cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
פוטון
פוטונים בחומר
פוטונים עשויים להיבלע על ידי אלקטרונים באטומים ובמולקולות, ולגרום לשינויים ברמות האנרגיה שלהם. דוגמה קלאסית לכך היא התהליך המולקולרי ברטינל (C20H28O, ראו תמונה משמאל), המולקולה שאחראית על הראייה. תהליך זה נתגלה ב-1958 על ידי הביוכימאי זוכה פרס נובל ג'ורג' ואלד ועמיתיו. כפי שניתן לראות, בליעת הפוטון גורמת לאיזומריות ציס-טראנס אשר, בשילוב עם תהליכים אחרים, מתורגמת לאותות עצביים. בליעת הפוטונים עשויה אפילו לפרק קשרים כימיים, למשל בפוטוליזה של כלור; בתהליכים כאלה עוסקת הפוטוכימיה.
תורת הקבוצות
הגדרת הקבוצה
בקבוצה אין משמעות לחזרות. כלומר, איבר לא יכול להופיע פעמיים בקבוצה: או שהוא שייך לה – או שאינו שייך. לדוגמה, הקבוצה היא בדיוק הקבוצה, כלומר:. בנוסף, אין חשיבות לסדר בייצוג הקבוצה, למשל:.
פוטון
יישומים טכנולוגיים
לפוטונים יישומים רבים בטכנולוגיה. בדוגמאות שלהלן נבחרו יישומים של מודל הפוטונים עצמו, ולא יישומים אופטיים כלליים שהיו מתאימים גם למודל הגלי הקלאסי. הלייזר הוא דוגמה ליישום חשוב במיוחד (ראו למעלה).
תורת הקבוצות
הגדרת הקבוצה
נתבונן עתה בקבוצה A ועליה נשאל, "האם בקבוצה A יש איברים?"
את הקבוצה A שבה קיימים רק שלושת האיברים a,b,c נסמן:. אפשרות סימון נוספת היא על ידי תנאי, כלומר:, קבוצת כל ה-a-ים שעבורם הפסוק הלוגי P(a) (תנאי כלשהו) מתקיים.
פוטון
יישומים טכנולוגיים
בפוטונים בודדים ניתן להבחין באמצעות מספר שיטות. שפופרת מכפילת אור מנצלת את האפקט הפוטואלקטרי: פוטון שפוגע בלוח מתכת פולט אלקטרון, וגורם לתגובת שרשרת גוברת והולכת של אלקטרונים. שבבי CCD משתמשים באפקט דומה במוליכים למחצה: פוטון מייצר מטען שניתן לגלותו על קבל מיקרוסקופי. גלאים אחרים כגון מונה גייגר משתמשים ביכולת של פוטון ליינן מולקולות גז, וכך לגרום לשינוי במוליכות שניתן להבחין בו.
נוסחת פלאנק-איינשטיין, E = hν, משמשת לעיתים קרובות מהנדסים וכימאים, גם על מנת לחשב את השינוי באנרגיה כתוצאה מבליעת פוטון וגם כדי לחזות את תדירות האור שנפלט ממעבר אנרגיה מסוים. לדוגמה, את ספקטרום הפליטה של נורת פלואורסצנט ניתן לקבוע על ידי שימוש במולקולות גז בעלות רמות אנרגיה שונות, והתאמת האנרגיה הטיפוסית של האלקטרונים הפוגעים במולקולות הגז שבתוך הנורה.
תורת הקבוצות
פעולות על קבוצות
באוסף של קבוצות מתקיימות הפעולות הבאות:
פוטון
יישומים טכנולוגיים
בתנאים מסוימים, אף על פי שלפוטון יחיד אין מספיק אנרגיה כדי לעורר מעבר אנרגיה, ניתן לעשות זאת באמצעות שני פוטונים כאלה. שיטה זו מאפשרת מיקרוסקופיה בהפרדה גבוהה, מאחר שהדגימה בולעת אנרגיה רק באזורים בהם שתי קרניים מצבעים שונים חופפות בצורה משמעותית, ואזור החפיפה עשוי להיות קטן בהרבה מאזור הפגיעה של קרן יחידה (ראו מיקרוסקופ דו-פוטוני). יתרון נוסף הוא ששני הפוטונים גורמים פחות נזק לדגימה, מאחר שהם בעלי אנרגיה קטנה יותר בהשוואה לפוטון יחיד.
תורת הקבוצות
יחס
יחס בינארי הוא קבוצה של זוגות סדורים. יחסים מהווים כלי חשוב לזיהוי קבוצות ואיברים. פורמלית, יחס מקבוצה A לקבוצה B הוא תת-קבוצה של המכפלה הקרטזית, ולכל (a,b) \in R מסמנים aRb. אומרים שהיחס הוא על קבוצה A אם זה יחס מהקבוצה אל עצמה. למשל, היחס < (קטן ממש) על הקבוצה \{1,2,3\} הוא היחס.
יחס על A נקרא רפלקסיבי אם, סימטרי אם , וטרנזיטיבי אם. יחס המקיים את שלוש התכונות הללו נקרא יחס שקילות. ליחסים כאלה תפקיד בסיסי וחשוב בכל תחומי המתמטיקה, והם מגדירים שקילויות בין איברים וקבוצות, ומאגדים איברים הנחשבים שקולים לאיבר אחד, המכונה מחלקת שקילות. מחלקות השקילות מהוות חלוקה של הקבוצה – הן זרות ואיחודן הוא כל הקבוצה. גם ההפך נכון, בהינתן חלוקה, ניתן להגדיר יחס שקילות שמחלקות השקילות שלו הן איברי החלוקה. כלומר, יש התאמה מלאה בין יחסי שקילות לחלוקות של קבוצה נתונה.
פוטון
יישומים טכנולוגיים
ישנם מקרים בהם שני מעברי אנרגיה עשויים להיקשר כך שבעוד מערכת אחת קולטת פוטון, מערכת אחרת "גונבת" את האנרגיה שלו ופולטת מחדש פוטון בתדירות שונה. זהו הבסיס לשיטת העברת אנרגיה לפי פרסטר אשר משמשת למדידת מרחקים ברמה המולקולרית.
תורת הקבוצות
יחס
יחס על A יקרא יחס סדר אם הוא טרנזיטיבי, רפלקסיבי ואנטי סימטרי, (לחילופין, טרנזיטיבי, א-סימטרי, וא-רפלקסיבי היינו ). היחס יקרא יחס סדר מלא אם כל שני איברים ניתנים להשוואה, ויחס סדר טוב אם הוא מלא ולכל תת-קבוצה לא ריקה יש איבר ראשון. יחסי הסדר הקלאסיים על המספרים כולם יחסי סדר מלאים. יחס ההכלה הוא יחס סדר לא מלא. לכל יחס סדר ניתן לבנות את דיאגרמת הסה שלו - בדיאגרמה זו יש קו בין איבר תחתון לעליון, אם התחתון מתייחס לעליון. במקרה שהיחס מלא, מתקבלת שרשרת ארוכה של התייחסויות. באופן כללי, שרשרת עולה ביחס היא מהצורה. הלמה של צורן קובעת כי בקבוצה סדורה חלקית, אם לכל שרשרת קיים חסם מלעיל, אז יש בקבוצה איבר מקסימלי.
פונקציה
פונקציה מורכבת משלושה חלקים: תחום, טווח וכלל התאמה בניהם. פורמלית, פונקציה מקבוצה A (התחום) לקבוצה B (הטווח) היא יחס חד ערכי, כלומר תת-קבוצה המקיים. כלומר, לכל איבר בתחום מתאים איבר יחיד בטווח. אם קיים איבר בתחום שלא קיימת לו התאמה בטווח, אזי היחס אינו פונקציה. בנוסף, אם קיים איבר במקור שמתאים לשני איברים שונים בטווח, גם אז היחס אינו פונקציה.
פונקציה המתאימה לכל איבר בתחום איבר אחר בטווח נקראת פונקציה חד-חד-ערכית. פונקציה עבורה לכל איבר בטווח קיים איבר בתחום, כלומר התמונה שלה שווה לטווח שלה, תיקרא פונקציה על. פונקציה שהיא גם על וגם חד-חד ערכית מוכיחה את שקילות הקבוצות. פונקציה כזו היא גם הפיכה. גם ההפך נכון, אם הפונקציה הפיכה אז קיימת לה פונקציה חד-חד ערכית ועל.
הפונקציה היא מונח כללי השימושי בכל ענפי המתמטיקה. למחקר פונקציות והתכונות שלהן מקום מכריע בכל המתמטיקה. ניתן להגדיר פונקציות משמרות תכונות, פונקציות רציפות, פונקציות גזירות וכו', ולחקור את המבנים הנוצרים. הדגש על מעברים בין אובייקטים, המכליל את הרעיון של הפונקציה, נתון במושג המורפיזם בתורת הקטגוריות.
פליפה דה נווה
פליפה דה נווה (בספרדית: Felipe de Neve) היה המושל הספרדי של "לאס קליפורניאס" - מחוז במלכות המשנה של ספרד החדשה בצפון אמריקה. גבולות המחוז שהיה נתון בשליטתו של דה נווה כללו את שטחי קליפורניה המודרנית שבתחומי ארצות הברית כיום, ואת המחוזות באחה קליפורניה הדרומית ובאחה קליפורניה שבמקסיקו המודרנית. תקופת כהונתו כמושל הייתה משנת 1775 ועד שנת 1782.
תורת הקבוצות
קבוצה אינסופית ועוצמה
קבוצה המספרים הטבעיים, כלומר ...1,2,3 אשר כבר מוכרים לנו מחיי היום יום מוסמנת באות \mathbb{N}, כלומר:. הקבוצה \mathbb{N} מוגדרת באופן שאינו מאפשר לספור את איבריה, כלומר, אם ננסה לספור אותם, תמיד יהיו עוד איברים לספור. תכונה זו נלמדה על ידי רבים והוצעו מספר דרכים לתאר קבוצה מסוג זה באופן מתמטי. קנטור השתמש בדרך אחרת להתמודד עם בעיית הספירה וההתייחסות אל גודלן של קבוצות אלו. הוא החליף את פעולת הספירה האינטואיטיבית בשימוש בכלים מתמטיים כגון פונקציות, דבר שאיפשר להרחיב את היחסים המוכרים בין הקבוצות הסופיות גם לאינסופיות. אם קיים מיפוי דו-כיווני בין שתי קבוצות סופיות, קרי, פונקציה חד-חד ערכית ועל מ-A על B (או מ־B ל־A) הרי שלשתי הקבוצות יש אותו גודל.
פוטון
מחקר נוכחי
כיום סבורים שטבעו היסודי של הפוטון ידוע ומובן מבחינה תאורטית: לפי המודל הסטנדרטי, הפוטון הוא בוזון כיול בעל ספין 1, ללא מסה וללא מטען, הנובע מסימטריית הכיול U(1)‎ ומתווך באינטראקציות אלקטרומגנטיות. למרות זאת, הפיזיקאים ממשיכים לחפש אי-התאמות בין התאוריה והניסוי, בתקווה למצוא רמזים לתאוריות אפשריות אשר ירחיבו את המודל הסטנדרטי. בפרט, פיזיקאים ניסיוניים ממשיכים להגדיר גבולות עליונים טובים יותר ויותר למטען והמסה של הפוטון: אם יתגלה ערך שונה מאפס לאחד מהערכים האלו, תהא זו הפרה חמורה של המודל הסטנדרטי. בכל זאת, כל המידע הניסיוני שנאסף עד עתה מצביע על כך שלפוטון מטען ומסה אפס. הגבולות העליונים המקובלים כיום למטען ולמסה של הפוטון הם 5×10−52 קולון (או 3×10−33 כפול המטען האלמנטרי) ו- 1.1×10−52 קילוגרם (או 1×10−22 כפול מסת האלקטרון), בהתאמה.
פליפה דה נווה
חייו
נווה נחשב למקימה של העיר לוס אנג'לס, כשבשנת 1781 קיבל את אישורו של מלך ספרד החדשה להקים קבילדו באזור. הוא הקים את ההתיישבות בעזרתם של כ-44 מתנדבים ונתן למקום את השם "El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Angeles del Río de Porciúncula" - לימים, לוס אנג'לס. בתקופת כהונתו תרם להקמת המיסיונים בסנטה מוניקה ובסן חוזה, סביבם הוקמו הערים המודרניות. בנוסף, בתקופת שלטונו הוקם הפרסידיו שהפך לימים לעיר סן פרנסיסקו - שנועד למנוע מהבריטים להשתלט על האזור.
שפת מכונה
שפת מכונה היא אוסף של הוראות המובן בצורה ישירה (ללא כל תרגום) על ידי המעבד של המחשב, ומבוצע על ידיו בעת פעולת המחשב.
הוראות (פקודות) שפת המכונה הן רצף של סיביות. לסיבית שני מצבים אפשריים ועל כן ערכה מיוצג באמצעות הספרות אפס ואחת. כך למשל, רצף הסיביות 10001001110110000000000111010000 מהווה למעשה זוג פקודות בשפת המכונה של מעבדים מסדרת x86 של אינטל, המורה למעבד בן 16bit לחבר את המספרים המאוחסנים בשניים מהאוגרים הפנימיים של המעבד הנקראים BX ו-DX ולהציב את הסכום באוגר AX (הפקודה הראשונה מעתיקה את המידע מ־BX ל־AX, והשנייה מחברת אליו את המידע שב־DX).
בשל הקושי של בני אדם לפענח ולזכור את משמעותם של רצפים ארוכים של סיביות, יצירת תוכניות שימושיות בשפת מכונה כמעט ואינה מעשית. לצורך כך נוצר ייצוג של כל פקודה בשפת מכונה בעזרת רצף תווים נהיר יותר, בדרך כלל רצף אותיות היוצר מילה שמשמעותה מרמזת על הפקודה בשפת מכונה שאותה היא מייצגת. ייצוג כזה נקרא שפת סף (Assembly) והוא הקרוב ביותר לשפת המכונה. אסמבלר הוא מהדר המתרגם פקודות משפת סף אל שפת מכונה על מנת שיהיה ניתן להריצן על ידי מעבד. תכנות בשפת מכונה או בשפת סף נקרא תכנות low-level ובראשית ימי המחשוב התכנות נעשה בצורה זו. החל משנות ה-50 של המאה ה-20 החלו ליצור שפות תכנות היוצרות הפשטה גבוהה יותר, זאת באמצעות פקודות הדומות יותר לשפת בני אדם וניתוק הקשר בין פקודה יחידה בשפת מכונה לפקודה יחידה בשפת התכנות, כך שפקודה אחת בשפת התכנות עשויה להיות מתורגמת בזמן ההידור לרצף פקודות בשפת מכונה. שפות כאלו נקראות שפות תכנות עיליות ועיקר התכנות כיום מתבצע בעזרתן.
מעבדים מדגמים שונים נבדלים בפקודות שכל אחד מהם יכול לבצע. הפקודות שיודע לבצע מעבד מושפעות בין היתר מאופן מימושו הפיזי, למשל מכמות האוגרים שהוא מכיל ומגודלם. אוסף ההוראות בשפת מכונה שמעבד מסוים מסוגל לבצע ואופן ייצוגן הבינארי נקרא סט פקודות. גם אם שני מעבדים יודעים לבצע פקודה מסוימת, רצף הסיביות המייצג את הפקודה עשוי להיות שונה בסט הפקודות של כל אחד מהם. שני מעבדים שקולים זה לזה מבחינה פונקציונלית כאשר יש להם אותה שפת מכונה, ללא תלות באופן המימוש האלקטרוני של שפה זו. בשל השוני בסט פקודות של מעבדים שונים, תוכנית מחשב בשפת מכונה של מעבד אחד לא יכולה להיות מבוצעת על ידי מעבד עם שפת מכונה שונה. תכנות בשפת תכנות עילית מצמצם קושי זה: אין צורך לכתוב את התוכנית לכל מעבד בנפרד בשפת המכונה שלו, אך יש צורך בהידור הקוד מהשפה העילית לשפת המכונה של כל מעבד. בעת יצירת דור חדש של מעבד, משתדל היצרן שסט הפקודות של המעבד החדש יכיל את כל סט הפקודות של המעבד הקודם ("תאימות לאחור"), כדי לאפשר הפעלה של תוכנות שפותחו או הודרו עבור המעבד הקודם גם באמצעות המעבד החדש.
בעשרות השנים הראשונות לקיום המחשב המגמה הייתה להרחיב את אוצר ההוראות של המעבד, כך שניתן יהיה לבצע פעולות מורכבות יותר באמצעות הוראה בודדת. מעבדים בעלי אוצר הוראות מורחב מכונים מעבדי CISC (כלומר: Complex Instruction Set Computer). למגמה זו היה יתרון בולט בעת תכנות בשפת סף, אך בעת המעבר לתכנות בשפות עיליות יתרון זה מתגמד.
מניתוח כמותי של התפלגות הפקודות הנוצרות על ידי המהדרים, בין אם בשל מבנה המהדר ובין אם בשל נוהגי כתיבת התוכנה, נמצא כי מגוון הפקודות של המעבד אינו מנוצל, וכי במרבית המקרים (כ־80 אחוז) מנוצל אך מעט (כ־20 אחוז) ממגוון הפקודות של המעבד. כתוצאה מכך חל מהפך מחשבתי בכל הנוגע לעיצוב ארכיטקטורת המעבד הרצויה, אשר הוביל לפיתוח מעבד בעל מספר הוראות מצומצם (RISC - Reduced Instruction Set Computer). מספר ההוראות המצומצם, הביא להקטנת שטח הפיסה, להגברת יעילות המיתוג הפנימי ולמהירות ביצוע גבוהה מאוד של כל הוראה, כך שבמבחני השוואת ביצועים, ובעיקר במבחני יחס תועלת, עשויים ביצועיו של מעבד זה להיות טובים מאלה של מעבד בעל מספר הוראות רב. כיום הבדל זה זניח כי מצד אחד גם מעבדי CISC ממירים את הפקודות לפקודות מיקרוקוד פשוטות ומצד שני התגלה כי היתרון מבחינת התכנון של המעבד של RISC איננו משמעותי (את רוב התוצאות החיוביות ניתן לממש גם ב־CISC), כתוצאה מכך ההבדל המעשי בין שני הסוגים נעלם כמעט לחלוטין.
במעבדי RISC לכל ההוראות בשפת המכונה אורך אחיד, ואילו במעבדי CISC קיימות הוראות באורכים אחדים (לפי קוד ההוראה יודע המעבד את אורכה).
פוטון
מחקר נוכחי
מחקר רב נערך בנושא היישום של פוטונים באופטיקה קוונטית. פוטונים הם מועמדים מתאימים לתפקיד הגורמים במחשב קוונטי, ושזירה קוונטית בפוטונים היא מוקד למחקר רב. אופטיקה לא ליניארית היא תחום מחקר פעיל נוסף, ובו נושאים כגון קליטה דו-פוטונית, מודולציית מופע עצמית ומתנד פרמטרי אופטי. למרות זאת, תהליכים כאלה בדרך כלל אינם דורשים את הנחת קיומם של הפוטונים כשלעצמה; לעיתים קרובות ניתן להסביר אותם באמצעות התייחסות לאטומים כאל מתנדים לא ליניארים. התהליך הלא-ליניארי של המרת SPDC משמש לעיתים קרובות ליצירת מצבים של פוטון יחיד. לבסוף, פוטונים הם חיוניים בהיבטים מסוימים של תקשורת אופטית, ובמיוחד הצפנה קוונטית.
תורת הקבוצות
קבוצה אינסופית ועוצמה
למשל לקבוצות הסופיות A,B המוגדרות:
נבנה פונקציה חד-חד ערכית מ-A על B: (בשימוש בזוגות סדורים)
מקיום המיפוי נסיק שקבוצות אלו הן באותו גודל. מצאנו דרך מתמטית לטפל בהשוואת גודלן של קבוצות סופיות בלי לספור את איבריהן. במינוח המתמטי, אם קיים יחס שקילות בין שתי קבוצות. אז הקבוצות הן שוות עצמה.
נגדיר פונקציה:
פונקציה זו, המוגדרת בין שתי הקבוצות, היא חד-חד ערכית ועל. מסקנה: קבוצת המספרים הטבעיים שקולה לקבוצת המספרים הזוגיים הטבעיים.
נגדיר באופן מדויק מהי קבוצה אינסופית: קבוצה אינסופית היא קבוצה שקיימת לה קבוצה חלקית ממש ושקולה לה. או לחלופין: קבוצה היא אינסופית אם ורק אם קיימת פונקציה חד-חד ערכית מ-A ל-A שאינה על A. תכונה זו לא מתקיימת בקבוצות סופיות, אך היא מתקיימות בקבוצות שעוצמתן אינסופית.
ישנן קבוצות אינסופיות רבות שונות בגודלן זו מזו. מושג העוצמה משמש כיום כלי מרכזי בהתייחסות מתמטית לגודלן של קבוצות, בייחוד אינסופיות. מסמנים את העוצמה של קבוצה ב-|A|; אומרים ש-|A| \le |B| אם יש פונקציה חד-חד-ערכית, ו-|B| \le |A| אם יש פונקציה על .קבוצות נקראות שקולות עוצמה אם יש ביניהן פונקציה הפיכה, ומסמנים |A|=|B|. משפט קנטור-שרדר-ברנשטיין קובע כי אם מכך ש-|A| \le |B|, |B| \le |A| ניתן להסיק כי |A|=|B|.
תוצאות נוספות (ולעיתים מפתיעות) ביחסים בין קבוצות אינסופיות: קנטור הוכיח קיום שקילות בין קבוצת המספרים הטבעיים למספרים הרציונליים. כמו כן, משפט קנטור הוכיח אי שקילות בין כל קבוצה לקבוצת החזקה שלה והאלכסון של קנטור הוכיח אי שקילות בין קבוצת המספרים הטבעיים לממשיים.
קבוצה השקולה לתת קבוצה כלשהי של הטבעיים נקראת קבוצה בת-מנייה. חיתוך, מכפלה קרטזית סופית ואיחוד בן מנייה של קבוצות בנות־מנייה נשאר בן מנייה. לעומת זאת קבוצת המספרים הממשיים וקבוצת המספרים האי־רציונליים הן קבוצות שאינן בנות־מנייה. כלומר, שעוצמת גדולה מאלף אפס, עוצמת המספרים הטבעיים.
סודרים
לסודרים שימושים רבים בתחומים שונים ולא צפויים במתמטיקה, והם מהווים מונח יסוד בתורת הקבוצות. חשיבותם נובעת ממשפט הסדר הטוב, על פיו ניתן להגדיר על כל קבוצה לא ריקה יחס סדר, המקיים את התכונה הבאה: בכל תת קבוצה לא ריקה קיים אבר מינימאלי (אבר קטן ביותר).
סודר הוא קבוצה הסדורה היטב לפי היחס \in שהיא גם \in-טרנזטיבית (כלומר, אם אז x \in A. בין כל שני סודרים קיים יחס סדר. יתרה מזאת, כל קבוצה סדורה היטב איזומורפית סדר לסודר יחיד, המהווה מעין נציג קנוני במחלקה שלה.
ניתן גם להגדיר פעולות בין סודרים, כמו חיבור, הפרש, כפל וחזקה. פעולות אלו שומרות חלקית על התכונות של הפעולות הרגילות על מספרים (למשל, החיבור איננו חילופי). ניתן להגדיר פונקציות מונוטוניות ורציפות בין סודרים, ביחס לטופולוגיית סדר.
סודרים מאפשרים להגדיר בתורת הקבוצות את האינדוקציה הטרנספיניטית ולהוכיח את משפט הרקורסיה הטרנספיניטית המהווים הכללה של המונחים אינדוקציה ורקורסיה על הטבעיים, ולהם שימושים רבים.
פרדוקסים
הגדרת מושג הקבוצה באופן שמאפשר, הלכה למעשה, לכל עצם להיכלל בה, מובילה למספר פרדוקסים, בהם הפרדוקס של ראסל. בעקבות הסתירה אליה הוביל הפרדוקס של ראסל, ובעיות נוספות, בהן הגדרת "קבוצת כל הקבוצות" והשלכותיה ביחס לקבוצת החזקה שלה (ראו פרדוקס קנטור) והפרדוקס של בורלי-פורטי, והצורך לבסס את רעיון הקבוצה באופן אקסיומטי, פותחה תורת הקבוצות האקסיומטית, שהיא למעשה התורה אליה לרוב מתכוונים היום מתמטיקאים כאשר הם מדברים על "תורת הקבוצות". האקסיומטיזציה של ארנסט צרמלו ואברהם הלוי פרנקל (אקסיומות צרמלו-פרנקל) מטילה מספר מגבלות על הגדרות של קבוצות כדי להימנע מהסתירות בתורה הנאיבית שהודגמו לעיל, והיא כיום הדרך המקובלת להתייחס לקבוצות באופן פורמלי.
לודוויג אוגוסט, דוכס אנהלט-קתן
לודוויג אוגוסט, דוכס אנהלט-קתן (20 בספטמבר 1802 - 18 בדצמבר 1818) היה נסיך גרמני מבית אסקניה, אשר היה השליט של דוכסות אנהלט-קתן.
ביוגרפיה
לודוויג אוגוסט נולד ב-16 בספטמבר 1802 בקתן, ארבעה ימים לאחר מותו של אביו לודוויג, נסיך אנהלט-קתן, מאשתו לואיזה, נסיכת הסן, בתם של לודוויג הראשון, הדוכס הגדול של הסן ולואיזה, נסיכת הסן-דרמשטאדט. שנה אחת מאוחר יותר, דודו, אוגוסט כריסטיאן, דוכס אנהלט-קתן התגרש מאשתו אחרי אחת עשרה שנים של נישואין, ללא ילדים, ולא הראה שום עניין להתחתן שוב, ובעקבות כך הפך לודוויג אוגוסט ליורש העצר.
כאשר אוגוסט כריסטיאן פרידריך נפטר בשנת 1812, לודוויג אוגוסט ירש אותו בגיל עשר, ולאופולד השלישי, דוכס אנהלט-דסאו, שימש כעוצר עד מותו בשנת 1817, ולאחר מכן נכדו, לאופולד הרביעי, דוכס אנהלט-דסאו שימש כעוצר בשם לודוויג אוגוסט.
לודוויג אוגוסט מת ב-18 בדצמבר 1818 בלייפציג, כשהיה רק בן שש עשרה שנים, והוחלף על ידי דודנו, פרידריך פרדיננד, דוכס אנהלט-קתן, מבית אנהלט-קתן-פלס.
המתקפה על שגרירות ערב הסעודית בח'רטום (1973)
המתקפה על שגרירות סעודיה בח'רטום הייתה פיגוע טרור שביצעו מחבלים פלסטינים מארגון ספטמבר השחור בתחילת מרץ 1973 בח'רטום, בירת סודאן. המחבלים חטפו 10 דיפלומטים זרים שהתכנסו בשגרירות הסעודית בעיר ולאחר ניסיונות להשיג שחרור אסירים בארצות הברית וישראל שלא צלחו, שחררו המחבלים את הדיפלומטים הערביים ורצחו את שגריר ארצות הברית וסגנו ואת שגריר בלגיה.
הפיגוע עורר זעזוע עמוק בעולם כולו, ואשמת תכנון הפיגוע הופנתה לארגון אש"ף ולעומד בראשו יאסר ערפאת.
החטיפה
הפיגוע התרחש ב-1 במרץ 1973, כאשר בחצר השגרירות הסעודית בח'רטום התקיימה מסיבת פרידה מסגן השגריר האמריקאי, ג'ורג' מור, שסיים אז את שירותו במדינה. במהלך המסיבה חדר למתחם השגרירות כלי רכב ובו מחבלים חמושים. המחבלים השתלטו ביריות על הדיפלומטים החוגגים, תוך כדי שהם פוצעים אחד מהדיפלומטים. לאחר מכן המחבלים ריכזו את הדיפלומטים, בהם שגריר ארצות הברית בסודאן קליאו נואל, סגנו ג'ורג' מור, שגרירי סעודיה ובלגיה, ודיפלומט ירדני, בבניין השגרירות, שם החזיקו בהם כבני ערובה. החוטפים הכו את בני הערובה והשפילו אותם.
החוטפים הציגו דרישות גבוהות לממשלות בעולם ובראשן שחרור אסירים, בהם סירחאן סירחאן (שרצח את רוברט קנדי וריצה עונש מאסר בארצות הברית), כל הנשים הפלסטיניות שהיו כלואות בישראל, מוחמד עודא (מראשי "ספטמבר השחור" שהיה עצור בירדן), וחברי ארגון באדר מיינהוף שהיו כלואים בגרמניה. נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון כינס מסיבת עיתונאים והודיע כי לא ייכנע למחבלים וסירב למלא את דרישותיהם.
ביום שלמחרת, משלא נענו דרישות המחבלים, נלקחו השגריר האמריקני נואל, סגנו מור והשגריר הבלגי למרתף הבניין ושם רצחו אותם המחבלים ביריות מטווח קצר, זאת כאשר על פי הוראה מפורשת שקיבלו ממפקדת אש"ף בביירות הם ירו תחילה ברגליהם של הקורבנות ולאחר מכן בבטנם על מנת להוסיף עליהם סבל, לאחר מכן שיחררו המחבלים את הדיפלומטים הערביים שהיו מוחזקים בידם והסגירו עצמם לסודנים.
תגובות
ארצות הברית האשימה את ארגון פת"ח במתקפה. בידי האמריקאים היו עדויות שהמחבלים באו מלוב במטוס של אש"ף, ושהרכב שהביא אותם לשגרירות נשא לוחית זיהוי של הנציגות הדיפלומטית של אש"ף בח'רטום. כמו כן בשדר שהגיע מביירות ושיועד למחבלים נשמעה דרישה להוצאתם להורג של החטופים. השדר נקלט בישראל והועבר לאמריקאים ושימש להוכחה כי הפלסטינים עמדו מאחוריה, האמריקאים דרשו מסודאן להטיל עונש מוות על המחבלים.
ממשלת סודאן הטילה אף היא את האחריות לפיגוע על ארגון פת"ח וברחובות ח'רטום נערכו הפגנות המוניות שקראו קריאות נגד ערפאת ואש"ף, גם רוב מדינות ערב הצטרפו לגינוי הרצח.
בסופו של דבר שניים מן המחבלים שוחררו מיד משום שלא נמצאו נגדם ראיות. ביוני 1974 נשפטו שישה מחבלים למאסרי עולם בעוון רצח הדיפלומטים אך 24 שעות לאחר מכן הם שוחררו בהיחבא והוטסו ללבנון.
זמן קצר לאחר מכן ערך צה"ל בביירות את מבצע אביב נעורים והרג כמה מראשי אש"ף. קיום המבצע התאפשר בין היתר משום שישראל חשה שלאחר הפיגוע בסודאן היא תזכה בגיבוי ממדינות העולם להכות בארגון הטרור.
עורב קצר-זנב
עוֹרֵב קְצַר-זָנָב (שם מדעי: Corvus rhipidurus) הוא ציפור ממשפחת העורביים.
מאפיינים
צבעו שחור ואורך גופו 44–55 ס"מ. אורך כנפו כ-45 ס"מ ומשקלו 350–550 גרם. מקורו מגושם יחסית וזנבו קצר.
מוצא העורב קצר-הזנב הוא אתיופיה והוא חי באזורים מדבריים. בעולם הוא נפוץ במזרח התיכון, צפון אפריקה, סודאן וקניה. בישראל הוא מופיע במדבר יהודה ובקע הערבה. כפי הנראה המים בנאות מדבר יהודה הם הגורם המגביל את תפוצתו של עורב קצר-הזנב ברחבי המדבר. כלומר, העורב מתרכז בעיקר ליד נאות מדבר שבהם מקורות מים.
העורב קצר-הזנב ניזון מחרקים ומפרוקי-רגליים אחרים, מגרעינים שהוא מוצא בצואת מעלי גירה, ומאשפת אדם. הוא נצפה אוכל טפילים מעל גמלים. פירות נאכלים בשמחה כאשר הם זמינים.
העורב קצר-הזנב מקנן על מדפי סלע וצוקים. בסומליה נצפה מקנן גם על עצים ומטיל 2–4 ביצים.
חוקרים מצאו כי מין זה משליך אבנים על ביצים כדי לפצחן, ובכך נמנה עם אחד ממיני העופות היחידים המשתמשים בכלים.
אליס ברזיס
אליס ברזיס היא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת בר-אילן וראש מרכז עזריאלי למדיניות כלכלית.
קריירה מקצועית
ברזיס היא בעלת תואר שלישי מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). תחומי המחקר העיקריים שלה הם מקרו-כלכלה, כלכלה בינלאומית וצמיחה כלכלית. ברזיס פרסמה מאמרים יחד עם חתן פרס נובל לכלכלה הפרופ' פול קרוגמן. בעברה שימשה בתפקידים בכירים בבנק ישראל. בנוסף למחקריה האקדמיים היא מפרסמת טורים כלכליים אקטואליים בכלי תקשורת ישראליים ובינלאומיים.
אליטות
אליס ברזיס בוחנת את התפתחות האליטות עד לעידן הנוכחי וחוקרת את השלכותיה על הכלכלה.
צמיחה כלכלית
בתחום הצמיחה הכלכלית פרסמה ברזיס מאמרים משותפים עם פול קרוגמן בו הם חוקרים את המניעים המביאים מדינות לגדולה ומניעים המורידים מדינות מגדולתן. במסגרת זאת, פיתחו תאוריה חדשה הנקראת תיאורית "קפיצת הצפרדע" ('leapfrogging').
אוכלוסייה ודמוגרפיה
ברזיס פרסמה מאמר מקיף ובו הם חוקרת את המספר האופטימלי של ילדים במשפחה מבחינת התועלת הכלכלית. היא בוחנת את המודל של תומאס מלתוס ומרקס ובו היא עומדת על ההבדלים בגישה זו בין מדינות מפותחות, ובין מדינות מתפתחות.
חינוך
ברזיס חקרה את נושא ההשכלה הגבוהה ומעמדה ומצאה כי הגורם אשר הופך מוסד לימודים למוצלח הוא מדיניות של חופש פעולה מצד המוסד, ללא התערבות המדינה, שאלת הבעלות (ציבורית או פרטית) היא בעלת חשיבות משנית.
פעילות פוליטית וחברתית
פרופסור ברזיס פעילה כנגד הרפורמה המשפטית ואף פירסמה מספר מאמרים בנושא מזווית כלכלית. כמו כן השתתפה בהפגנות כנגד אי גיוסם של חרדים לצה"ל כחלק מארגון אחים לנשק, למרות חשיפתו של העיתונאי ישי פרידמן שהיא לא שירתה בצה"ל או עשתה שירות לאומי.
חיים אישיים
בתם של אלתר ורחל שיינר, אחיה הוא הרב ישעיהו שיינר, מחסידות גור.
אדפולוגיה
אֵדָפוֹלוֹגְיָה (ביוונית: ἔδαφος, אֵדָפוֹס, "אדמה", + -λογία, ־לוגיה) היא תחום מחקר מדעי העוסק בהבנת יחסי הגומלין שבין הקרקע ובין האורגניזמים החיים בה ועליה, ובמיוחד השפעתה על הצומח. הוא אחד משני ענפים עיקריים של מדעי הקרקע (יחד עם פדולוגיה העוסקת בלימוד קרקעות בסביבתן הטבעית, דרכי היווצרותן והתפתחותן).
אליס ברזיס
קישורים חיצוניים
מכתביה
אדפולוגיה
היסטוריה
קסנופון (431–355 לפנה״ס), וקאטו (234–149 לפנה״ס), היו אדפולוגים מוקדמים. קסנופון ציין את ההשפעה מועילה של קלטור האדמה על היבול. קאטו כתב את ספרו "על החקלאות" (De Agricultura) שהמליץ עיבוד קרקע, מחזור זרעים ועוד.
יאן בפטיסט ואן הלמונט (1577–1644) ביצע ניסוי מפורסם בו הוא גידל עץ ערבה בכלי שהכיל כמות שקולה של קרקע וסיפק לו רק מי גשם במשך כחמש שנים. המשקל שנוסף לעץ בזמן גדילתו היה גדול בהרבה מן הירידה במשקל של הקרקע. מכך הוא הסיק כי הערבה הייתה עשוי מים. למרות שהמסקנה נכונה רק בחלקה, הניסוי שלו הצית מחדש עניין באדפולוגיה.
התגבשות הדרגתית
Fractional crystallization (geology) تبلور تجزيئي Fraktionierte Kristallisation Cristalización fraccionada Fraktioiva kiteytyminen Cristallisation fractionnée (chimie) Cristallizzazione frazionata Kristalfractionatie Cristalização fracionada (química) Фракциона кристализација
מבוא דותן
מבוא דותן היא התנחלות ויישוב קהילתי מעורב בצפון-מערב השומרון, השייך למועצה אזורית שומרון. היישוב צופה במיקומו על עמק דותן, העמק הגדול ביותר בהרי השומרון, ושוכן במרכז הדרך בין הערים באקה אל גרביה וג'נין.
היסטוריה
מבוא דותן הוקם באוקטובר 1977 באתר משטרת סאנור על ידי גרעין "דותן" (שעל שמו נקרא היישוב). אולם השטח סביב משטרת סנור היה קטן מכדי להכיל יישוב קבע ונעשו מאמצים לאתר שטח חלופי עבור הגרעין. באוגוסט 1979 אותר שטח של כ-100 דונם ליד עראבה וועדת השרים להתיישבות אישרה את הקמת היישוב בסוף אוגוסט 1979. ההחלטה אושררה בממשלה באמצע ספטמבר, לאור טענות שלועדת השרים להתיישבות לא הייתה סמכות לאשר יישובים הרחק מיישובים קיימים. על ההחלטה להקים את היישוב ערער יגאל ידין, בגלל התנגדותו להקים יישובים באזורים של אוכלוסייה ערבית צפופה, אך ערעורו נדחה. היישוב עבר למיקום הקבוע ביוני 1981 עם סיוע מאמנה.
בתקופת האינתיפאדה השנייה סבלו תושבי מבוא דותן מפיגועי טרור פלסטיני שבוצעו נגדם בדרכם אל היישוב או ממנו. בפיגועים אלה נרצחו מספר תושבים. צבי שלף נרצח בפיגוע ירי במאי 2001, הדס אבוטבול נרצחה בפיגוע בנובמבר 2001, ציון בושריאן נרצח בפיגוע במרץ 2003, וביולי 2004 נרצח ויקטור קריידרמן.
במהלך הכנת תוכנית ההתנתקות הוצע לפנות את היישוב ואת חרמש יחד עם 4 היישובים שפונו בצפון השומרון (גנים, כדים, שא-נור וחומש), אך לבסוף הוחלט שלא לפנותם.
על היישוב
אופי הקהילה מעורב. ביישוב שכונה דתית שמקורה בגרעין תורני מיסודה של ישיבת הגולן שהצטרף למבוא דותן בשנת 2003. ב-2016 הונחה אבן פינה לשכונת "נופי דותן". בשנת 2020 הוכשרו שטחים לבניית 50 יחידות דיור צמודי קרקע.
ביישוב שירותים כלליים כגון: מרפאה ודואר, ויש בו מספר מגרשי משחקים וספורט, פארקים ובריכת שחיה. ביישוב בית כנסת, מקווה ושירותי החינוך שבו ניתנים באמצעות מעונות, גנים, ומכינה קדם צבאית. ביישוב פועל סניף של בני עקיבא.
ארכאולוגיה
בסביבות היישוב מספר אתרים ארכאולוגיים:
אימרתי
אימֶרֶתי (בגאורגית: იმერეთი) – מחוז במערב גאורגיה, שנמצא בחבל ארץ הקרוי על שמו. הוא משתרע על שתי גדותיו של נהר הריוני בקטע זרימתו הצפוני. רובו משתרע על חלקו המזרחי של מישור קולכתי. החבלים הגובלים בו: לצ'חומי ורצ'ה מצפון, כארתלי ממזרח, סאמצחה-ג'אוואחתי מדרום, גוריה מדרום-מערב וסמגרלו ממערב.
האימרים, תושבי החבל, הם אחת הקבוצות האתניות שמרכיבות את העם הגאורגי ודוברים דיאלקט מקומי של גאורגית. מספרם נאמד בכ-800,000 איש.
כותאיסי היא העיר המרכזית במחוז, עם 248,000 תושבים (העיר השנייה בגודלה בגאורגיה). ערים תעשייתיות נוספות: זסטפוני, טקיבולי, צ'יאתורה וסמטרדיה. החבל ברובו חקלאי: מפורסם בכרמים, בשדות תירס ובתותים. אדמת החבל נוחה לעיבוד, אך זה נובע מלחות האקלים המקומי עקב הקרבה לים וריבוי המשקעים. סיבות אלה גרמו בעבר להיווצרותן של ביצות, שהגבילו את אזורי החקלאות והכתיבו התיישבות מפוזרת. רוב הביצות, שהביאו גם לתחלואה, יובשו כחלק מתהליך יצירת שטחים חקלאיים נרחבים בתקופת הקולקטיביזציה של שנות ה-30.
היסטוריה
העיר איה, שבה הוחזקה גיזת הזהב האגדית על פי סיפורי מסע הארגונאוטים ניצבה על פי אחת הסברות במקומה של כותאיסי ובכל אופן על אדמת החבל. מן המאה השישית לפנה"ס ועד המאה השביעית התקיימה על שטחה הממלכה המערב-גאורגית של אגריסי. במשך מאות שנים היא שימשה מוקד למאבקים צבאיים בין ממלכת פרס לאימפריה הביזנטית, שכל אחת מהן כבשה אותה מדי פעם. הממלכה קיבלה את הנצרות בשנת 523. במאה השביעית היא הייתה בעלת-בריתה העיקרית של האימפריה הביזנטית נגד הפרסים וסייעה רבות להחלשתם. במאה השמינית אגריסי עצמה נחלשה מאוד ממאבקיה להשגת עצמאות גמורה מן הביזנטים; גם האימפריה הביזנטית נחלשה באותה תקופה. נסיך אבחזיה, לאון השני, ניצל מצב זה והכריז על עצמאותו מביזנטייה, ואילו ב-786 השתלט על ממלכת אגריסי בסיועם הצבאי של הכוזרים וקרא לממלכה המאוחדת של מערב גאורגיה, ממלכת האבחזים. לאון השני קבע את בירתה של אגריסי הכבושה - כותאיסי - כבירתה של ממלכת האבחזים.
ב-975 ממלכת האבחזים, וחבל אימרתי בתוכה, הצטרפה לממלכה הגאורגית המאוחדת; כותאיסי הייתה גם לבירתה של ממלכה זו - עד לשחרורה של טביליסי, מידי הערבים ב-1122. עד התפרקותה של הממלכה הגאורגית במאה ה-15, אימרתי הייתה חלק ממנה. לאחר מכן הייתה היא הייתה לממלכה עצמאית, שסבלה רבות מפלישותיהם של הטורקים העות'מאנים.
מלך אימרתי סולומון השני (1810-1792) ריכז את כל כוחותיו למען איחוד מדיני של כל מערב גאורגיה תחת שלטונו. במסגרת מאמציו ניסה לספח את דוכסות סמגרלו השכנה, שבתגובה חתמה ב-1803 על הסכם עם האימפריה הרוסית, שלפיה הדוכסות הפכה לבת-חסותו של הצאר. עם סיפוחה של כארתלי-קאחתי (מזרח גאורגיה) על ידי האימפריה הרוסית ב-1801 סולומון השני הגביר את מאמצי ההתרחבות של ממלכתו ושוב נאבק למען סיפוחו של סמגרלו. הרוסים ניצלו את ההסכם עם דוכסות זו כדי לתקוף ולכבוש את ממלכת אימרתי ב-1810 ולספחה לאימפריה הרוסית. בתקופת העצמאות הקצרה של גאורגיה (1918-1921) החבל היה חלק מהרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה ולאחר הכיבוש הבולשביקי חלק מהרפובליקה הסוציאל פדרטיווית הסובייטית של עבר הקווקז עד שנת 1936 ולאחר מכן חלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של גאורגיה. עם עצמאותה של גאורגיה ב-1991 קיבל מעמד אדמיניסטרטיבי של רגיוני (מחוז), שבירתו כותאיסי.
נפות אימרתי
נפות אימרתי:
מושלים
1995 - תאימורז שאשיאשווילי 2003 - דוד מוּמלַדזֶה 2004 - גיאורגי גֶצַאדזֶה 2005 - אקקי בּוֹבּוֹחִידזֶה 2005 - זוראב כָּאגַ'איָה (ממלא מקום) 2005 - אקקי בּוֹבּוֹחִידזֶה 2009 - לאשה מָאכַּאצָארִיָה 2012 - ואחטנג בָּאלַאווָאדזֶה
מערך הנפגעים
מערך הנפגעים הוא גוף בחיל משאבי האנוש בצה"ל האחראי על הטיפול הלא רפואי בנפגעים בצה"ל. המערך אחראי על ליווי נפגעי צה"ל ובני משפחותיהם, ליווי משפחות מקל"ן ואיתור נעדרים. הוא גם נושא באחריות המקצועית לקביעת מדיניות ותורת עבודה בכל תחום הנפגעים, הדרכות ובניין הכוח בתחום עיסוקו.
בראש המערך עומדת קצינה בדרגת אלוף־משנה ובסיס המפקדה נמצא במפקדת קצין משאבי האנוש הראשי במחנה מקלף ברמת גן.
היסטוריה
החל מקום המדינה עסק צה"ל בתחום הנפגעים וליווי הנפגעים ובני משפחותיהם. עם קום צה"ל, בשנת 1948, הוקמה מחלקת נפגעים בצורה מצומצמת. במהלך מלחמת יום הכיפורים ב-1973 הבינו שיש צורך בגוף שירכז את הטיפול בנושא הנפגעים וילווה את הנפגעים ומשפחות ההרוגים. לאחר המלחמה ובעקבות ועדת אגרנט, הוחלט על הקמת מערך נפגעים סדור בחילות ובחטיבות. כך, החלו קצינות הנפגעים ללוות את המשפחות השכולות ואת הפצועים.
לאורך כל שנות פועלו, מערך הנפגעים פעל בשגרה ובחירום בכל תחום הנפגעים. במסגרת תפקידו מערך הנפגעים משמר את כבוד החללים, מלווה את הפצועים ומקיים את הקשר עם הנפגעים ובני משפחותיהם – הפצועים, הנכים ומשפחות החללים. כמו כן, הוא מוביל את תחום איתור נעדרי צה"ל.
סמלים
סגלי המערך עונדים שרוך ייחודי בצבעי צהוב-ותכלת. בעבר היה השרוך ניתן למש"קיות ולקצינות ולקציני הנפגעים בלבד, אך בתחילת חודש מאי 2011 הודיע רמ"ח הנפגעים שכלל בוגרי הכשרות המערך יזכו לענוד אותו - רכזי נפגעים, ראשי זירות נפגעים וסגליהם ושאר הבוגרים.
את ההמנון של מערך הנפגעים, "גשר לאדם", כתב איזי מן והלחין דרור אלכסנדר.
ייעוד וערכים מובילים
ייעוד מערך הנפגעים הוא להוות סמכות מקצועית המתווה ומטמיעה מדיניות בצה"ל בכל הנוגע לקשר עם נפגעים ובני משפחותיהם. בנוסף, מערך הנפגעים מסייע למפקדים וליחידות ליזום ולחזק את הקשר עם הנפגעים ומשפחותיהם. כל זאת, על מנת לממש את מחויבות צה"ל לנפגע, למשפחתו ולחברה הישראלית. מערך הנפגעים נמצא בתווך שבין חברה לצבא, ועל כן על מערך הנפגעים לפעול ברגישות יתרה בעבודתם, ולדאוג לטוות חוטי אמון בין שני הצדדים. סגל מערך הנפגעים שואב את כוחו מתוך ערכי השליחות ואהבת הארץ, אהבת האדם, מתוך כמיהה לאחדות, ערבות הדדית ואחריות. תפקיד סגל מערך הנפגעים הוא ללוות, לייצג, לסייע ולתווך לאוכלוסיית הנפגעים ובני משפחותיהם.
מחלקת נפגעים
מחלקת נפגעים מורכבת מארבעה ענפים:
ענף קשר למשפחות
הענף עוסק בקשר עם המשפחות השכולות בטיפול במאושפזים ובנכים ובמשפחתם, ובהדרכה ומהווה גורם מקצועי לסגלי הנפגעים בשטח.
מדורי מטה אלה עובדים מול הדרג הנפרס (מדורי הנפגעים החיליים או החטיבתיים), מנחים אותם מקצועית בתחומם, מקבלים מהם את בקשות המשפחות ופועלים מול גורמים חיצוניים על מנת להשיב עליהם. מלבד מדורים אלה כולל ענף קשר למשפחות גם מדורים נוספים האחראים על התחום הניהולי והארגוני של מחלקת נפגעים, כגון: מדור כוח אדם ומדור ארגון וחירום.
ענף אית"ן
ענף אית"ן (ראשי תיבות של "איתור נעדרים") אחראי על איתור הנעדרים בצה"ל ושומר על קשר עם משפחות השבויים והנעדרים לאורך השנים. תחת הענף קיימים שני תחומי עיסוק:
ענף הנפגעים
ענף הנפגעים אחראי על הטיפול הראשוני בנפגע בצה"ל לרבות הודעות הנפגעים ותמיכה בבני המשפחה בשלבי ההודעה הראשונים. בענף נמצא חמ"ל הנפגעים אשר פועל 24 שעות ביממה ואחראי על קבלת המידע על הנפגעים והטיפול בו, כולל עדכון הגורמים הנוגעים בדבר, לרבות גורמי הפיקוד הבכיר והנחיה מקצועית לטיפול בהודעה על הנפגע למשפחתו. בשגרה אחראי הענף גם על רישומת, תעודות ומתן מענה טכני למערך כולו.
בנוסף אחראי הענף על תאום והפעלת מודיעי הנפגעים באמצעות זירות הנפגעים:
ענף ליווי פצועי ונכי צה"ל
לאור עבודת מטה שהתקיימה בצה"ל בשנים האחרונות וכחלק מרפורמת "בנפש אחת", הוקם בשנת 2021 ענף לליווי נכים בצה"ל תחת מערך הנפגעים. הענף עוסק במספר נושאים שתכליתם טיוב המענה שמעניק צה"ל לנכי ופצועי צה"ל, ואלו הם מדוריו:
הדרג הנפרס
משרתי המערך פרוסים בכל החילות וחטיבות צה"ל לרבות מדורים המרכזים את הטיפול בחטיבות המילואים השונות ומלווים את המשפחות השכולות, הפצועים והנכים לאורך השנים.
תחת המערך ארבעה ענפים עיקריים המחולקים למדורים ובראש כל אחד מהם עומד קצין בדרגת סגן-אלוף:
המערך בחירום
בשעת חירום חטיבת הנפגעים תומכת את רציפות המאמץ המבצעי תוך קביעת מדיניות, שליטה בנתוני כוח אדם נפגע, ביצוע הודעות נפגעים, קבורה, איתור נעדרים וליווי המשפחות השכולות, משפחות השבויים והנעדרים והפצועים.
מערך הנפגעים ובחירום חטיבת הנפגעים, מונה אנשי מילואים ומורכבת מארבעה מרכזים עיקריים: מרכז נפגעים, מרכז אית"ן, מרכז שו"ן, ומרכז קשר.
החטיבה מבצעת אימונים ותרגילים בשיתוף אנשי המילואים ובכך מתחזקת כשירות חטיבת הנפגעים בשעת חירום. מנהלת התרגילים והבקרה של מערך הנפגעים מלווה את אימונים אלו ומבצע בהם בקרה וחניכה.
בשעת חירום נפרסות תשע גזרות וארבעה זירות בבסיסים השונים ברחבי הארץ, משם יוצאות הודעות הנפגעים למשפחות. חטיבת הנפגעים מתרחבת בהיבטי סדר כוח ויכולות בשעת חירום על פי ארבעת מדרגות גיוס ובהתאם לתרחישי הנפגעים.
קבלת ההודעה היא ההתחלה של ליווי סגלי הנפגעים, החל מהמודיעים ועד לקצינות הנפגעים ואנשי הקשר למשפחות אשר מלווים את המשפחה לאחר השבעה.
יחסי בולגריה–סלובקיה
יחסי בולגריה–סלובקיה הם יחסי החוץ בין בולגריה וסלובקיה.
סקירה כללית
בולגריה כוננה במקור קשרים דיפלומטיים עם צ'כוסלובקיה ב-1920. סלובקיה הכריזה על עצמאות מצ'כוסלובקיה ב-1993, והייתה עצמאית לזמן קצר במהלך מלחמת העולם השנייה כרפובליקה הסלובקית. בולגריה וסלובקיה כוננו יחסים דיפלומטיים לראשונה בין 1939 ל-1945. שתי המדינות כוננו מחדש את היחסים הדיפלומטיים ב-1 בינואר 1993. בפברואר 1994 בולגריה פתחה שגרירות בברטיסלאבה, וביוני 1994 סלובקיה פתחה שגרירות בסופיה.
מרכז אדוה
מרכז אדוה הוא מכון לחקר החברה הישראלית, הדוגל בגישה כלכלית-חברתית סוציאל-דמוקרטית. המרכז נוסד בשנת 1991 על ידי פעילים משלוש תנועות חברתיות: התנועה לשוויון של יהודים מזרחים, התנועה הפמיניסטית והתנועה לשוויון זכויות לאזרחים ערבים.
המייסדת והמנהלת הראשונה של מרכז אדוה היא ברברה סבירסקי, אותה החליפה בשנת 2019 עו"ד נוגה דגן-בוזגלו כמנכ"לית מרכז אדוה; החל מאוקטובר 2020 המנכ"ל הוא יובל ליבנת. המנהל האקדמי הוא ד"ר שלמה סבירסקי ויו"ר הוועד המנהל הוא פרופ' יוסי דהאן.
פעילות
המכון מתמקד בחקר המדיניות החברתית בישראל וניתוחה. הוא מפרסם דו"חות תקופתיים, ומאז 1998 מוציא דו"ח שנתי על תמונת המצב החברתי בישראל. הדו"חות של מרכז אדוה בוחנים את העוני והפערים הכלכליים בין הקבוצות השונות בחברה הישראלית ואת השירותים החברתיים הציבוריים בישראל. המרכז מנתח את המדיניות הכלכלית חברתית בישראל מתוך שאיפה לצמצום פערים כלכליים. הוא עוסק בתחומים של תקציב המדינה, המיסוי והשירותים החברתיים – חינוך, בריאות, דיור, רווחה ותחבורה ומפרסם המלצות למדיניות בהתאם לעמדותיו – חיזוק מדינת הרווחה והגדלת ההוצאה הציבורית על חינוך, דיור, תשתיות ובריאות. חוקרי המרכז המליצו על העלאת מס חברות, לפחות כהוראת שעה, על מנת שמימון ההוצאות של מלחמת לבנון השנייה לא ייפול על השכבות החלשות באוכלוסייה.
בנוסף, המרכז בוחן את המדיניות הממשלתית, ובמרכזה את תקציב המדינה, באמצעות פרויקט ניתוח תקציב המדינה, שיוצא לקראת העברת התקציב, ומתריע על אי-שוויון בחלוקת עוגת התקציב, כמו גם על אפליה תקציבית של קבוצות שונות, בהן ישראלים יוצאי אתיופיה והבדואים בישראל.
הטמעת חשיבה מגדרית
מאז 1997 המרכז מקדם את רעיון הטמעת החשיבה המגדרית במדיניות ובתקציבי הממשלה והרשויות המקומיות. העבודה של המרכז משלבת עבודת שטח, מחקר וקידום מדיניות. במסגרת זאת, יזם המרכז, הקמת קואליציה של ארגוני נשים, גופים אקדמיים וארגוני חברה אזרחית לקידום הטמעת חשיבה מגדרית בתקציבים ובמדיניות – "פורום נשים לתקציב הוגן". הפורום החל לפעול באוגוסט 2004. בעקבות פעילות המרכז החליטה הממשלה בשנת 2014 על אימוץ המלצות הוועדה לבחינה מגדרית של תקציב המדינה בישראל, וכן הוחלט על יישום הדרגתי של ניתוח מגדרי של תקציב המדינה והטמעת חשיבה מגדרית בתהליכי התקצוב.
פנסיית חובה
מרכז אדוה היה שותף לקידום חקיקת חוק פנסיה חובה בשנת 2010 וכן לביקורת, לצד פורום החוסכים לפנסיה וארגונים נוספים, על השלכות הפרטת החיסכון הפנסיוני על החוסכים המתבטא בתשלום דמי ניהול גבוהים הנוגסים בכ-30% של הקצבה לחוסכים. כן מבקר המרכז את מערך הייעוץ הפנסיוני הנשלט על ידי בנקים וחברות ביטוח המרכז מקיים סדנאות לחינוך עובדים על חשיבות חיסכון בפרישה ועל היתרונות והחסרונות של אלטרנטיבות שונות.
חינוך
המרכז הפיק סדרת מסמכי מדיניות בנושא מערכת החינוך בישראל, בעיות באופן תקצובה ואי השוויון הגבוה המאפיין אותה. במסמך יעדים לתיקון החינוך שפורסם באוגוסט 2011 מציע המרכז קוים לרפורמה מקיפה.
חיזוק מערכת הבריאות הציבורית
מרכז אדוה מנטר את תקצוב מערך הבריאות, את מה שהוא מגדיר כשחיקה בתקציב סל הבריאות ואת מגמות ההפרטה והעלייה בתשלומי משקי הבית על שירותי בריאות ואי השוויון שהן יוצרות.
בשנת 2012 עתר המרכז עם עמותות נוספות בבג"ץ נגד ההיתר להפעיל בבית החולים העתידי באשדוד שירותי רפואה פרטית בתשלום, בטענה כי יפגע בזכות לבריאות של אלה שאינם מסוגלים לשאת בתשלום לעניין בחירת רופא. העתירה נדחתה, בשל טענה לשיהוי העתירה למשך זמן רב לאחר פרסום ההיתר, ובנוסף לא הוכח כי ההיתר אכן יפגע בזכותם של השכבות החלשות, והעותרים חויבו בהוצאות משפט בסך של 45,000 ש"ח.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני
המרכז מפרסם דו"ח דו שנתי בשם "מחיר הסכסוך". הפרסום קושר בין הסכסוך הישראלי-פלסטיני לצמיחה הכלכלית של ישראל, תקציבה, התפתחותה החברתית, חזונה ומצבה הבינלאומי.
אי-שוויון חברתי
המרכז עוסק בפערים בין העשירים לעניים במדינה, וכן בין אשכנזים למזרחים. המרכז פרסם דו"ח המציע פתרון למשבר הדיור בישראל בעזרת דיור ציבורי אוניברסלי. בשנת 2020 פרסם המרכז דו"ח המראה שיפור קל בפערי שכר מגדריים בישראל, עם זאת, הוא מצביע על כך שהפערים המגדריים בשכר לשעה כמעט ולא הצטמצמו בעשור האחרון.
פרסים
בשנת 2006 קיבל המרכז את אות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג של האגודה לזכויות האזרח.
ביקורת על פעילות המרכז
הכלכלן פרופ' דן בן-דוד כתב כי על-אף שלעיתים עמדותיו זהות לאלו של מרכז אדוה, המרכז "מעגל פינות באופן שיטתי במשך שנים כאמצעי לקידום השקפת עולמו". ביקורת דומה נמתחה מצד עיתונאים כלכליים, לפיה דו"חות המרכז מגמתיים ונוטים להציג את הנתונים באופן שתומך באידאולוגיה החברתית-כלכלית של החוקרים.
חלב אם
חלב אם הוא חלב הנוצר בשדי האישה, ומיועד להזין את התינוק שילדה. בחודשים הראשונים לחייהם (מקובל עד בערך שישה חודשים) ניזונים תינוקות מחלב אם ומתחליף חלב (כגון תרכובת מזון לתינוקות) בלבד. תזונה המבוססת על חלב אם בלבד (או תחליפיו) מספקת את כל צרכיו התזונתיים של התינוק. על פי המלצת ארגון הבריאות העולמי, הנקה בלעדית מומלצת עד גיל חצי שנה, והנקה בשילוב עם מזון לתינוקות כתזונה משלימה מומלצת עד לגיל שנתיים, ואף מעבר לכך.
ייצור החלב
מיד לאחר הלידה מופרשים בגוף האישה פרולקטין ואוקסיטוצין, הגורמים ליצור חלב בשדיים במטרה להזין את התינוק. החלב הראשוני שנוצר מיד לאחר הלידה נקרא קולוסטרום, והוא עשיר בנוגדנים מסוג IgA, המוצאים דרכם למערכת העיכול של היילוד. העברה זו מסייעת להגן על התינוק, ומחזקת את מערכת החיסון שלו כך שתתפקד כראוי.
כשרות חלב אם
לפי ההלכה היהודית חלב אם מותר באכילה והוא לא נחשב חלב לעניין איסור בשר בחלב. אך חכמים אסרו לינוק חלב מאשה חוץ מתינוק עד גיל עשרים וארבעה חודשים. לאחר גיל זה, אם התינוק ממשיך לינוק ברציפות מותר להניקו עד גיל ארבע, ואם יש צורך בכך אז גם עד גיל חמש. (מסכת כתובות דף ס, עמוד א; שו"ע יו"ד פא, ז)
מכון רוברט קוך
מכון רוברט קוך (בגרמנית: Robert Koch-Insti­tut; בראשי תיבות: RKI) הוא סוכנות ממשלתית פדרלית ומכון מחקר שאחראי על בקרת ומניעת מחלות. הוא ממוקם בברלין ולו מתקנים גם בוורניגרודה. כסוכנות פדרלית עליונה, היא כפופה למשרד הבריאות הפדרלי של גרמניה. המכון נוסד לראשונה בשנת 1891 ונקרא על שמו של המנהל המייסד שלו, מייסד הבקטריולוגיה המודרנית וחתן פרס נובל רוברט קוך.
משימות
מכון רוברט קוך מפקח על בריאות הציבור. משימות הליבה שלה כוללות איתור, מניעה ומאבק במחלות זיהומיות ומחלות חסינות לחיסונים בגרמניה. המכון מייעץ לציבור ולממשל על מניעה והתמודדות עם התפרצויות מחלות זיהומיות כמו מגפת שפעת החזירים בשנת 2009 והתפרצות EHEC O104: H4 בשנת 2011. המכון מופקד גם על מעקב אחר בריאות ודיווח בריאות בגרמניה, המכסה מחלות חסינות לחיסונים: במחקרי ניטור גדולים, RKI עוקב אחר מצבם הבריאותי של מבוגרים וילדים בגרמניה.
מדעני RKI מפרסמים באופן קבוע את תוצאותיהם בכתבי עת מדעיים ובדו"חות, למשל "דו"ח שנתי לאפידמיולוגיה של מחלות זיהומיות", דוחות מיוחדים על מחלות שונות בגרמניה (שפעת, שחפת, סרטן), "בריאות בגרמניה". מלבד זאת, המכון מפרסם כמה כתבי-עת מדעיים, כמו למשל "כתב העת לבקרת בריאות", "עלון אפידמיולוגי" וביטאון "Bundesgesundheitsblatt". המכון הוא גם ביתם של מרכזים אזרחיים שונים ומעבדות ייעוץ בתחום האפידמיולוגיה.
במכון רוברט קוך ממוקמים גם כ-15 ועדות מדעיות, כמו הוועדה לחיסונים (STIKO) והנציבות להיגיינה של בתי חולים ולמניעת זיהום (KRINKO).
צוות RKI מעורב בפרויקטים ותוכניות מחקר בינלאומיות שונות ועוזר להתמודד עם בעיות דחופות בבריאות הציבור כמו התפרצות האבולה במערב אפריקה בשנת 2011. RKI משתף פעולה גם באופן הדוק עם שותפים בינלאומיים ולאומיים כמו המרכז האירופי לבקרת מחלות ומניעתן (ECDC), ארגון הבריאות העולמי (WHO) והוא אחד המכונים הפדרליים בקבוצת העבודה של מוסדות מחקר מחלקתיים בברלין.
המכון מארח שתי מעבדות של ארגון הבריאות העולמי (לפוליו וחצבת ולאדמת) והיה המרכז לשיתוף פעולה של ארגון הבריאות העולמי לזיהומים חדשים ואיומים ביולוגיים מאז 2016. RKI הוא המכון הפדרלי היחיד בגרמניה בתחום הרפואה האנושית עם מעבדת BSL-4 (שנפתחה בשנת 2015 והחלה לפעול באופן מלא בקיץ 2018).
מיקום וארגון
למכון רוברט קוך מטה ושני אתרים נוספים בברלין (נורדופר, סייסשטראסה, גנרל-פייפ-שטראסה) וכן אתר באזור ורניגרודה/הרץ. המכון מתמקד במחקר, כאשר כ-450 מתוך כ-1,100 אנשי צוות הם מדענים. המכון מורכב מ: מוזיאון המציג את חייו ויצירתו של רוברט קוך כמו גם את פעילות המכון כיום ממוקם בבניין הראשי באתר נורדופר והוא פתוח למבקרים מיום שני עד שישי. ניתן לבקר במוזוליאום עם שרידיו של רוברט קוך.
היסטוריה
המכון הוקם על ידי חתן פרס נובל רוברט קוך בשנת 1891 בשם המכון הפרוסי המלכותי למחלות זיהומיות. קוך חי עד גיל 66, כאשר נפטר מהתקף לב בבאדן-באדן, ב-27 במאי 1910; אפרו נקבר במוזוליאום בתחום המכון ב-10 בדצמבר 1910. בשנים 1917–1933 ניהל את המכון פרד נויפלד. סגנו של נויפלד בשנים 1919–1933 היה וולטר לווינטל.
בתקופת הרייך השלישי, המכון היה מעורב גם בזוועות שבוצעו בשם הנציונל-סוציאליזם. בשנת 1941 היה המכון מעורב בהקמת ניסויים לחיסונים נגד טיפוס במחנה הריכוז בוכנוולד שהביא למותם של 127 מתוך 537 האסירים שעברו ניסויים. המכון נקרא על שמו של רוברט קוך בשנת 1942.
בשנת 1952 המכון הפך לסוכנות הכפופה לסוכנות הבריאות הפדרלית. בעקבות איחוד גרמניה בשנת 1990, כמה סוכנויות בריאות לשעבר בגרמניה המזרחית שולבו (בחלקן) במכון רוברט קוך. אחד מהם היה המכון לאפידמיולוגיה ניסיונית באזור ורניגרודה/הרץ, שעדיין משמש את המכון כיום.
בשנת 1994 פורקה סוכנות הבריאות הפדרלית, ו-RKI הפכה לסוכנות פדרלית עצמאית במסגרת משרד הבריאות הפדרלי הגרמני. שני מכוני סוכנות הבריאות הפדרלית לשעבר, מרכז האיידס שבברלין והמכון לרפואה חברתית ואפידמיולוגיה ( "Institut für Sozialmedizin und Epidemiologie" ) צורפו למכון רוברט קוך. ל-RKI - שעד אז היה עסוק במחלות זיהומיות בלבד - היה נושא עיסוק נוסף: מאבק במחלות חסינות לחיסונים וטיפול בגורמי הסיכון שלהן.
סוף שבוע מטורף
סוף שבוע מטורף הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת קומדיה מטורפת משנת 1986 בבמויו של אילן מושנזון, עם אוסי הלל, דליק ווליניץ ודורון צפריר בתפקידים הראשיים.
העלילה היא על חלילנית המקבלת הודעה כי ימיה ספורים, נוסעת למלון ומחליטה להתאבד, שם היא עוברת חוויות מטורפות.
הסרט ספג ביקורות שליליות, וירד מהמסכים לאחר זמן קצר.
תקציר העלילה
נגה נרקיס (אוסי הלל) היא חלילנית מקצועית הנמצאת כעת בתחרות חלילנים. היא מגיעה לקליניקה של ד"ר תקווה (שמואל וולף). הוא מתבונן בצילום הגולגולת שלה ומראה לה שיש לה גידול ממאיר במוח. היא מתעלפת במקום, לאחר מכן היא יוצאת ונשכבת על הכביש במטרה להידרס אך לא מצליחה בכך ונאספת על ידי אנשים.
יניל (דליק ווליניץ) עוקב אחריה בתור בלש פרטי שנשכר על ידי אמה החורגת (אופליה שטראל) כדי לגלות היכן נמצא כל כספו של בעלה המנוח, אביגדור.
בינתיים מגלה ד"ר תקווה כי הגוש אותו אבחן כגידול אינו אלא חתיכת מיונז שנזל מהסנדביץ' של מזכירתו נחמה.
בינתיים מגיעה נגה למלון השרון בקבוצה של תיירות ונרשמת לחדר של תיירת שלא הגיעה. היא עולה לקומה גבוהה ומוכנה לקפוץ אלא שדייר בחדר צמוד רואה אותה ומשכנע אותה שלא תקפוץ. הוא עיתונאי מפוטר בשם נפתלי (דורון צפריר) והוא מחפש סקופים כדי לחזור לעבודה. הוא עומד לצלם את נגה אך במקום זה הוא נופל מגובה על יריעת בד וניצל.
מנהל המלון הוא אלחנן (גדעון שמר) ופקיד הקבלה הוא ציון (דב נבון). אלחנן רודה בציון ועל כל טעות הוא מצווה עליו לעמוד על שרפרף ואז סוטר לו.
במלון מסתובב גם מחבל ערבי (שאול מזרחי) ומחפש מקום להניח בו פצצה. משגיח הכשרות לייבל'ה (אריה מוסקונה) גונב מזון מהמלון בעזרת העבריין הרצל (איציק בן מלך) שגם חוטף תינוק כדי למסרו בכסף לאחת התיירות במלון. לייבל'ה משבית מדי פעם את חדר האוכל בגלל בעיות כשרות והמלון מאבד כוכבים.
במלון מתארח גם שר התיירות פרויקה (אבנר חזקיהו) שמסרב לתת ראיון לנפתלי.
יניל מגלה לנגה כי היא בריאה ומוצא בחליל שלה פתק עם מספר החלקה של אביה. האלמנה טוענת כי בעלה מכר את כל הרכוש שלהם ובכסף שקיבל רכש יהלום יקר ובלע אותו לפני מותו.
בסוף נפגשים כולם בבית הקברות שם כבר נמצאת האלמנה שחופרת בקבר. הרצל שמצא את הפצצה במלון ממהר ומניח את הפצצה בקבר החפור. כולם בורחים, אך לאחר הפיצוץ פורץ במקום נפט ונמצא היהלום היקר.
לבסוף מופיעה בכתובית כי האם החורגת קנתה בכספי הנפט את המלון והחזירה לו את כל הכוכבים. יניל ונגה באים להתארח במלון. כעת ציון הוא המנהל והוא זה שסוטר לאלחנן על טעויות.
דב מורן
דב מורן (נולד ב-29 ביולי 1955) הוא יזם, משקיע הון סיכון, איש עסקים, סופר ומרצה ישראלי. מורן הוא ממציא הדיסק און קי. נחשב לאחד מהאישים המשפיעים ביותר בעולם מתעשיית ההייטק הישראלי. הוא המייסד של קרן ההון-סיכון, גרוב ונצ'רס, המנהלת כחצי מיליארד דולר.
ביוגרפיה
נולד ברמת גן בשם דב מינץ כילד הצעיר מבין שני ילדים לזוג ניצולי שואה ילידי פולין, ברוך מינץ, יליד קרוסנו, ובינה לבית גבר, ילידת בלוניה. למד בתיכון אהל שם, שירת בחיל הים הישראלי ושימש כמפקד מדור המיקרו-מעבדים של החיל. סיים תואר ראשון בהנדסת חשמל ומחשבים בהצטיינות בטכניון.
ב-1989 הקים את חברת "אם-סיסטמס", שהייתה חלוצה בפיתוח התקני אחסון נתונים בפלאש, והיה מנכ"ל ויו"ר שלה. עמד מאחורי שני הפיתוחים המרכזיים של החברה: זיכרונות ניידים, המכונים דיסק און קי, ורכיב זיכרון ששולב בטלפונים סלולריים (מובייל דיסק-און-צ'יפ). פרט לכך פיתחה החברה כרטיסי SIM לטלפונים סלולריים. ב-2001 הסתכמו מכירות החברה ב-45 מיליון דולר, וב-2006 הן נסקו לכמיליארד דולר. באוגוסט 2006 נמכרה אם סיסטמס ליצרנית כרטיסי הזיכרון "סנדיסק", עבור 1.55 מיליארד דולר, ומורן קיבל מניות סנדיסק שהיו שוות אז כ-80 מיליון דולר.
ב-2007 הקים את חברת "מודו", שפיתחה טלפון סלולרי קטן ומודולרי שמתאפיין בפרסונליזציה של החומרה, שהגה מורן. הטלפון הסלולרי של מודו הוכתר בתואר הטלפון הסלולרי הקל בעולם, והוא קבע שיא גינס עולמי. עם פרוץ המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008 נתקלה החברה בקשיים לאחר שנכשלה בגיוס כסף מקרנות הון-סיכון וגופי השקעה אחרים. במאי 2011 נמכרו כל הפטנטים של חברת מודו לגוגל ב-17 מיליון ש"ח - פחות מ-5 מיליון דולר. פטנטים אלו היו הבסיס לפרויקט כושל של גוגל בשם פרויקט ארה - טלפון חכם מודולרי. הפרויקט ננטש בשנת 2016.
מורן כיהן גם כיו"ר טאואר סמיקונדקטור, מפתחת ויצרנית של מוליכים למחצה ומעגלים משולבים לתעשיית האלקטרוניקה. בתקופת כהונתו הצליח מורן להביא את החברה שהייתה בקשיים לרווחיות תפעולית. במקביל כיהן מורן גם כיו"ר Biomas, מפתחת תרופות חדשניות.
אברהם שפירא (זקן השומרים)
אברהם שפירא (ג' בתשרי תרל"א, 28 בספטמבר 1870 – ה' בטבת תשכ"ו, 28 בדצמבר 1965) היה ראש אגודת שומרים. מרבית חייו עשה בפתח תקווה. חבריו כינוהו בשם "ג'דע", והוא נודע בכינוי "זקן השומרים". בן העלייה הראשונה.
דב מורן
ביוגרפיה
בשנת 2011 ייסד מורן מיזם עסקי בשם Comigo, הפועל בתחום חוויית הצפייה הטלוויזיונית. מורן פועל כיו"ר החברה. בנוסף הוא המציא את "סמארט-טייפ" (Smartype), מקלדת עם מסך על ידי חברת "KEYVIEW" אותה ייסד יחד עם אורי בריזון, המשמש גם כמנכ"ל החברה.
אברהם שפירא (זקן השומרים)
שפירא עמד בראש השמירה וההגנה באזור פתח תקווה במשך כ-30 שנה. בתקופה זו הגן על המושבה ושדותיה בפני עשרות התקפות וניסיונות גנבה. סביב שפירא ואנשיו התפתח מוניטין של ארגון תקיף וחזק, עובדה אשר הרתיעה את תושבי הסביבה מלתקוף את פתח תקווה מלכתחילה. למרות זאת הקפיד שפירא על שכנות טובה עם ערביי הסביבה. המוטו אותו טבע היה "לא להרוג ולא להיהרג". הוא קשר קשרי ידידות עם שכני המושבה הערבים, אשר גילו הערכה רבה לאומץ ליבו. בשל כך זכה שפירא לכבוד רב מצד שכנים אלו ואף התבקש לשאת ולתת בשמם עם חמולות אחרות, עם שלטונות המנדט הבריטי ועם ראשי היישוב היהודי, ולשמש כבורר בסכסוכים בין שבטים בדואים וחמולות ערביות בסביבת פתח תקווה. בתקופה זו הוצמד לשפירא הכינוי "ג'דע".
דב מורן
ביוגרפיה
מורן הוא משקיע בסטארט-אפים בשלב מוקדם (Seed). השקיע בחברות שונות בתחומי בריאות דיגיטלית, מדיה, תקשורת, ואינטרנט של הדברים. החל מ-2016 מכהן כשותף-מנהל בקרן ההון סיכון גרוב ונצ'רס, המתמקדת בהשקעות "טכנולוגיה עמוקה". באוקטובר 2017 דווח כי הקרן גייסה 110 מיליון דולר.
אברהם שפירא (זקן השומרים)
ביוגרפיה
אברהם שפירא נולד באוקראינה למשפחת רבנים. עלה עם משפחתו לארץ בתחילת העשור השני לחייו, מנמל אודסה לנמל יפו. אביו היה ממקימי יהודיה, יהוד. משם עברה המשפחה לפתח תקווה, שם בילה שפירא את מרבית חייו.
שפירא היה פעיל בהגנת המושבה עוד משחר נעוריו. בצעירותו אף שימש כמלווה לברון רוטשילד. בשנות ה-90 של המאה ה-19 הקים ארגון שמירה אשר פעל בפתח תקווה וסביבתה, בהגנה על ביטחון המושבה, ובמניעת פשיעה חקלאית. בשנת 1890 מונה לראש השומרים. במהלך מלחמת העולם הראשונה, נבחר ליושב-ראש ועד המושבה. פעילותו כיושב ראש הוועד נקטעה כאשר נעצר בשנת 1915 בחשד לחברות בארגון ניל"י, וריגול לטובת הבריטים.
דב מורן
ביוגרפיה
ב-2016 פרסם ספר ״100 דלתות - מבוא ליזמות״, בהוצאת ידיעות ספרים.