך ולהאבק בפרופיט. כמו פרופיט, סבלה מילדות קשה, אשר משפיעה על התנהלותה גם בבגרותה.
צ'ארלס "צ'אז" גרייסן (קית' זרבאג'קה)
מנכ"ל G&G. עם מאסרו של וולטרס, הופך לבוס של פרופיט, ומוסר בידיו משימות עדינות, מתוך אמונה שישיג את התוצאות הרצויות באופן הטוב ביותר, גם אם לא ישתמש בהכרח באמצעים כשרים לשם כך.
ג'ק וולטרס (סקוט פאולין)
הבוס הראשון של פרופיט, וראש מחלקת הרכש.
פרופיט מנסה להביא לפיטוריו בתחילת הסדרה, ולאחר שוולטרס מגלה זאת ומנסה להתנקם בו, הוא מוצא את עצמו מופלל ברצח ונכנס לכלא ל-30 שנים. קיים רומן עם ג'ואן מלצר, האחראית על האבטחה של התאגיד.
בובי סטאקווסקי (ליסה בלונט)
אימו החורגת, ומאהבתו של פרופיט. נדמה שהיא האישה היחידה החשובה לפרופיט מלבדו עצמו. בדומה לבנה, גם היא מניפולטיבית ונצלנית, ולאחר מות אביו של פרופיט, היא מחפשת לעצמה בן זוג - ומוצאת לעצמה אחד בצ'אז. כמו בנה, גם בובי לא בוחלת באמצעים לא כשרים על מנת להשיג את מטרותיה, ופרופיט מסייע לה תמיד להשיג את מבוקשה.
היא סוחטת את פרופיט על מנת שיממן עבורה חיי מותרות, ויעזור לה במזימותיה (באמצעות איום בהסגרתו למשטרה על רצח אביו, ופשעים נוספים), אך נדמה שהוא באמת אוהב אותה, והיה עוזר לה כך או כך.
פיט ונורה גרייסן (ג'ק גלטני ואליסון הוזאק)
פיט הוא אחיו הצעיר של צ'אז, וסגנו הבכיר של ראש מחלקת הרכש של G&G. אלכוהוליסט בגמילה וחסר יכולת, אשר קיבל את תפקידו רק בשל היותו בן למשפחת גרייסן.
אשתו נורה אוהבת אותו, אבל לא מרגישה סיפוק מהקשר ביניהם, ומאוכזבת מהיותו אלכוהוליסט, אימפוטנט ובן זוג גרוע. פרופיט מנצל את ההזדמנות, ומפתה אותה לצרכיו שלו.
גייל קונר (ליסה דאר)
בתחילה, נסחטת על ידי פרופיט, ומסייעת לו כנגד רצונה, אך מאוחר יותר הופכת לעוזרת האישית שלו, ואף לוקחת חלק פעיל בחלק ממזימותיו.
פרופיט שולט בה במגוון אמצעים - בין אם באמצעות סחיטה (חשיפת הפשעים שביצעה לפי הוראתו) והן על ידי תשלום חשבונות האשפוז של אימה החולה, אך נראה שעם הזמן היא מפתחת כלפיו נאמנות אמיתית, ולא רק מתוך חשש לעצמה.
עם הידרדרותה של קונר, נראה שפרופיט מתקרב אליה, ומציין לחיוב את השינוי שנעשה באישיותה ובתפיסתה המוסרית תחתיו. פרופיט אף מציין בפני הצופים שהוא רואה לה עתיד במשרות בכירות יותר ב-G&G. גייל היא הדמות היחידה בסדרה אשר פרופיט בטח בה מספיק על מנת לשתף אותה בחוויות הילדות הקשות שלו.
ג'פרי סייקס (שרמן אוגוסטוס)
עורך דין תאגידי המצטרף לחברה באמצע העונה הראשונה. נדמה שהוא שאפתן ומתוחכם לא פחות מפרופיט, אבל בעל עכבות רבים יותר. נדמה שהוא מסוגל לחוש חמלה, בשונה מפרופיט. לאורך הסדרה, השניים מוצאים את עצמם משני צידי המתרס מספר פעמים, וסייקס מתברר כיריב ראוי לפרופיט.
פרקי הסדרה
רק ארבעת פרקי הסדרה הראשונים שודרו בארצות הברית על ידי רשת FOX בשנת 1996 עד להפסקת שידור הסדרה. ארבעת הפרקים הנותרים שודרו רק שש שנים מאוחר יותר, בידי רשת Trio.
הסדרה שודרה בשלמותה ב-1996 בערוץ הבריטי Sky 2, ומאוחר יותר ב-BBC.
ביקורת, וביטול הסדרה
עם יציאת הסדרה, הביקורות היו אוהדות, אך הרייטינג שלה לא היה גבוה בהתאם, והסדרה הגיעה למקום ה-138 מבין 160 סדרות בשנת 1996.
דווח כי צופים רבים פנו ל-Fox בתלונה על פעולותיו הבלתי מוסריות של גיבור הסדרה, ואף כינו אותו "שטן בחליפה". דעות אלה היו בולטות במיוחד באזורים השייכים לחגורת התנ"ך בארצות הברית. אנשי עסקים התלוננו גם הם, וטענו כי פרופיט מציג את עולם העסקים באופן שלילי מאוד, ולא הולם. שמועות סיפרו שמקים הרשת רופרט מרדוק התנגד לאופן הצגת עולם העסקים האמריקאי, אם כי פסדאר טען כי מדובר באחת מהסדרות החביבות עליו.
נטען גם כי אהרון ספלינג, מפיק הסדרה מלרוז פלייס, אשר שודרה בחריץ השידור הקודם לפרופיט, חשש שהצלחת הסדרה תיפגע, והפעיל לחצים על מנת לבטל את הסדרה. ידוע גם כי ארבע שנים לפני כן, פנה ספלינג לפסדאר בבקשה שיצטרף למלרוז פלייס, אך האחרון סירב אפילו לפגוש אותו.
בסופו של דבר, שידור הסדרה הופסק לאחר ארבעה פרקיה הראשונים בלבד, וארבעת פרקיה האחרונים שודרו לראשונה רק שש שנים מאוחר יותר, בשנת 2002, על ידי רשת שידור אחרת.
DVD
הסדרה הופצה ל-DVD לראשונה ב-9 באוגוסט 2005 עבור אזור 1. נוסף על שמונה פרקי הסדרה, הכיל ה-DVD ראיונות עם צוות ההפקה, וחלק משחקני הסדרה. כמו כן, נוסף פסקול הכולל הערות של היוצרים והשחקן הראשי לפרק הפיילוט, ושלושה פרקים נוספים. נכון לאפריל 2011, DVD זה אינו משווק יותר.
ב-20 באוקטובר 2005 יצאה גרסה נוספת ל-DVD עבור אזור 2, אשר נוסף על תוכני ה-DVD הראשון, הכילה כתוביות ודיבוב צרפתיים לכל פרקי הסדרה, וקטע בן 23 דקות שהופק על ידי הטלוויזיה הצרפתית ב-1999, ומציין את ההצלחה יוצאת הדופן לה זכתה הסדרה בצרפת. (הרבה מעבר להצלחתה בארצות הברית) כמו כן, צורפו ל-DVD שבע דקות של חומר פרסומי של חברת Fox עבור הסדרה, כמו גם קטע בן 30 שניות המציג את ג'ים פרופיט מוחץ עכביש על ספסל בפארק, ומכנה אותו "חובבן".
המשך צפוי
ב-DVD שיצא לסדרה, סיפרו שני היוצרים על קווי העלילה שייעדו לעונה השנייה של הסדרה. (אשר לא הופקה מעולם) קווים אלה כללו בין השאר:
כמו כן, בשנת 2001, דייוויד גרינוולט, אשר הפיק את באפי ציידת הערפדים ואת אנג'ל, היה מעוניין להביא את פרופיט להופעת אורח באחד הפרקים של אנג'ל, כעובד התאגיד Wolfram & Hart, אך בשל קשיים בתיאום לוחות זמנים, והשגת זכויות יוצרים על הדמות, הרעיון לא התממש.
מקור ועתיד
ב-DVD שיצא לסדרה, מספרים היוצרים כי הרעיון לסדרה הגיע להם מצפייה בסרט ריצ'רד השלישי בכיכובו של איאן מקלן, אשר העביר את עלילת המחזה של שייקספיר לשנות השלושים. כמו כן, מצוין שסיפור ילדותו של פרופיט המתואר בסדרה, מקורו בסיפור ילדותו של רוצח סדרתי אמיתי אשר גדל בקופסת קרטון, ורק טלוויזיה אירחה לו חברה.
סטיבן ג'יי קאנל מספר ששם הדמות הראשית, פרופיט, מקורו בדמות מל פרופיט, נבל שגולם על ידי קווין ספייסי בסדרת הטלוויזיה הוותיקה סוכן סמוי, אשר הופקה גם היא על ידי קאנל. שתי הדמויות חלקו מעט מאוד קווי דמיון מלבד שמן.
תחש נהרות
תחש נהרות (שם מדעי: Trichechus) הוא הסוג היחיד במשפחת תחשי הנהרות (Trichechidae), הידוע גם בשם "פרת ים". מיניו הם יונקים מימיים גדולים. משפחת תחשי הנהרות שונה ממשפחת התחשיים (Dugongidae) הכוללת את תחש המשכן בצורת הגולגולת וצורת הזנב. זנב תחש הנהרות הוא בצורת משוט בעוד שזנב תחש המשכן ממוזלג. תחש הנהרות הוא אוכל עשב, ומבלה רוב זמנו ברעיה במים רדודים.
תחש הנהרות שוכן במים רדודים, בשטחי החוף הביצתיים של צפון, מרכז ודרום אמריקה ,הים הקריבי ומערב אפריקה.
מין אחד (תחש נהרות אפריקני – Trichechus senegalensis) שוכן בחוף המערבי של אפריקה, מין אחר (תחש נהרות אמאזוני) שוכן בחופה המזרחי של אמריקה הדרומית, והשלישי (תחש נהרות קריבי) לחופי האיים בים הקריבי. ישנו גם מין רביעי שקיומו מוטל בספק - (תחש גמדי - Trichechus bernhardi) בנהר האמזונאס.
תחש הנהרות של פלורידה מסווג לעיתים כמין נפרד, אבל ארגון ה-ITIS מתייחס אליו כאל תת-מין של תחש הנהרות הקריבי, וזהו הסיווג המקובל כיום. תחש נהרות זה יכול להגיע לאורך של 4.5 מטר ויותר, והוא חי הן במים מתוקים והן במים מלוחים. פעם נהגו לצוד אותו בשל בשרו ושומנו, אך עתה הוא מוגן על ידי חוק.
תחש הנהרות הקריבי הוא בעל חיים בסכנת הכחדה. אף שאינו מאוים על ידי אף טורף טבעי, התפשטות האדם צמצמה את בית הגידול הטבעי שלו בשטחי החוף הביצתיים, ותחשי נהרות רבים נפצעים ממדחפים של סירות מנוע. תחשי הנהרות בולעים לעיתים קרובות ציוד דיג (קרסים, משקולות מתכת) בזמן אכילה. נראה שחומרים זרים אלה אינם מזיקים לתחש הנהרות, למעט חוטי הניילון. אלה עלולים לסתום את מערכת העיכול של החיה ולהרוג אותה באיטיות.
לעיתים קרובות נוהגים תחשי נהרות להתאסף סמוך לתחנות כוח הפולטות לים מים חמים. הם נעשו תלויים במקור חום בלתי טבעי זה, והפסיקו להגר למים חמים יותר בשל האספקה הקבועה של מים חמים. לאחרונה (2004), נסגרו תחנות כוח אחדות, ובשל כך מנסה אגף הדייג וחיות הבר של ממשלת ארצות הברית למצוא דרך לחמם את המים עבור תחשי הנהרות.
קונפורמיות
קונפורמיוּת או קוֹנְפוֹרְמִיזְם (בעברית: תַּלְמָנוּת) היא הליכה בתלם, הסתגלות, שינוי בהתנהגות או אמונות של אינדיבידואלים בהתאם לנורמות או כללים הנהוגים בחברה או בקבוצה. (באנגלית: Conformity מגיעה מהמילה Conform שפירושה התאים או השתלב). זהו מצב שבו אדם מתאים את התנהגותו או את דעותיו לנורמות החברתיות הקיימות ולכללי ההתנהגות המקובלים בנסיבות נתונות, אם באופן אמיתי או מדומה.
מהות הקונפורמיות
הקונפורמיות מושגת על ידי אמצעי פיקוח גלויים וסמויים כאחד וכתוצאה מלחץ חברתי, אמיתי או מדומה, על היחיד/הכלל. בשפת היומיום, השימוש במושג מבוטא בדרך כלל בהקשרים שליליים: קוֹנְפוֹרְמִיסְט (או תַּלְמָנִי) פירושו אופי חלש, מזדנב אחרי אחרים – "שוחה עם הזרם". ישנם הוגי דעות הנוהגים לשבח את הנון-קונפורמיסטים: אותם "זאבים בודדים" המתמידים בדרכם חרף לחצי החברה ומורדים במוסכמות. לעומת זאת, יש הסוברים כי הקונפורמיוּת אינה שלילית, כי לדעתם לא ניתן לקיים חברה תקינה ללא הקונפורמיוּת, המאפשרת סדר ויציבות ולולא התהוותה עלול להיווצר כאוס. למולם ישנם לא מעט הוגים שסוברים שקונפורמיות איננה תנאי הכרחי לחברה תקינה ויציבה. אם כן, קונפורמיות היא התאמה של עמדות, אמונות והתנהגות לנורמות החברתיות. נורמות חברתיות הן סמויות ומוגדרות כחוקים המשותפים לקבוצה של אנשים, הקובעים ומכתיבים את האינטראקציה שלהם לאחרים. למשל, בתחילת שנות ה-2000 מעריצי להקת U2, התארגנו בעצמם ויצרו תור לילי לקניית כרטיסים לקונצרט של הלהקה. כללי המוסר של מעריצי הלהקה בתור היו שכל הקודם זוכה, ורחשו בוז למי שנדחף לתור. ניתן לראות כי חוק זה לא היה כתוב בשום מקום אך הקבוצה נהגה לפי כלל זה. הנטייה להתנהג באופן קונפורמי מתרחשת הן בקבוצות קטנות והן בחברה והיא יכולה להיות תוצר של השפעה לא מודעת או מלחץ חברתי ישיר. קונפורמיות מתרחשת בנוכחות אחרים, אך יכולה להתרחש גם כאשר האדם נמצא לבדו. למשל, אדם יעמוד בצפירת יום הזיכרון גם כאשר הוא נמצא לבד בביתו. אנשים מתנהגים לעיתים תכופות באופן קונפורמי עקב השאיפה לקבל תחושה של ביטחון מהקבוצה, בעיקר מקבוצה בעלת אותם מאפיינים, כמו קבוצת גיל (קבוצת השווים), תרבות, דת, או סטטוס. התגלמות זו של קונפורמיות נקראת "חשיבת יחד". "חשיבת יחד" או חשיבה קבוצתית, היא אחת מתופעות הקונפורמיות: נטייתם של חברי הקבוצה לקונפורמיות על ידי אימוץ תפיסה צרה משותפת, "יישור קו" בנושא כלשהו. חוסר הסכמה לאמץ את "חשיבת היחד" יכול להוביל לדחייה חברתית. קונפורמיות לרוב מקושרת לגיל ההתבגרות, אך משפיעה באופן ניכר גם על מבוגרים. כאשר קונפורמיות מתרחשת על ידי השפעה חברתית נכונה, היא מאפשרת בשנים הראשונות לחיים ללמוד ולאמץ את ההתנהגות החברתית הנחוצה על מנת להתנהג באינטראקציה עם אחרים בחברה באופן נכון. קונפורמיות משפיעה על היווצרותן ותחזוקן של נורמות חברתיות, ועוזרת לחברות לתפקד באופן חלק וניתן לחיזוי.
התפתחות המושג
משנת 1933 ועד 1945, מיליוני אנשים חפים מפשע, בעיקר יהודים, הוכרחו לעבור למחנות ריכוז בגרמניה הנאצית. רק לאחר סיום המלחמה, התברר, העולם ידע כי מחנות אלו משמשים להשמדה. אך בחר להעלים עין מתוך ניאביות והחלטה שמה שלא יגרום לסיום המלחמה יותר מהר אין צורך להתערב בו. לאחר המלחמה התברר שמחנות אלו היו למעשה מפעלים להשמדה המונית בהם נטבחו יותר משמונה מיליון בני אדם אך הבנה זאת הייתה מאוחרת לבני האדם שנטבחו שם. בשנת 1978 הייתה שמועה כי ישנם אנשים המוחזקים כבני ערובה בג'ונסטאון. לאחר שהחקירה הסתיימה, מנהיגה של הקהילה ג'ים ג'ונס אסף 1000 תושבים וביקש מהם להתאבד על ידי שתיית רעל. הם צייתו לו וזו הייתה ההתאבדות ההמונית הגדולה ביותר בהיסטוריה. על מנת לנסות למצוא הגיון במעשים אלו ועוד אחרים, הנטייה הראשונית הייתה להסביר מעשים מרושעים ומטורפים על ידי האשמה של אינדיבידואלים מרושעים או משוגעים. חשיבה זו יכולה לתת מעט נחת. חוקרים רבים בתחום הפסיכולוגיה החברתית הוטרדו מכך שאנשים לעיתים עושים מעשים שלא ניתן להסבירם. אומנם המנהיגים, שהובילו את ההמון להתנהג באופן לא הגיוני, היו בעלי אישיות בעייתית, אך לא ייתכן כי כל החברה היא לא שפויה. בשנת 1936 שריף (Muzafer Sherif) ביצע את אחד המחקרים הראשונים על קונפורמיות. הוא התעניין בדרך בה אנשים משנים את דעתם כדי להתיישר עם הקבוצה. הוא בחן זאת על ידי "התנועה האוטוקינטית". במחקרו, המשתתפים הוכנסו לחדר חשוך ונתבקשו לבהות בנקודת אור קטנה במרחק מה מהם. הם נתבקשו להעריך איזה מרחק הנקודה זזה. הטריק במחקר היה שהנקודה לא זזה כלל. התחושה של הנבדקים כי הנקודה זזה נובעת מאשליה ויזואלית הנקראת "התנועה האוטוקנטית" שהתגלתה לראשונה במלחמת העולם השנייה. תעתוע זה גורם לכך שבמצב של חושך מוחלט, ישנה תחושה כי נקודות אור קטנות זזות על אף שאינן נעות כלל. זוהי אשליה ויזואלית שכל בני האדם חווים. ביום הראשון של הניסוי כל משתתף העריך באופן שונה את כמות התזוזה של הנקודה. בשלב השני של המחקר, הוכנס לחדר אדם נוסף ביחד עם הנבדקים וגם הוא התבקש לאמוד את המרחק שהנקודה זזה. אדם זה היה משתף פעולה שנאמר לו להגיד באופן עקבי מרחקים גבוהים במיוחד או נמוכים בהרבה מהאומדנים של הנבדק האמיתי. חלק זה של הניסוי בוצע כמה פעמים על כל משתתף. שריף גילה שעם כל סיבוב נעשו האומדנים של הנבדק יותר ויותר דומים לאלה של משתף הפעולה. המשתתפים בניסויים של שריף חוו מציאות עמומה ולא חד משמעית.
מוזאפר שריף (Muzafer Sherif) במחקרו על התנועה האוטוקינטית מ-1936, וסולומון אש (Solomon Asch) בניסוי הקונפורמיות של אש מ-1951 (מפורט בהמשך בפרק על היענות), שבחן בצורה מבוקרת השפעת הסביבה החברתית על התפיסה הוויזואלית, מצאו כי שתי הסיבות המרכזיות לתופעת הקונפורמיוּת הן: השפעה נורמטיבית והשפעה אינפורמטיבית.
השפעה אינפורמטיבית
השפעה חברתית אינפורמטיבית מתרחשת כאשר הפרט מסתמך על אחרים מקבוצתו כדי להשיג אינפורמציה מדויקת על המציאות. השפעה זו מוגדרת כקונפורמיות המתרחשת כשאנשים מסכימים לקבל עובדות על המציאות מאנשים אחרים. האדם יסכים לקבל השפעה אינפורמטיבית מהסביבה מכמה סיבות. הראשונה היא כאשר סיטואציה חברתית נתפסת כלא חד משמעית/מעורפלת (כמו בניסוי של שריף), אנשים לא ידעו כיצד לפרש אותה ועל כן לא יהיו בטוחים כיצד עליהם לנהוג בה. במצב כזה ישנו סיכוי גדול שהם יסתמכו על אחרים כדי לקבל תשובה. לדוגמה, כאשר אדם אינו יודע באיזה מכלי הסכו"ם להשתמש במסעדה מפוארת, הוא יסתכל מה האחרים מסביבו עושים וינהג בהתאם. הסיבה השנייה להתנהגות קונפורמית הנובעת מהשפעה אינפורמטיבית היא במצבי חירום, בהם נדרשת תגובה מיידית. הסתמכות על אחרים במצבים כאלו אומנם יכולה להפחית את הפחד. כאשר אנו תופסים את האחר כיותר משכיל, כך הוא ייחשב בעינינו כמקור מידע בעל ערך רב יותר. על כן אנשים לרוב פונים למומחים (למשל ברפואה) כדי לקבל עזרה. סוג זה של שכנוע, או יותר נכון התנהגות קונפורמית גורמת להפנמה ולקבלה של הנורמה או האינפורמציה, כך שאנשים יאמינו באמת ובתמים בדברי או מעשי זולתם.
השפעה נורמטיבית
השפעה חברתית נורמטיבית מתרחשת כאשר אדם מתנהג בהתאם לסביבה על מנת שהחברים בקבוצתו יחבבו או יקבלו אותו. השפעה זו מוגדרת כקונפורמיות המבוססת על שאיפתו של אדם להיענות לציפיות האחרים (נורמות). הצורך בקבלה ושייכות הוא חלק מהווייתנו כבני אדם. בנוסף על כך, ידוע כי כאשר האדם לא מתנהג באופן קונפורמי לנורמות החברתיות של הקבוצה, הקבוצה פחות תחבב אותו ואף עלולה להענישו על כך. השפעה נורמטיבית לרוב גורמת להיענות, שהיא לעשות או להגיד את מה שהאחרים אומרים או עושים גם כאשר הפרט לא מאמין בלב שלם בנעשה או בנאמר. גיל הוא משתנה מפתח המשחק תפקיד חשוב ברמת הקונפורמיות הנגרמת עקב השפעה נורמטיבית (ראו תת-כותרת "גיל"). הענות זו לנורמה נגרמת בדרך כלל מרצונו של הפרט לקבל תגמול חיצוני או להימנע מענישה. הבדל עיקרי בין השפעה נורמטיבית לאינפורמטיבית היא שהשפעה נורמטיבית לא נגרמת עקב מצבים לא ברורים, הפרט בטוח שהוא לא מסכים עם הקבוצה, אך הוא בכל זאת פועל כמוה. על כן, ניתן לומר כי השפעה נורמטיבית היא זו שגרמה לנבדקים לשנות את דעתם במחקרו של אש.
ישנם גורמים נוספים המשפיעים על קונפורמיוּת, והם קשורים במצב נתון: מספר הנוכחים, חשיבות הנוכחים, קושי המטלה, רמת האטרקטיביות של הקבוצה ומטרותיה. חוקרי תופעת הקונפורמיוּת לא הגיעו לידי אחידות דעים בקשר לפרופיל טיפוסי של קונפורמיסט.
סוגי קונפורמיות
בספרות הסוציולוגית נהוג למיין את הקונפורמיות ל-3 רמות:
בהמשך נחקרו ונוסחו רמות ההשפעה החברתית על ידי הפסיכולוג החברתי הרברט קלמן (Herbert Kelman) שהבחין בשלושה סוגי תהליכים המתרחשים אצל הנתון להשפעה חברתית:
היענות
היענות היא סוג של קונפורמיות: זוהי התנהגות פומבית על פי דרישה מפורשת או סמויה על אף שבאופן אישי האדם מסתייג ממנה. המחקרים המדגימים היענות בצורה הכי טובה הם מחקריו המפורסמים של סולומון אש. סולומון אש (Solomon E. Asch), חוקר קלאסי בפסיכולוגיה חברתית, ביצע מחקר בשנת 1951 בו הוא ערך שינוי במחקר של שריף. במחקרים של שריף ניתן היה לראות כי כאשר הסיטואציה אינה ברורה, המשתתפים מושפעים מדעותיהם של אחרים ומתקבצים סביב הערכה משותפת. לכן, אש שיער, שכאשר הסיטואציה במחקר תהיה מאוד ברורה, מידת הקונפורמיות תרד. במחקרו הוא ציין בפני המשתתפים שהם הולכים להשתתף במחקר על שיפוט תפיסתי. הוא הראה לקבוצה של נבדקים שתי תמונות. באחת שלושה קווים באורכים שונים ונבדלים ובשנייה קו אחד שתואם באופן ברור רק לאחד משלושת הקווים שבתמונה הראשונה. הוא ביקש מהם לאמוד איזה מבין שלושת הקווים תואם לקו היחיד. כל המשתתפים חוץ מאחד היו משתפי פעולה. המשתתף היחיד שאינו משתף פעולה הוכנס לחדר המחקר בצורה שבה הוא תמיד האחרון שעונה. כל משתפי הפעולה הונחו לתת באופן עקבי את אותה התשובה השגויה ב-12 פעמים מתוך 18 תמונות הקווים. ממצאיו היו מפתיעים והראו רמה גבוהה במיוחד של קונפורמיות. 74% מהמשתתפים התאימו את עצמם למשתפי הפעולה וענו באופן שגוי לפחות פעם אחת. באופן ממוצע המשתתפים התחילו להתאים את תשובותיהם בפעם השלישית. בסך הכל 37% מכלל התשובות של כלל המשתתפים נענו באופן קונפורמי והצביעו על היענות שכן הם נתנו תשובה שגויה למרות שהתשובה הנכונה הייתה ברורה וחד משמעית. לאחר מחקרו הראשון, אש רצה לבחון מהו הגורם שהשפיע כה רבות על המשתתפים במחקר, האם גודל הקבוצה הוא המשפיע או תשובותיהם האחידות של משתפי הפעולה. בסדרת המחקרים על השפעת גודל הקבוצה, הוא ערך סדרה של ניסויים כאשר בכל פעם גודל הקבוצה של משתפי הפעולה השתנתה ונעה בין משתף פעולה אחד ועד לקבוצה של 15 משתפי פעולה. הוא מצא שבאופן מובהק, ככל שישנם יותר אנשים בקבוצה, כך עולתה הסבירות של הנבדק להיענות לקבוצה. אך אפקט זה לא נמצא כשונה בין שלושה משתפי פעולה ומעלה, כך שמעל לשלושה משתפי פעולה, רמת הקונפורמיות הייתה מעל ל-30%. במערך המחקר השני, בו אש ביקש לאמוד כיצד אחדות הקבוצה משפיעה על רמת ההיענות, הוא ביקש ממשתפי הפעולה לתת את אותה התשובה השגויה לשאלת הקווים, פרט למשתף פעולה אחד. משתף פעולה זה מילא את התפקיד של אדם לא קונפורמי. ממצאי מחקר זה עולה כי מספיק שישנו אדם אחד ששובר את דעת הרוב בשביל שהנחקר יענה את תשובתו האמיתית (את מה שהוא באמת חושב), מבלי קשר לאם התשובה של משתף הפעולה הלא קונפורמי הייתה נכונה או לא. מספיק שמישהו אחד סודק את החזית האחידה של חברי הקבוצה כדי להחליש את כוחה. ניתן לומר כי היענות נובעת מהשפעה נורמטיבית ועל כן מתרחשת לרוב בגיל ההתבגרות.
ציות
ציות הוא סוג של היענות: התנהגות על-פי הוראה ישירה או פקודה. כאשר היענות מתרחשת בעקבות פקודה ישירה היא נקראת ציות. הדוגמה הקיצונית ביותר לציות היא מלחמת העולם השנייה, בה פקידים צייתו לפקודותיהם המזוויעות של האליטה הנאצית. עקב כך נרצחו מיליוני בני אדם. רוב האנשים שעוללו מעשים נתעבים במהלך מלחמה זו היו בסופו של דבר אנשים נורמטיביים שפעלו לפי פקודות הממונים עליהם. ניכר כי למצבים מסוימים ולסיטואציות מסוימות ישנה השפע רבה על מידת הציות. סדרת הניסויים המציגה באופן הכי טוב את כוחה של הסיטואציה נעשתה על ידי החוקר סטנלי מילגרם בשנות השישים (Stanley Milgram). מילגרם בחן במחקריו כיצד דרישות הסמכות מתנגשות עם דרישות המצפון. במחקריו הוא גייס אנשים מן השורה להשתתף במחקר "על זיכרון". כאשר הם הגיעו למעבדה, כל נבדק צוות למשתתף נוסף שהיה למעשה משתף פעולה למחקר. נאמר לנבדקים שהם יוגרלו באופן ראנדומלי, כאשר אחד מהם יוגרל להיות ה"מורה" והשני ל"תלמיד". תפקיד המורה היה לקרוא רשימה של צמדי מילים לתלמיד. לאחר מכן הוא היה צריך לבחון את זכרונו על ידי נתינת המילה הראשונה בצמד כדי שהתלמיד ישלים את התשובה הנכונה מתוך ארבע אפשרויות. בכל פעם שהתלמיד ענה באופן שגוי, היה על המורה ללחוץ על דוושה שכביכול מזרימה הלם חשמלי בעוצמה הולכת וגוברת עד לרמה שהיה ברור לכל שהיא מהווה סכנת חיים. לאחר שהניסוי התחיל, בכל פעם שהתלמיד טעה, הנסיין הורה למשתתף להגביר את רמת ההלם החשמלי. הנסיין ששיחק את התלמיד שיחק כאילו הוא קיבל שוקים חשמליים, וככל שהם כביכול גברו כך גברו תגובותיו, צעקותיו ותחנוניו. "המורה" יכול היה לשמוע את התגובות. כאשר הרמה של השוקים החשמליים הגיעה ל"הלם חזק במיוחד" התלמיד הפסיק להגיב. הרבה מהנבדקים בשלב זה או אחר התחילו למחות על הלך המחקר וחלקם אף ביקשו שהנסיין יזמין עזרה רפואית. ציות לסמכות במחקר זה נמדד על ידי מקסימום הפעמים שבהם הנבדקים נתנו למשתף הפעולה שוקים חשמליים לפני שסירבו להמשיך. נמצא כי 65% מהנבדקים המשיכו לציית לנסיין עד סוף הניסוי. מילגרם המשיך לעשות וריאציות על ניסוי זה כאשר כל פעם הוא שינה משתנה אחר בסיטואציה כדי לבחון האם באמת הסביבה היא זו המשפיעה על ציות. בכל פעם הוא קיבל תוצאות שונות אך גבוהות ומצא כי שיעור הציות אצל נשים דומה לאילו של הגברים. ציות לסמכות נכלל תחת השפעה אינפורמטיבית אך לעיתים כולל השפעה נורמטיבית (למשל בסירוב לציות). נמצא כי ישנם גורמים המשפיעים על רמת הציות: המרחק הרגשי מהקורבן, קרבה למקור הסמכות, הלגיטימיות והיוקרה של מקור הסמכות והשפעתם של אחרים.
המרחק מהקורבן
נמצא ממחקריו של מילגרם שככל שהמרחק מהקורבן גדל ככה רמת הציות עולה וככל שהמרחק מהקורבן קטן כך רמת הציות יורדת. למשל ניתן לראות אפקט זה בהבדל בין הציות של טייסים לבין חיל הרגלים הרואים פנים אל פנים את האויב.
הלגיטימיות והיוקרה של מקור הסמכות
אם האדם חושב שמי שנותן לו את ההוראה או הפקודה הוא אינו אדם בעל הסמכות הלגיטימי, הוא לרוב לא יציית לו.
השפעת אחרים
כאשר ישנו אדם נוסף שמסרב לבצע פקודה או הוראה ממקור הסמכות, כך גְדֵלה הסבירות שהפרט יסרב גם הוא לבצע פעולה שהוא אינו מסכים איתה.
הסכמה/ קבלה
סוג נוסף של קונפורמיות: התנהגות מתוך אמונה והסכמה עם הלחץ החברתי. זוהי התנהגות קונפורמית המגיעה עקב הפנמה כנה של המציאות החברתית. היא מתרחשת בדרך כלל על ידי השפעה אינפורמטיבית. ניתן לומר כי האדם מאמץ את ההתנהגות מכיוון שהיא מתגמלת אותו. התגמול הפנימי שבהפנמה נובע מעצם האימוץ של ההתנהגות החדשה. הסכמה והפנמה הן המטרות העיקריות של הורים, מורים, מחנכים, פוליטיקאים ואנשי פרסום. הם שואפים לשנות את עמדותינו הפרטיות ולא רק את התנהגותנו הפומבית, בדרך שבה השינוי יישאר לטווח הארוך. ישנן טכניקות ותאוריות רבות המנסות להסביר מדוע הפרט עובר הפנמה וקבלה.
תנאים המנבאים קונפורמיות
ישנם מצבים המעודדים קונפורמיות יותר מאחרים.
תרבות
ערכים תרבותיים נמצאו כמשפיעים על קונפורמיות. סטנלי מילגרם מצא שאינדיבידואלים בנורווגיה (שהיא תרבות קולקטיביסטית) מפגינים רמות גבוהות יותר של קונפורמיות מאשר אינדיבידואלים מצרפת (שהיא תרבות אינדיבידואליסטית). באופן דומה, ברי שחקר שתי אוכלוסיות שונות – בני הטמנה (ממערב אפריקה הנחשבים כקבוצה קולקטיביסטית) והאינואיטים (צפון אמריקה, הנחשבים כקבוצה אינדיבידואליסטית) – מצא שבני הטמנה מתנהגים באופן יותר קונפורמי מהאינואיטים כשהם נחשפים למטלות המעודדות קונפורמיות.
גיל
הגיל הוא גורם משפיע על התנהגות קונפורמית כך שככל שהגיל עולה כך הקונפורמיות פוחתת. בגילאים צעירים ילדים זקוקים לאישור והכרה חברתית גדולה יותר מידי קבוצת השווים, על כן חלק מהילדים והמתבגרים מתנהגים באופן קונפורמי כדי לחוש שייכות ולהתקבל על ידי הקבוצה. למשל, ממחקר על ילדים ומתבגרים אוסטרלים בין הגילים 3–17, נמצא שהקונפורמיות יורדת עם הגיל. במחקר נוסף שבחן אנשים בין הגילים 18–91 מצא שהמשתתפים המבוגרים יותר, הפגינו פחות קונפורמיות לעומת המשתתפים הצעירים.
גודל הקבוצה
למרות שנראה הגיוני שלחץ לקונפורמיות יעלה ככל שהקבוצה תגדל, בניסויי מעבדה התברר שלקבוצה הקטנה השפעה גדולה על חבריה. במחקרים שנעשו בהתבסס על מחקריו של אש נמצא כי קבוצה המונה בין שלושה לחמישה משתתפים תעורר קונפורמיות גדולה יותר מאשר השפעה של אדם אחד או שניים. אבל הגדלת מספר האנשים מעל לחמישה אינה משנה במידה משמעותית את מידת הקונפורמיות. קונפורמיות זו מתרחשת בגלל שלאנשים יש נטייה להאמין שפירוש הסיטואציה של אנשים אחרים במצבים שאינם חד משמעיים היא יותר נכונה משלהם (השפעה נורמטיבית). גם במצבים בהם הקבוצה טועה באופן שהוא מובהק, הקונפורמיות תהיה מושפעת מהשפעה נורמטיבית כפי שקרה בניסויים של אש.
לכידות קבוצתית
זוהי תחושת ה"אנחנו" וכמה ובאיזו מידה חברי הקבוצה מחוברים וקשורים זה לזה באופן הדדי. ככל שהלכידות הקבוצתית גבוהה יותר, כך גדלה ההשפעה של הקבוצה על החברים בה. נטיית האדם היא לדבוק בקבוצתו (לחשוב מה שחברי הקבוצה חושבים ולעשות את מה שחברי הקבוצה עושים). למשל, בניסוי שבדק את הקשר שבין דמיון קבוצתי להעדפה מוזיקלית, נמצא שלאחר שנאמר לאנשים שאנשים הדומים להם העדיפו יצירה מוזיקלית מסוימת, גם הם העדיפו את אותה היצירה. נוסף על כך, נמצא שהם לא אהבו יצירה כשאנשים השונים מהם אהבו. באופן דומה, דעה של מישהו מקבוצה אחרת תשפיע עלינו פחות מדעה של מישהו מהקבוצה שלנו גם אם דעתו היא דעת מיעוט. לדוגמה, הטרוסקסואל התומך בזכויות ההומוסקסואלים ישפיע יותר על דעת הטרוסקסואלים מאשר הומוסקסואל שישמיע טענות דומות.
אדר שיר
אדר שיר (נולד ב-5 במרץ 1997) הוא אתלט ישראלי, אלוף ישראל פעמיים ברציפות (2018, 2019) ושיאן ישראל עד גיל 23 בזריקת דיסקוס.
ביוגרפיה
שיר החל להתחרות בשנת 2013, וכבר באותה שנה זכה באליפות ישראל לקדטים בזריקת דיסקוס. בשנה זו השתתף לראשונה גם באליפות ישראל לבוגרים, וסיים במקום השישי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 36.47. בהמשך הוא זכה באליפויות ישראל לנוער בזריקת דיסקוס, ובמדליות גם בהדיפת כדור ברזל.
שנת 2016 הייתה שנת הפריצה שלו. במהלך חודש מאי באותה שנה, הצליח שיר לשפר את שיאו בזריקת דיסקוס לנוער (משקל 1.75 ק"ג לעומת 2 ק"ג לדיסקוס בוגרים) בעשרה מטרים במצטבר עד לתוצאה של 57.93 מטר, המהווה שיפור לשיא הנוער שהיה שייך לאיתמר לוי. באליפות ישראל באותה שנה, שהייתה שנתו האחרונה בקטגוריית הנוער, קבע את שיאו האישי בזריקת דיסקוס, 48.36 מטר, תוצאה שהספיקה לו למקום הרביעי.
2017
בתחרות הליגה הבין אגודתית שנערכה בחודש מאי, שיר סיים במקום השלישי בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 49.59 מטר. חודש לאחר מכן, באליפות הפועל, הוא סיים במקום הרביעי בזריקת דיסקוס, בשיא אישי נוסף של 49.73 מטר. באותו חודש סיים פעם נוספת את שיאו האישי, לאחר שזרק את הדיסקוס למרחק של 50.88 מטר.
באליפות ישראל שנערכה בחודש יולי, סיים שיר במקום הרביעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 50.81 מטר. במכביה שנערכה באותו חודש, זכה שיר במדליית ארד במקצוע המשני שלו, הדיפת כדור ברזל, לאחר שהדף למרחק של 14.40 מטר. בזריקת דיסקוס סיים במקום הרביעי בשיא אישי חדש של 51.05 מטר. בתחרות שנערכה בחודש דצמבר שבר שיר את שיאו האישי בזריקת דיסקוס בפעם החמישית בשנה זו, לאחר שזרק את הדיסקוס למרחק של 52.47 מטר.