cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ג'וזף רייט מדרבי
ביוגרפיה
לאחר שהחליט להיות צייר, עבר רייט ללונדון בשנת 1751 ולמד כשנתיים אצל תומאס האדסון שהיה גם המורה של ג'ושוע ריינולדס. אחרי שצייר מספר דיוקנאות בדרבי, חזר שוב רייט לעבוד כשוליה אצל האדסון למשך 15 חודשים. בשנת 1753 חזר רייט לדרבי. רייט עסק בציור דיוקנאות עם קיארוסקורו חזק תחת אור מלאכותי שהיה לסימן היכר שלו, וגם צייר נופים. בשנים 1768 עד 1771 עת שהה בליברפול, הייתה לרייט עוד תקופה פורייה בדיוקנאות של מכובדים ומשפחותיהם.
ב-28 ביולי 1773 נשא רייט לאישה את אן (ידועה כ-האנה) סוויפט, בתו של כורה עופרת. לרייט ולאשתו היו שישה ילדים, מתוכם שלושה מתו בינקות. בשנת 1773 יצא רייט לאיטליה עם אשתו ההרה, עם ג'ון דאונמן (צייר דיוקנאות וולשי), ועם ריצ'רד הרלסטון (תלמידו לעתיד). אנייתם עגנה במשך שלושה שבועות בניס לפני השלמת מסעם לליבורנו איטליה בפברואר 1774. דאונמן חזר לאנגליה ב-1775 ורייט המשיך לשהות זמן רב בנאפולי אך לא זכה לחזות בהתפרצות משמעותית של הר הגעש וזוב. ייתכן אבל שנכח בהתפרצויות קטנות יותר שנתנו לו השראה לכמה מציוריו של ההר. כשחזר מאיטליה התיישב בעיר באת' ועסק שוב בציור דיוקנאות, אך בעקבות הצלחה מועטה שם חזר סופית לדרבי בשנת 1777 ושם נשאר לגור לשארית חייו. רייט פיתח אסתמה והיה מודאג לגבי ביתו ובקשר לבעיות אלה טופל על ידי חברו הרופא, הממציא והמשורר האנגלי ארסמוס דרווין (סבו של צ'ארלס דרווין אבי תורת האבולוציה). ב-17 באוגוסט 1790 מתה אשתו. ב-29 באוגוסט 1797 מת רייט בביתו החדש (שברחוב Queen מס' 28, דרבי), שם העביר את חודשי חייו האחרונים עם שתי בנותיו..
רייט הציג לעיתים קרובות את ציוריו בתערוכות של אגודת האומנים ושל האקדמיה המלכותית לאמנויות, אליה התקבל כחבר עמית ב-1781 וכחבר מלא ב-1784. הוא סירב לקבל את חברות הכבוד הזאת בשל יחס מזלזל שקיבל לדעתו וניתק כל קשר עם האקדמיה, אף על פי שהמשיך להציג בה בשנים 1783–1794. רייט הכיר בהשפעה של אלכסנדר קוזנס (צייר בריטי) על יצירתו וגם רכש כמה מציוריו. הוא הזכיר באופן מיוחד את שיטתו של קוזנס לפתח ציור נוף מתוך כתמי צבע מופשטים על הבד.
יצירתו על רקע המהפכה התעשייתית
לרייט היו קשרים קרובים עם כמה מחלוצי התעשייה באזור מרכז אנגליה. שניים מפטרוניו היו ג'וזאיה וג'ווד שלזכותו נרשם התיעוש של ייצור כלי החרסינה, וריצ'רד ארקרייט יזם, תעשיין, וממציא המכונה לטוויית כותנה. לרייט היו קשרים גם עם ארסמוס דרווין וחברים נוספים באגודת הירח של ברמינגהאם שהפגישה תעשיינים, מדענים, ופילוסופים מובילים בערבים של ירח מלא. חלק מציוריו של רייט הושפעו מהתאורה של מפגשים אלה וברבים מהם מופיע הירח (ראו במספר תמונות להלן).
אברציה כדורית
אברציה כדורית היא אברציה אופטית שמקורה בצורתן הכדורית של עדשות או מראות. מרחק המוקד על הציר האופטי של העדשה (או המראה) הכדורית הוא שונה ממרחק המוקד של חלקי העדשה המרוחקים מהציר האופטי. כתוצאה מכך, קרניים היוצאות מנקודה אחת בגוף אינן מתרכזות בנקודה אחת כשהן נופלות על חלקים שונים של העדשה, והתמונה המתקבלת היא מטושטשת. האברציה הכדורית חזקה במיוחד בעדשות קצרות מוקד.
במקרים שבהם הדימות הוא של קרניים מקבילות לציר האופטי (למשל בטלסקופים), ניתן להימנע מאברציה זו על ידי שימוש במראה שצורתה פרבולית.
מחסני השוק
מחסני השוק היא רשת מרכולים פרטית בישראל שהוקמה ב-1996 בבאר שבע ומשרדיה הראשיים שוכנים בעיר.
היא אחת חברות הקמעונאות הגדולות בישראל עם 63 מרכולים, נכון למאי 2023, והיא הרשת השביעית בגודלה בישראל על פי דירוג Dun's100 שנת 2023 (אחרי שופרסל, רמי לוי, ויקטורי, יוחננוף, חצי חינם ומרב מזון לכל מפעילת רשת אושר עד). החברה מפעילה 28 סניפים תחת המותג "מחסני השוק" ועוד 29 סניפים תחת המותג "מחסני השוק בשבילך" (בעבר "קואופשופ").
הרשת היא נותנת החסות הראשית של קבוצת הכדורגל הפועל באר שבע לעונת 2020/21.
היסטוריה
הרשת נוסדה ב-1996 וחנכה את סניפה הראשון ברחוב בית אשל בבאר שבע. היא נמצאת בשותפות שווה בין האחים שלום ושאול נעמן מבאר שבע לבין משפחת כהן מנתיבות. מטה החברה שוכן בבאר שבע. הרשת גדלה במהלך שנים וביססה את מעמדה באזור דרום ישראל.
ב-2005, לאחר אישור הממונה על ההגבלים העסקיים, נכנסו הרשתות הפרטיות "מחסני השוק", "מחסני להב", "סופר דוש", "ויקטורי", "ח. כהן סיטונאות מזון", "רמי לוי שיווק השיקמה" להסדר במסגרתו הקימו במשותף מותג פרטי משותף לכולם בשם "המותג" על מנת להתמודד מול המותגים הפרטיים של הרשתות הגדולות "שופרסל" ו"קואופ הריבוע הכחול (מגה)". שלום נעמן, בעל רשת "מחסני השוק", הוא יו"ר "המותג". בהמשך דעך רעיון "המותג" ונזנח על ידי השותפות עד שנעלם. רשת "מחסני השוק" משתמשת במותג הפרטי "מחנה יהודה".
בשנת 2008 נאמד מחזור מכירות ב-480 מיליון ש"ח. בשנת 2014 הגיע המחזור לכמעט מיליארד שקל. הרשת נחשבת לרשת שיווק המזון הגדולה באזור הדרום, לצד רשת יינות ביתן.
ב-2011 דורגה החברה על פי BDi במקום ה-11 בענף שיווק המזון הקמעונאי, עם 570 עובדים. עוד עולה מדירוגים אלה שבשתי רשתות המזון הגדולות, שופרסל ומגה, המכירות הן כמיליון ש"ח לשנה לעובד, ואילו במחסני השוק הן 886 אלף ש"ח לפי דירוג BDI (המקום השלישי מתוך עשרים חברות בדירוג) ו-400 אלף ש"ח לשנה לעובד בדירוג D&B (המקום השמונה עשר מתוך תשע עשרה חברות בדירוג).
ביולי 2012 מכרה רשת מגה שישה סניפים שלה למחסני השוק: בקריית גת, ביתר עילית, קריית מלאכי, צפת, טבריה ואשדוד. בדצמבר 2015 מכרה רשת מגה ארבעה סניפים של תת-הרשת You למחסני השוק ביוקנעם עילית, מודיעין, שלומי ובתל חנן (נשר).
נכון למאי 2023 לרשת יש 63 סניפים.
רכישת קו-אופ
בפברואר 2019 רכשה מחסני השוק את רשת "קואופ ישראל" עם 40 סניפיה תמורת 148 מיליון ש"ח ועם 27 סניפיה הקיימים נמנתה עם הרשתות הקמעונאיות הגדולות בארץ. ב-2020 מחקה מחסני השוק את המותג "קואופשופ" שנשאר אחרי המיזוג, והפכה את סניפיה למותג "מחסני השוק בשבילך".
מבנה הרשת
הרשת מתחלקת ל-4 תתי רשתות:
הורדת ידיים
הורדת ידיים הוא ספורט תחרותי בו שני מתחרים מחזיקים זה את כף ידו של האחר, כשמרפקיהם צמודים למשטח כלשהו, בדרך כלל שולחן הורדות ידיים, עליו נערכת ההתמודדות. מטרת המתחרים היא לנסות להצמיד את הזרוע של היריב למשטח.
זהו ספורט עתיק יומין, נטול אלימות, תחרותי, ואין בו מגע פיזי מלא בין המתמודדים, למעט לחיצת יד טקסית המסמלת ידידות וכבוד.
התחרויות נערכות לפי קטגוריות משקל. לבן סגינשווילי זכה 7 פעמים בתואר אלוף העולם בקטגוריה "סופרכבד" ו-"105+".
חוקים - נוסח מקוצר
כללי: עבירות: אזהרות:
טכניקות
הוק (Hook): בטכניקה זאת אנו יוצרים לחץ על פרק כף היד של היריב. זאת טכניקה של כיפוף כף יד היריב שרוב הכוח המופעל הוא מהיד הקדמית והאמה.
משיכה לצד (Side Pressure): טכניקה שמשתמשת במבנהו הייחודי של המרפק ובכוח שרירי הגב. המפרק של הפרק לא מאפשר תנועה לצדדים רק קדימה ואחורה, ולמעשה כאשר המרפק מכופף 45–90 מעלות באחיזת הורדות ידיים רגילה כשמפעילים כוח כנגד היד של היריב ניתן להרגיש כי המרפק עצמו לא זז אלא יחד עם הכתף, וכאן נשאר רק הכוח של שריר הגב שתומך בקשר בין הכתף ליד. כאשר הכתף מתקדמת הזרוע מתקדמת בהתאם. בטכניקה זו יש להשתמש בתבונה כי היא יכולה להוביל את הזרוע למצבים מסוכנים.
הורדת ידיים בישראל
ספורט הורדת הידיים פעיל בישראל משנת 1987.
בספורט זה עוסקים אלפי אנשים בצורה חובבנית, וחלקם הקטן עוסקים בו בצורה מקצוענית, משתתפים באימונים קבוצתיים ומגיעים לתחרויות שנערכות מידי תקופה.
עמותת "היד החזקה" היא עמותה רשומה לקידום והפצת ספורט הורדת הידיים בישראל, ומונה מאות ספורטאים פעילים.
בין חבריה נמנים מספר אלופי עולם ישראלים אשר זכו בתחרויות בדרג הגבוה בעולם, וכן שופטים בינלאומיים בכירים. העמותה מפעילה חוג מקצועי להורדת ידיים בעיר פתח תקווה, בהדרכתם של צוות מאמנים מוסמך בתחום מטעם מכללת וינגייט. האימונים מתקיימים אחת לשבוע בימי שישי ובהם נלמדים כל היסודות בהורדת ידיים.
העמותה עורכת מספר תחרויות בשנה, בין היתר גם אליפות ישראל בהורדת ידיים, שנערכה (נכון ל-2020) בדימונה בחודש ינואר, כבר שמונה שנים ברציפות.
העמותה מפרסמת את מועד התחרות בדף הפייסבוק הנושא את השם "הורדת ידיים ישראל".
פוליטיקה של האיחוד האירופי
לאיחוד האירופי מערכת פוליטית ייחודית, אשר עומדת ככזו היות לאופיו הייחודי של האיחוד האירופי - ישות מדינית אשר במקביל היא בעלת מאפיינים של פדרציה, קונפדרציה וארגון בינלאומי.
ארבעה מוסדות מרכזיים לאיחוד האירופי. שני מוסדות, תפקידם לבטא את האינטרסים של המדינות המרכיבות את האיחוד האירופי: האחד זה המועצה האירופית, הכולל פורום של מנהיגי המדינות, והשני זה מועצת האיחוד האירופי, הכולל פורום של שרי האיחוד האירופי. בנוסף לשני אלו, עומדים כאמור שני מוסדות נוספים, אשר תפקידם לבטא את האינטרסים המשותפים האיחוד האירופי: האחד זה הפרלמנט האירופי, הגוף המייצג של אזרחי האיחוד הנבחר על ידם ישירות, והשני זה הנציבות האירופית, המתפקד ככוח הביצועי הראשי של האיחוד האירופי.
מלבד ארבעת המוסדות מרכזיים אלו, פועלים גם תחת האיחוד האירופי מספר ארגונים, גופים ומסודות נוספים; פיננסיים, משפטיים ואחרים, אשר תפקידם לסייע לאיחוד לכוון את מדיניותו, כגון: הבנק המרכזי האירופי, בנק ההשקעות האירופי, בית הדין האירופי לצדק ובית המשפט האירופי לביקורת.
אמנות
המסמכים החוקתיים אשר בבסיסים מתנהלת המערכת הפוליטית של האיחוד האירופי, נקראים אמנות האיחוד.
ב-7 בפברואר 1992 נחתמה אמנת מאסטריכט, בין חברי הקהילה האירופית, ונכנסה לתוקף ב-1 בנובמבר 1993, תחת מועצת דלור. למעשה, אמנה זו הובילה ליצירת האיחוד האירופי, והייתה התוצאה של דיונים נפרדים על איחוד כלכלי ופוליטי. אדריכליה המרכזיים של אמנת מאסטריכט היו קנצלר גרמניה הלמוט קוהל ונשיא צרפת פרנסואה מיטראן.
ב-1 בדצמבר 2009, אמנת ליסבון נכנסה לתוקף, מכוחה פועל האיחוד האירופי מאז. האמנה החליפה את אמנת מאסטריכט כמסמך היסוד של האיחוד. האמנה כללה רפורמה בהיבטים רבים של האיחוד: היא הסדירה את מוסדות האיחוד (הפרדת המועצה האירופית ממועצת האיחוד האירופי, הרחבת סמכויות הפרלמנט האירופי), יצרה משרות על-אירופאיות חדשות (נשיא המועצה האירופית ונציג עליון של האיחוד לענייני חוץ וביטחון), הסדירה את המבנה המשפטי של האיחוד ועוד.
מוסדות כלל אירופאים
שני מוסדות, תפקידם לבטא את האינטרסים של המדינות המרכיבות את האיחוד האירופי: האחד זה המועצה האירופית, הכולל פורום של מנהיגי המדינות, והשני זה מועצת האיחוד האירופי, הכולל פורום של שרי האיחוד האירופי.
המועצה האירופית
המועצה האירופית היא הגוף המדיני העליון של האיחוד האירופי. המועצה האירופית הוקמה כגוף לא רשמי בשנת 1961, ומעמדה עוגן כמוסד רשמי לאיחוד האירופי במסגרת אמנת מאסטריכט מ-1993 ואמנת ליסבון בשנת 2009. המועצה מורכבת מראשי מדינות וממשלות של המדינות החברות באיחוד האירופי לצד נשיא הנציבות האירופית. הנציגה העליונה של האיחוד לענייני חוץ, כיום קתרין אשטון, משתתפת גם היא בישיבות. בראש ישיבות המועצה האירופית יושב נשיא המועצה האירופאית. למועצה האירופית אין כל סמכויות לחקיקה או לביצוע; מוסד זה דן בסוגיות המרכזיות המעסיקות את האיחוד ובהחלטות שלהן השפעה מרחיקת לכת על הגדרת המדיניות של האיחוד האירופי.
מוסדות על-אירופאים
שני מוסדות, תפקידם לבטא את האינטרסים המשותפים האיחוד האירופי: האחד זה הפרלמנט האירופי, הגוף המייצג של אזרחי האיחוד הנבחר על ידם ישירות, והשני זה הנציבות האירופית, המתפקד ככוח הביצועי הראשי של האיחוד האירופי.
הפרלמנט האירופי
הפרלמנט האירופי הוא הפרלמנט של האיחוד האירופי ומהווה בו את הבית התחתון, כלומר הוא חלק מן הרשות המחוקקת (המורכבת גם ממועצת האיחוד האירופי, שהיא הבית העליון, ומהנציבות האירופית). הפרלמנט הוא הגוף היחיד באיחוד האירופי שנבחר ישירות על ידי תושביהן של מדינות האיחוד. הבחירות לפרלמנט נערכות מדי חמש שנים, מאז שנת 1979. בפרלמנט יש כרגע 766 חברים, כאשר לכל מדינה מוקצים מספר מושבים בפרלמנט בהתאם לגודלה. עובדות אלה הופכות את הפרלמנט האירופי לפרלמנט הדמוקרטי הרב-לאומי הגדול ביותר בעולם, ולשני מבחינת גודל האוכלוסייה שהוא מייצג (אחרי הודו).
נשיאת הפרלמנט הנוכחית בפועל, החל מינואר 2022, היא רוברטה מצולה ממלטה, שהחליפה את דוד ססולי מאיטליה בעקבות מותו במהלך כהונתו.
הנציבות האירופית
הנציבות האירופית היא הרשות המבצעת של האיחוד האירופי והיוזמת של מרבית חוקיו (מה שהופך אותה גם לחלק מן הרשות המחוקקת של האיחוד). כמו כן אחראית הנציבות על קיום אמנות האיחוד וניהולו השוטף.
הנציבות מתפקדת כממשלה ביצועית, כלומר אינה עוסקת בקביעת מדיניות-העל של האיחוד האירופי אלא בעיקר מיישמת את ההחלטות שמתווה המועצה האירופית (המורכבת ממנהיגי מדינות האיחוד). עם זאת, לחבריה יש סמכויות ביצועיות נרחבות. לפיכך, מצויה הנציבות במצב ביניים בין ממשלה ריבונית (כמו במשטר פרלמנטרי) לבין ממשלה במשטר נשיאותי (למשל ממשלת צרפת).
הנציבות אמונה על העדפת האינטרסים של האיחוד האירופי על פני האינטרסים של המדינות החברות באיחוד. כך, הנציבים אינם רשאים לקבל כל הוראה מממשלותיהם (שהן אלה שמינו אותם לתפקידם), וכאשר הם נדרשים להצביע על הצעות שונות בתוך הנציבות, הם עורכים הצבעה חשאית. הנציבות משמשת כמעין ממשלה, ותפקודה כפוף לביקורת הפרלמנט האירופי, אשר רשאי להצביע אי אמון קולקטיבי כנגד הנציבות כולה וכך לגרום לפיטוריה. כמו כן, בית הדין של הקהילה רשאי לכפות את התפטרותו של נציב, אשר מעל בתפקידו או שהפסיק להיות כשיר לתפקיד.
מוסדות פיננסיים
שני מוסדות פיננסיים מרכזיים פועלים במסגרת האיחוד האירופי:
מוסדות משפטיים
שני מוסדות משפטיים מרכזיים פועלים במסגרת האיחוד האירופי:
הרחבת האיחוד
אחד העניינים השנויים ביותר במחלוקת באיחוד האירופי הוא גבולותיו הרצויים. בראשיתו, היה למעשה איחוד מערב-אירופאי. נשיא צרפת בשנות ה-60, שארל דה גול, אף ראה בו איחוד של אירופה היבשתית בלבד (כלומר, ללא חלק של האיים הבריטיים וחצי האי סקנדינביה). החל משלהי שנות ה-80 וראשית שנות ה-90, ברקע נפילת חומת ברלין, התפרקות הגוש המזרחי והדמוקרטיזציה המהירה של מזרח אירופה, ערך האיחוד האירופי, למורת רוחם של חלק מתושביו, שורה של התרחבויות מזרחה, אשר כללו את צירופן של כחמשה עשר מדינות חדשות. בכך הפך האיחוד סופית לאיחוד כלל אירופאי. רבים ביבשת רוצים בתנאי סף גבוהים יותר להצטרפות לאיחוד, על מנת ליצור מרחב הומוגני ויציב יותר. מנגד, אחרים רואים בהרחבת האיחוד ככל האפשר, אמצעי להאצת השגשוג והדמוקרטיה במדינות החדשות מחד, ומאידך הקמת איחוד אירופאי פלורליסטי יותר.
כיום, עומדות ותלויות שאלת הצטרפותן של מדינות שונות לאיחוד, אשר חלקן שנויות במחלוקת, כגון: טורקיה (אשר המתנגדים טוענים לדמוקרטיה ומשק כלכלי לא מפותחים דיים. בנוסף, יש המתנגדים לצירופה היות שאוכלוסייתה מוסלמית בעיקרה, ולצד זאת שטחה של מדינה זו רק בחלקו נמצא באירופה. דבר נוסף המקשה על צירופה לאיחוד, היא היחסים הטעונים בינה לבין יוון, קפריסין ובולגריה), מדינות יוגוסלביה לשעבר (אשר המתנגדים טוענים לדמוקרטיה מקרטעת, משק כלכלי לא מפותח ויתר סכסוכים אתניים, דתיים ופוליטיים באזור זה) ועוד.
העמקת האיחוד
עיקר הקולות ביבשת, הן מימין והן משמאל, רואים בהרחבת האינטגרציה הכלכלית והפוליטית (ואולי אף הצבאית) בין מדינות האיחוד יעד עליון. במיוחד מחזיקים בעמדות אלו מדינאים בגרמניה ובצרפת. עם כל זאת, במשך כל שנות האיחוד עמדו קולות אשר קראו לבלימת מגמות אלו. דברים אלו עומדים ביתר שאת בשנים האחרונות, על רקע המשבר הכלכלי העולמי אשר הכה קשות באיחוד, ועל רקע עליית הימין הקיצוני ביבשת.
תקציב האיחוד
תקציב האיחוד האירופי נועד לממן פעילויות ופרויקטים בתחומי מדיניות עליהם המדינות החברות מסכימות כי יש לפעול ברמת האיחוד האירופי. התקציב נועד להביא לצמיחה יציבה של כלכלת אירופה על ידי הגברת התחרות, הענקת תמריצים וסבסודים וקביעת סדרי עדיפויות כלל אירופיים. לנציבות האיחוד האירופי הסמכות ליישום התקציב, אולם למעשה המדינות מנהלות ומיישמות כ-76% מהוצאות התקציב כחלק מעיקרון 'ניהול משותף'. התקציב מבוסס ומחולק ל 6 קטגוריות רחבות של תחומי הוצאה ו-31 תת-קטגוריות של תחומי מדיניות הכוללים פירוט הוצאות לפי פעילויות. התקציב השנתי של האיחוד האירופי לשנת 2011 היה 149.1 מיליארד אירו השווה ל-13.1% מהתוצר הלאומי הגולמי הכולל של 27 המדינות החברות.
יחסי סן מרינו–פנמה
יחסי סן מרינו-פנמה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה המרוממת של סן מרינו לבין הרפובליקה של פנמה.
סקירה כללית
היחסים הקונסולריים הרשמיים בין סן מרינו לבין פנמה כוננו ב-13 במרץ 1965. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-10 ביולי 2003.
יחסים כלכליים
בשנת 2010, סך הייצוא של פנמה אל סן מרינו הסתכם ב-51.4 אלף דולר, פנמה ייצאה בעיקר בגדי הלבשה. בשנת 2011, סך הייצוא של סן מרינו אל פנמה הסתכם ב-65.5 אלף דולר, סן מרינו ייצאה בעיקר מים בטעמים.
חבצלת השרון
חֲבַצֶּלֶת הַשָּׁרוֹן היא פרח המוזכר במגילת שיר השירים.
פיגל
פיגל או פייגל (Feigl) הוא שם משפחה שמקורו ביידיש ופירושו ציפור.
נדב
{{פירושונים|
שם משפחה:
אחר:
ראו גם
}}
מערכת השמש
מערכת השמש היא מערכת כוכבי לכת, שבה מקיפים לפחות שמונה כוכבי לכת וגופים נוספים רבים את השמש בהתאם לכוחות הכבידה הרלוונטיים. הגופים הגדולים העיקריים שסובבים את השמש הם שמונת כוכבי הלכת, ואליהם מצטרפים כוכבי לכת ננסיים ומספר גדול של גופים קטנים כמו אסטרואידים, שביטים ומטאורואידים. לחלק מהגופים שסובבים את השמש, ובייחוד לגדולים שבהם, יש ירחים משל עצמם, שמתלווים אליהם לאורך ההקפה.
מערכת השמש נוצרה לפני כ־4.6 מיליארד שנה, והיא נמצאת בבועה המקומית על זרוע אוריון, אחת משש הזרועות של גלקסיית שביל החלב. גלקסיית שביל החלב מכילה בין 200 ל־400 מיליארד כוכבים, והיא ממוקמת, יחד עם כ־35 גלקסיות נוספות, בתוך קבוצת גלקסיות המכונה הקבוצה המקומית. הקבוצה המקומית היא רק אחת מקבוצות גלקסיות וצבירי גלקסיות רבים המרכיבים את צביר־על הבתולה, אחד מצבירי־על רבים ביקום. מעריכים שביקום הנראה יש מאות מיליארדי גלקסיות, ויותר מ־1022 כוכבים.
המרכיב הדומיננטי של מערכת השמש הוא השמש עצמה, שתופסת 99.86% מהמסה הידועה של המערכת כולה. במרחק הקצר ביותר לשמש נמצאים ארבעת "כוכבי הלכת הפנימיים", הקרויים גם "כוכבי הלכת הארציים": כוכב חמה, נוגה, כדור הארץ ומאדים. אחריהם נמצאת חגורת האסטרואידים, המורכבת ממאות אלפי אסטרואידים, וביניהם כוכב לכת ננסי אחד ‒ קרס. אחריהם ממוקמים ארבעת "כוכבי הלכת החיצוניים", המכונים "ענקי הגזים": צדק, שבתאי, אורנוס ונפטון. ב"מערכת השמש החיצונית", מעבר לנפטון, נמצאים גופים המכונים "גופים טרנס־נפטוניים", והם בנויים מסלעים ומקרח. ניתן לחלק את מערכת השמש החיצונית לשלושה תחומים: חגורת קויפר, הדיסק המפוזר ועננת אורט. התגלו באזור זה יותר מאלף עצמים, ובהם ארבעה גופים המוגדרים ככוכבי לכת ננסיים: פלוטו, האומיה, מאקה־מאקה ואריס (כוכב לכת).
מערך
מסלולם של כוכבי הלכת במערכת השמש נמצא בקירוב על מישור אחד ‒ "מישור המילקה", המוגדר כמישור שעליו נמצא מסלול כדור הארץ סביב השמש. לעומת זאת, מסלולם של שביטים וגופים בחגורת קויפר נמצא לעיתים בזווית משמעותית יחסית למישור זה. כל כוכבי הלכת, כוכבי הלכת הננסיים ומרבית הגופים הקטנים במערכת השמש סובבים את השמש באותו כיוון ‒ נגד כיוון השעון, אם מתבוננים מנקודה מעל הקוטב הצפוני של השמש.
בהתאם לחוק הראשון של קפלר, מסלולם של הגופים סביב השמש הוא אליפטי, כאשר השמש נמצאת באחד המוקדים של האליפסה, ולכן המרחק מהשמש משתנה במהלך ההקפה. המרחק הקטן ביותר בין כוכב לכת לשמש קרוי "פריהליון", והמרחק הגדול ביותר קרוי "אפהליון". לכוכבי הלכת מסלולים בעלי אקסצנטריות נמוכה, כלומר הם כמעט מעגליים. לעומת זאת, שביטים וחלק מהגופים הטרנס־נפטוניים נמצאים במסלולים אליפטיים בעלי אקסצנטריות גבוהה. החוק השני של קפלר והחוק השלישי שלו קובעים את הקשר בין המרחק מהשמש ומהירות התנועה של העצם שסביבה. לדוגמה, כוכב חמה, הקרוב ביותר לשמש, נע במהירות הגבוהה ביותר מבין כוכבי הלכת (47.4 ק"מ לשנייה בממוצע) ‒ ואילו נפטון, כוכב הלכת המרוחק ביותר מהשמש, נע לאט מכל יתר כוכבי הלכת (5.4 ק"מ לשנייה בממוצע).
חוקי קפלר נובעים מכוח הכבידה הפועל בין השמש ובין העצמים הנוספים במערכת השמש, אולם העצמים השונים במערכת השמש מפעילים כוח כבידה גם זה על זה. על כן, תנועתם המדויקת של גופים אלו סביב השמש ותנועת הירחים סביבם דורשת הסבר מדויק ומורכב יותר משימוש בחוקי קפלר ותו לא. בפועל מתקיימת תהודה מסלולית בין גופים שונים במערכת השמש. זו יכולה להיות תהודת מסלול־מסלול, למשל התהודה בין איו, אירופה וגנימד, שלושה מירחיו של צדק, או התהודה בין מסלולו של נפטון למסלולו של פלוטו ולמסלולם של גופים נוספים בחגורת קויפר. התהודה יכולה להתבטא גם כתהודת סיבוב־מסלול, כמו התהודה בין פלוטו לכארון, בין כדור הארץ לירח, או בין סיבובו של כוכב חמה סביב צירו לסיבובו סביב השמש.
אסטרונומים מודדים מרחקים במערכת השמש ביחידות אסטרונומיות (AU). יחידה אסטרונומית אחת שווה למרחק הממוצע בין כדור הארץ לשמש, וגודלה 149,597,870 ק"מ. כך למשל, פלוטו נמצא במרחק של 49.3 יחידות אסטרונומיות מהשמש באפהליון ו־29.7 יחידות אסטרונומיות בפריהליון, ואילו צדק נמצא במרחק של 4.95 עד 5.46 יחידות אסטרונומיות במהלך ההקפה.
סיווג הגופים במערכת השמש
מערכת השמש מורכבת מגופים רבים, ומדי שנה מתגלים בה גופים חדשים. עד שנת 2006 היה מקובל לסווג תשעה מהגופים הגדולים שסובבים את השמש ככוכבי לכת. מסלולו החריג וגודלו הזעיר של פלוטו, כמו גם גילוי גופים דומים לו שחלקם גדולים ממנו הרחק מעבר למסלולו של נפטון הביאו להבנה שמדובר במחלקה נפרדת של עצמים - טרנס נפטוניים, "מעבר לנפטון". באוגוסט 2006 החליט האיגוד האסטרונומי הבינלאומי לשנות את ההגדרה של כוכב לכת ולהוסיף סוג נפרד של גופים, הקרוי כוכבי לכת ננסיים. שאר הגופים במערכת השמש קרויים גופים קטנים במערכת השמש. לכל כוכבי הלכת במערכת השמש, מלבד כוכב חמה ונוגה, יש ירחים משלהם הסובבים אותם. נכון לספטמבר 2008, 335 גופים מסווגים כירחים, מתוכם 167 ירחים הסובבים את שמונת כוכבי הלכת, 6 ירחים הסובבים כוכבי לכת ננסיים, והשאר סובבים אסטרואידים וגופים אחרים במערכת השמש.
כוכבי לכת
כוכב לכת מוגדר כגוף העומד בשלושה תנאים:
בהתאם להגדרה החדשה, שמונת הגופים הגדולים במערכת השמש מסווגים ככוכבי לכת. הנתונים שלהם רשומים בטבלה הבאה:
ארבעת כוכבי הלכת צדק, שבתאי, אורנוס ונפטון מכונים ענקי הגז. הם שונים משאר כוכבי הלכת בגודלם ובהרכבם. מסתם 0.133% מכלל מסת מערכת השמש, כך שיחד עם מסת השמש עצמה הם מרכיבים יותר מ־99.99% ממסת מערכת השמש.
כוכבי לכת ננסיים
כוכב לכת ננסי מוגדר כגוף העומד בשני הקריטריונים הראשונים של כוכב לכת, אבל אינו צריך לעמוד בקריטריון השלישי. כמו כן, אסור לכוכב לכת ננסי להיות ירח של עצם אחר. המניע הלא רשמי להוצאת פלוטו מרשימת כוכבי הלכת ופתיחת הקטגוריה החדשה היה הוא כפול: זה עשרות שנים מאז התגלה מסלולו של פלוטו, הוא נחשב לחריג. הוא אינו מקיף את השמש במישור המילקה, והאקסצנטריות של מסלולו גדולה עד כדי כך שלעיתים הוא קרוב לשמש יותר מאשר נפטון. על כך נוספו תגליות של גופים בעלי גודל דומה לזה של פלוטו במערכת השמש החיצונית. כך למשל, בשנת 2003 התגלה העצם אריס, וחשבוהו לגדול מפלוטו (דבר זה הוכח כשגוי ב־2015).
אסטרונומים רבים טענו כי יש להגדיל את מספר כוכבי הלכת ל־10, ולעומתם טענו אחרים כי יש לשלול מפלוטו את מעמדו ולהותיר את מערכת השמש עם שמונה כוכבי לכת בלבד. הדבר עורר ויכוח על הגדרתו המדויקת של כוכב לכת, ולבסוף תוצאתו הייתה שלילת הסטטוס כוכב לכת מפלוטו ופתיחת קטגוריה חדשה של כוכבי לכת ננסיים.
עם כניסת ההחלטה לתוקף, שני הגופים הטרנס־נפטוניים פלוטו ואריס, יחד עם האסטרואיד קרס, היו הגופים הראשונים שהוגדרו ככוכבי לכת ננסיים. בשנת 2008 קיבלו גם הגופים הטרנס־נפטוניים מאקה־מאקה והאומיה מעמד זהה. גופים נוספים עשויים להתווסף לרשימה בעתיד, עם גילוי עצמים חדשים או סיווג מחודש של גופים מוכרים.
גופים קטנים במערכת השמש
גופים קטנים במערכת השמש הם גופים שאינם מתאימים להגדרת כוכב לכת, להגדרת כוכב לכת ננסי, וכן הם אינם ירחים של עצם אחר במערכת השמש. כל אותם גופים קטנים נותרים מסווגים על פי מיקומם במערכת השמש, והם מחולקים לשלוש קבוצות עיקריות:
מבין הגופים הקטנים במערכת השמש ניתן להזכיר את האסטרואידים פאלאס, יונו ווסטה, את הקנטאור כיירון ואת הגופים הטרנס־נפטוניים סדנה, אורקוס, קווה־וואר וורונה, הנמצאים בחגורת קויפר ובדיסק המפוזר. כל אלה כוכבי לכת מינוריים.
היווצרות
"השערת הערפילית" (Nebular hypothesis), שהוצעה בשנת 1755 על ידי עמנואל קאנט ונוסחה בנפרד על ידי פייר-סימון לפלס, היא המודל המקובל להסברת התהליכים שהובילו להיווצרות מערכת השמש. משערים שההצעה מבוססת על רעיון ראשוני של עמנואל סוודנבורג משנת 1734. השערת הערפילית גורסת כי מערכת השמש נוצרה עקב קריסה כבידתית של ענן גזים, המכונה ערפילית סולארית. קוטרה של ערפילית זו היה אלפי יחידות אסטרונומיות ומסתה הייתה גדולה אך במעט ממסת השמש שנוצרה ממנה. הערפילית הייתה מורכבת בעיקר ממימן ומהליום שמקורם במפץ הגדול, ומעט יסודות כבדים יותר (כ־2%), שמקורם בתהליכי נוקליאוסינתזה בכוכב סמוך שסיים את חייו.
בשלב מסוים, הפרעה כלשהי, כנראה גל הלם מסופרנובה קרובה, גרמה ללחץ חזק על הערפילית הסולארית, והוא דחף את החומר כלפי פנים. כאשר הכבידה שפעלה על החומר כלפי המרכז התגברה על לחץ הגזים שפעל כלפי חוץ, החלה הערפילית לקרוס במהירות. הערפילית התחממה בתהליך הקריסה בשל הגידול בצפיפות, ובעקבות שימור התנע הזוויתי היא החלה להסתובב במהירות גדולה. מאחר שהקריסה הכבידתית יעילה יותר בכיוון ציר הסיבוב, הערפילית הפכה לשטוחה יותר ויותר. במרכז הערפילית, שם התרכז רוב החומר, החלה להיווצר השמש.
מענן זה של אבק וגזים נוצרו גם כוכבי הלכת. מקורם של כוכבי הלכת בגופים קטנים יותר, הקרויים פלנטסימלים, וגודלם קילומטרים אחדים. גופים אלו תפחו וגדלו בעקבות התאחדות וספיחת אבק במשך מיליוני שנה. מערכת השמש הפנימית הייתה חמה, ולכן תרכובות מימן (כמו מתאן) לא יכלו להתעבות בה. כוכבי הלכת שנוצרו שם היו קטנים יחסית (הם מכילים כ־0.6% מהחומר של הדיסקה הפלנטרית), והיו מורכבים בעיקר מחומרים בעלי נקודת התכה גבוהה כמו סיליקטים ומתכות. גופים סלעיים אלה הפכו בסופו של דבר לכוכבי הלכת הארציים.
רחוק יותר מהשמש, נוצרה חגורת האסטרואידים שנמצאת על הגבול הכבידתי שבין השמש לכוכב הלכת הענק צדק. החומר בחגורה זו לא הצליח להתמזג לכדי כוכב לכת בשל ההשפעה הכבידתית החזקה של צדק. רחוק עוד יותר מהשמש, מעבר לקו הכפור, התפתחו ענקי הגזים, שהיו מסיביים מספיק כדי לשמור על "האטמוספירה הראשונית" של מימן והליום. מנגד, כוכבי הלכת הארציים, שהיו קרובים יותר לשמש, איבדו עם הזמן את המימן וההליום שלהם, ויצרו "אטמוספירות משניות", בעקבות תהליכים וולקניים, פגיעת אסטרואידים, או במקרה של כדור הארץ, גם בעקבות הופעת בעלי חיים וצמחים.
כ־100 מיליון שנה לאחר שהחל התהליך, העלייה בלחץ המימן במרכז הערפילית שקרסה והעלייה בצפיפותו גרמו לטמפרטורת הליבה לעלות, והכוכב החל לבצע היתוך גרעיני. מאז, ההיתוך הגרעיני שמתרחש בליבת השמש הוא מקור האנרגיה הראשי של מערכת השמש כולה. פעולת ההיתוך יצרה חום רב והפסיקה את תהליך הקריסה של השמש, עקב מצב שיווי המשקל שנוצר בין לחץ הגזים כלפי חוץ וכוח הכבידה כלפי פנים. למעשה, ההיתוך הגרעיני בליבת השמש השפיע על מערכת השמש כולה. בשלב זה נוצר הדף מתמשך, והוא היה האחראי לסילוק שאריות הגזים מהערפילית, ולהרס "האטמוספירה הראשונית" של כוכבי הלכת הארציים. סילוק שאריות החומר, שלא היו קשורות חזק לגופים הגדולים יחסית במערכת השמש, גרם להפסקת גדילתם של גופים אלו, ולהתייצבות המבנה של מערכת השמש בצורת מערכת כוכבי הלכת הדומה מאוד למערכת הנוכחית.
השמש
עקב פעילות היתוך גרעיני פולטת השמש באופן קבוע זרם של חלקיקים טעונים (פלזמה), הידוע כרוח השמש, במהירויות של בין 300 ל־600 קילומטרים בשנייה. הדבר יוצר מעין אטמוספירה הנקראת הליוספירה, והיא מגיעה למרחק של עד 100 יחידות אסטרונומיות מהשמש. סביבה זו נקראת בשם התווך הבין־כוכבי. הסיבוביות של השמש משפיעה במקביל עם השדה המגנטי שלה על התווך הבין־כוכבי ויוצרת את השדה המגנטי הבין־כוכבי. שני הכוחות המנוגדים של הרוח הסולארית, שדוחפת חומר החוצה, וכוחות הכבידה המגנטיים של השמש, שמושכים את החומר פנימה, יוצרים מערכת יציבה של כוכבי לכת.
השמש עשירה בחומר, דבר המרמז על כך שהיא עצם גלקטי חדש יחסית, שנולד בשלבים המאוחרים של אבולוציית היקום. הואיל וכך, היא מכילה חומרים כבדים מהליום וממימן (משמע "מתכות" בניב האסטרונומי) בכמות רבה יותר, יחסית לכוכבים ותיקים יותר הנמצאים למשל בצבירים כדוריים. מאחר שההליום והמימן נוצרו בתהליך הפיצוץ של הכוכבים העתיקים, הדור ההוא של הכוכבים היה צריך למות כדי שהיקום יעשיר את עצמו בחומרים כבדים. זו הסיבה אפוא לכך שכוכבים עתיקים מכילים מעט מתכות, ואילו הכוכבים החדשים יותר מכילים חומרים כבדים בכמות רבה יותר. בזמן היווצרות מערכת השמש, קיומם של החומרים הכבדים היה מרכיב מפתח בהתפתחות מערכת כוכבי הלכת, מאחר שהכוכבים צמחו בעזרת החומרים האלה.
מערכת השמש הפנימית
מערכת השמש הפנימית מכילה ארבעה כוכבי לכת המסווגים בקבוצת כוכבי הלכת הארציים, והם ארבעת כוכבי הלכת הראשונים במערכת השמש שנמצאים קרוב לשמש ‒ כוכב חמה, נוגה, כדור הארץ ומאדים. הם מאופיינים בדחיסותם ובהרכבם הסלעי, ובניגוד לענקי הגז יש להם בוודאות קרקע מוצקה. כוכבי הלכת הארציים מתאפיינים בהיעדר מערכת טבעות פלנטריות ומספר מועט של ירחים (או ללא ירחים כלל).
כוכבי הלכת הארציים מורכבים בעיקר ממינרלים בעלי נקודת רתיחה גבוהה, שיוצרים את קרום כוכבי הלכת, חומרים חצי־נוזליים שיוצרים את מעטפת כוכבי הלכת, ומתכות כמו ברזל, היוצרות את ליבת כוכבי הלכת.
ארבעת כוכבי הלכת הם בעלי מכתשים שנוצרו בשל פגיעת מטאורים, ולכולם פרט לאחד יש מאפיינים של תנועת לוחות טקטוניים ופעילות הרי געש. מכנה משותף נוסף הוא האטמוספירה שלהם ‒ לכולם יש "אטמוספירה משנית", שנוצרה לאחר שהוצתה השמש ושרפה את "האטמוספירה הראשונית".
כוכב לכת חמה
כוכב חמה הוא כוכב הלכת הקרוב ביותר לשמש. הוא נמצא במרחק ממוצע של 0.38709893 יחידות אסטרונומיות ממנה, והוא כוכב הלכת בעל המסה הנמוכה ביותר במערכת השמש ‒ מסתו היא רק 5.5% ממסת כדור הארץ, וקוטרו 4,878± ק"מ לעומת 12,756 ק"מ של כדור־הארץ. הוא חסר ירחים. שמו בלועזית הוא מרקורי, על שמו של האל הרומי מרקוריוס, שהיה אל המסחר והרווח ופטרונם של הסוחרים והמטיילים.
לכוכב חמה יש ליבת ברזל והוא מורכב מכ־30% סיליקט וכ־70% ברזל. ליבת המתכת תופסת 42% מנפח כוכב הלכת (בהשוואה לליבת כדור הארץ, התופסת רק 17%). את הליבה מקיפה מעטפת של 600 ק"מ. כוח המשיכה על פניו קטן פי 2.5 מאשר על פני כדור הארץ. לכוכב חמה יש אטמוספירה דקה מאוד ובין שני צדדיו יש הבדלי טמפרטורה גבוהים, זאת מפאת קרבתו לשמש וסיבובו האטי סביב צירו (יממה כוכבית = 58.6462 ימי ארץ). יממתו השמשית היא 176 ימי ארץ, והקפת השמש אורכת 87.9691 ימי ארץ.
נוגה
נוגה הוא כוכב הלכת השני מהשמש, ונמצא במרחק ממוצע של 0.7 יחידות אסטרונומיות ממנה. נוגה הוא כוכב הלכת הקרוב ביותר לכדור הארץ ולשניהם דמיון בממדיהם, במסה שלהם ובצפיפותם. קוטרו של כוכב הלכת נוגה הוא 12,100 ק"מ, לעומת קוטרו של כדור הארץ, שהוא 12,800 ק"מ, ומסתו כ־81.5% ממסת כדור הארץ. כמו כוכב חמה, גם לנוגה אין ירחים. שמו בלועזית הוא ונוס, על שמה של האלה הרומית ונוס, שהייתה אלת היופי והאהבה, שם המרמז על יופיו וזוהרו של כוכב הלכת.
לנוגה ליבה של מתכת הכוללת ניקל וברזל. הרדיוס של ליבה זו הוא כ־3,000 ק"מ. ליבה זו מוקפת במעטפת סלעית ובקרום סלעי. קרוב ל־90% מפני השטח של נוגה נראים כמכילים לבה בזלתית ממוצקת חדשה יחסית ומעט מאוד מכתשים, שנוצרו על ידי מטאורים. רוב מראות הנוף בנוגה הם תוצאה של התפרצויות געשיות וזרימה של לבה. פני השטח בנוגה מלאים במכתשים, בקעות, מישורים קטנים והרי געש נישאים.
האטמוספירה של נוגה צפופה מאוד, והיא למעשה מסך כבד של עננים, העוטף את פני השטח ויוצר אטמוספירה של כבשן לוהט המורכב בעיקר מפחמן דו־חמצני ומכמויות קטנות של חנקן. הלחץ בפני השטח הוא פי 90 מבכדור הארץ. הכמות העצומה של CO2 באטמוספירה גורמת לאפקט חממה חזק, והוא מעלה את טמפרטורת פני השטח ביותר מ־400°C וגורם לה להגיע לטמפרטורת גבוהות של 500°C במקומות נמוכים סמוך לקו המשווה. כך פני השטח של נוגה לוהטים אף יותר משל כוכב חמה, אף שנוגה רחוק כמעט פי שניים מהשמש ומקבל רק 25% מהקרינה הסולרית.
כדור הארץ
כדור הארץ הוא כוכב הלכת השלישי מהשמש, והוא נמצא במרחק יחידה אסטרונומית אחת ממנה. כדור הארץ הוא הכוכב הגדול ביותר מבין ארבעת כוכבי הלכת הפנימיים (קוטרו 12,756 ק"מ), הוא היחיד המראה פעילות געשית ודאית, היחיד שעדיין מקיים מערכת פועלת של לוחות טקטוניים, וחשוב מכל ‒ הוא כוכב הלכת הוודאי היחיד בכל מערכת השמש המקיים חיים.
אטמוספירת כדור הארץ צפופה באופן יחסי, ומורכבת מכ־78% חנקן, 21% חמצן, 1% ארגון וכמויות קטנות של גזים אחרים ובראשם פחמן דו־חמצני. ההידרוספירה הנוזלית שלו ייחודית מבין כוכבי הלכת הארציים, והיא מאפשרת תהליך של מחזור המים בתהליך מחזור הידרולוגי. האטמוספירה של כוכב הלכת שונה גם כן משאר כוכבי הלכת הארציים, מאחר שהיא היחידה ששונתה על ידי החיים בו. בגובה של כ־20 ק"מ שוכנת שכבת האוזון של כדור הארץ, והיא מגינה עליו מפני הקרינה העל־סגולה המגיעה מהשמש.
לכדור הארץ אין מערכת טבעות פלנטריות, אך יש לו לוויין טבעי גדול ‒ הירח, הנמצא במרחק ממוצע של כ־384,405± ק"מ ממנו. לעיתים מקטלגים את הירח ככוכב לכת ארצי הנמצא במסלול משותף עם הארץ סביב השמש undefined, אך בניגוד לכוכבי הלכת הארציים האחרים, חסרה לו ליבת ברזל ואטמוספירה בסיסית שתגן עליו.
מאדים
מאדים הוא כוכב הלכת הרביעי מהשמש, והוא נמצא במרחק ממוצע של 1.5 יחידות אסטרונומיות ממנה. מבין ארבעת הכוכבים הארציים, מאדים הוא השלישי בגודלו, מסתו כעשירית (10.7%) ממסת כדור הארץ וקוטרו 6,721 ק"מ, לעומת 12,756 ק"מ של כדור הארץ.
אטמוספירת מאדים דקה מאוד ומורכבת מ־95% פחמן דו־חמצני, 3% חנקן, 1.6% ארגון ומעט חמצן ומים. במאדים אין משקעים כבכדור הארץ, ולכן סופות החול המשתוללות על פניו עתירות אבק ‒ דבר המקנה לו את צבעו האדום. פני שטחו מורכבים בעיקר מבזלת, הנוצרת מהתקררות מהירה של לבה, ולכן חוקרים משערים כי בעברו הלא רחוק כוכב הלכת היה פעיל מבחינה גאולוגית.
שמו של הכוכב בלועזית הוא מרס, על שמו של האל הרומי מרס שהיה אל המלחמה, וניתן לו בשל מראהו האדום בשמי הלילה, מאחר שהצבע האדום מתקשר לדם ולמלחמה. צבעו הקנה לו גם את הכינוי "כוכב הלכת האדום".
למאדים שני ירחים קטנים, פובוס ודימוס, ובגלל צורתם המשונה משערים שהם אסטרואידים שמקורם בחגורת האסטרואידים ‒ ונלכדו על ידי כוח המשיכה של כוכב הלכת.
חגורת האסטרואידים
אסטרואידים מוגדרים כ"גופים קטנים במערכת השמש", שמורכבים ברובם מסלעים ומחומרים לא נדיפים אחרים. אסטרואידים בעלי קוטר הקטן מ־50 מטר מכונים מטאורואידים.
גודלן של שאריות אלו משתנה ונע בין גודל של אבק כוכבי ואבנים קטנות, ומגיע עד למאות קילומטרים. מספרם המדויק של האסטרואידים בחגורה אינו ידוע, אך משערים שהוא עומד על כ־50,000. בשל הגודל העצום של החגורה, המרחק בין האסטרואידים השונים גדול מאוד וחגורת האסטראודים דלילה מאוד. יתרה מזאת, מספרם הרב אינו מעיד על מסה גבוהה ‒ מסת כדור הארץ גדולה פי אלף מהמסה של כל האסטרואידים יחדיו.
אף על פי שהאסטרואידים מוגדרים כגופים קטנים במערכת השמש, הגדולים שבהם, כמו וסטה והיגאה, עשויים לעלות בדרגה לכוכב לכת ננסי אם יוכח כי הם כדוריים. בימינו נחשב קרס לכוכב הלכת הננסי היחיד בחגורת האסטרואידים. בניגוד לגופים קרובי ארץ, הגופים בחגורת האסטרואידים אינם מסכנים את כדור הארץ.
דספוטט מוראה
היסטוריה
הדספוטט הוקמה ב-1348 כאשר הקיסר הביזנטי יוחנן השישי קנטקוזינוס שלח את בנו השני, מנואל קנטקוזינוס, לייצב את המצב הפוליטי בפלופונסוס. בירתה של הדספוטט שכנה במיסטרס בצידם המזרחי של הרי טייגטוס, מעל חורבותיה של ספרטה. ב-1383 תפסה השושלת הפלאיאולוגנית את השלטון במוראה, דבר שהביא להתקרבות בינה לבין השלטון המרכזי של האימפריה הביזנטית ולעליית חשיבותה.
להיט בראש
בתוכנית "להיט בראש" נכללו "הופעות חיות" באולפן (למעשה כל השירים בוצעו בפלייבק מלא) וקטעי מעבר עם מנחים בסגנון התוכנית הבריטית "Top of the Pops". בשנים הראשונות של התוכנית הופעותיהם של האמנים היו בפני קהל באולפן.
מערכת השמש
קרס
האסטרואיד נתגלה ב־1 בינואר 1801 על ידי האסטרונום האיטלקי ג'וזפה פיאצי, כאשר חיפש הלה כוכב לכת אחר, אך בשל טעות בקואורדינטות זיהה גוף דמוי כוכב לכת אך קטן בהרבה. תחילה חשבו שהוא "כוכב הלכת החסר" שבין מאדים לצדק, ובשנת 1807 אף נרשם ככוכב לכת בפועל (יחד עם פאלאס, יונו ווסטה) והופיע בתואר זה בספרות המקצועית במשך חצי מאה ‒ עד שהבינו החוקרים כי האזור כולו מכיל אלפי גופים קטנים. בשנת 1852 הם סווגו מחדש כ"אסטרואידים".
ייחודו של קרס הוא, שמאז שנת 2006 הוא אינו מסווג עוד כגוף קטן במערכת השמש, אלא בדרגה אחת גבוה יותר ‒ כוכב לכת ננסי. זאת משום שמסתו גדולה דיה כדי שכבידתו תהפוך את צורתו לכדורית. בשל ייחודו של הגוף ומבנהו הכדורי, שסיקרן מדענים במשך עשורים, שיגרה נאס"א בשנת 2007 את הגשושית שחר (Dawn). היא נכנסה למסלול סביבו ב־2015 והחלה לחקור את סביבתו.
להיט בראש
בין השנים 1984 ועד 1990 מנגינת הפתיחה של התוכנית הייתה The Moons of Jupiter של המוזיקאי הצ'כי אלכסנדר גולדשיידר
דספוטט מוראה
היסטוריה
השנים הראשונות של המאה ה-15 היו שנות שלום בפלופונסוס, ובין הדספוטט לבין הסולטאן העות'מאני מהמט הראשון שררו יחסים טובים. מוראה שמרה על יחסים טובים גם עם הכס הקדוש ועם ונציה. בשנים אלה הייתה מיסטרס למרכז התרבותי של העולם הביזנטי, והיא משכה אליה מדענים, אנשי דת ופילוסופים מהבירה קונסטנטינופול. לאחר שסיפחה את נסיכות אכאיה הפרנקית ב-1430, שלטה מוראה כמעט על כל שטחו של הפלופונסוס, והיא שגשגה למרות שקיעתה של האימפריה הביזנטית. אולם לאחר מותו של מהמט הראשון החלו העות'מאנים פושטים על הפלופונסוס ב-1423, ומיסטרס הותקפה ונבזזה. כיבוש קונסטנטינופול ב-1453 וסופה של האימפריה הביזנטית, לוו גם בהתקפה על הפלופונסוס ובהתקוממות התושבים האלבנים בחצי האי. כל אלה החלישו את מוראה, וב-31 במאי 1460, נכנעה בירתה מיסטרס למהמט השני ללא קרב. באותה שנה כבשו העות'מאנים את כל הערים הביזנטיות בפלופונסוס, ומוראה ירדה מעל בימת ההיסטוריה.
מערכת השמש
מערכת השמש התיכונה
שני הענקים הראשיים ‒ צדק ושבתאי ‒ גדולים במיוחד. המסה של צדק גדולה פי 318 מזו של כדור הארץ, והמסה של שבתאי גדולה פי 95 מזו של כדור הארץ. הם מורכבים בעיקר ממימן ומהליום.
מרדכי וירשובסקי
מרדכי וירשוּבְסקי (10 במאי 1930 – 1 במאי 2012) היה משפטן, פוליטיקאי ופעיל ישראלי לזכויות האזרח. לשעבר חבר הכנסת וסגן יושב ראש הכנסת.
מערכת השמש
מערכת השמש התיכונה
אורנוס ונפטון קטנים יותר: המסה של אורנוס גדולה פי 14 ממסת כדור הארץ, והמסה של נפטון גדולה פי 17 ממסת כדור הארץ. האטמוספירות שלהם מכילות כמות קטנה של מימן והליום, ואחוז גבוה של "קרח" המורכב ממים, אמוניה ומתאן. על כן, יש המכנים אותם ענקי קרח.
להיט בראש
את התוכנית הראשונה של "להיט בראש" ששודרה ב-9 בדצמבר 1984, הנחו משה מורד ומגישת תוכניות הספורט באותן שנים אורלי יניב. לאחר מכן הנחו את התוכנית ביחד ולחוד - משה מורד, שרי צוריאל, אברי גלעד, דנה פיינרו, עירית ענבי, נועם גילאור, ענת דולב, גיל קומר, יואב גינאי ודורון אורן.
מערכת השמש
מערכת השמש התיכונה
סביב ארבעת כוכבי הלכת הללו יש מערכות של טבעות פלנטריות, המורכבות משברי סלעים ומקרח, ואולם רק בטבעות של שבתאי ניתן להבחין בקלות יחסית מכדור הארץ (עד לשנות ה־70 של המאה ה־20 לא ידעו על קיומן של טבעות פלנטריות סביב כוכבי הלכת האחרים). כמו כן מאופיינים ארבעתם במספר גדול יחסית של ירחים ‒ לגדולים שבהם עשרות רבות של ירחים.
מרדכי וירשובסקי
ביוגרפיה
וירשובסקי נולד בלייפציג שבגרמניה, להורים בעלי אזרחות פולנית. הוא נולד עם שיתוק ברגלו ובידו הימנית ועלה לארץ ישראל בשנת 1939. למד בגימנסיה העברית "הרצליה" ולמד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. באפריל 1955 קיבל תואר שני במשפטים. כעורך דין, החל לעבוד בפרקליטות מחוז תל אביב, אך במהרה עבר לכהן כיועץ המשפטי לנציבות המים, תפקיד אותו החזיק בין השנים 1955–1966. בתפקידו זה עבד מספר שנים על חוק המים התשי"ט. בין השאר הוא נשלח לפרו על ידי המחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי במשרד החוץ, לסייע לה בחקיקת חוקי מים. בשנת 1971 יצא לסייע בחקיקה דומה בניקרגואה.
משנת 1966 ועד 1977 שימש כיועץ המשפטי של עיריית תל אביב. בשנים 1974–1976 פרסום דו"חות ביקורת נגד פעילות בלתי חוקית, לשיטתו, של העירייה בענייני תכנון ובנייה. מנגד טענו נגדו שדרישותיו מחבלות בפעילות תקינה של העירייה ומעכבות אישורי בנייה.
היה ממייסדי מפלגת שינוי בשנת 1974. בשנת 1977 נבחר מטעמה לכנסת, במסגרת התנועה הדמוקרטית לשינוי, וכיהן בה במשך ארבע קדנציות. בכל תקופת חברותו בכנסת היה חבר בוועדת חוקה חוק ומשפט, כן שימש כחבר בוועדת הפנים והגנת הסביבה בכנסות ה-9, ה-11, וה-12. בכנסת ה-12 שימש סגן יושב ראש הכנסת.
בשנת 1987 עבר לרצ ונבחר מטעמה לכנסת ה-12. בבחירות לכנסת ה-13, עת התמודדה מרצ בפעם הראשונה כסיעה מאוחדת, אך שנה מאוחר יותר נבחר למועצת העיר בתל אביב יפו כנציג רצ. לקראת הבחירות לכנסת החמש עשרה שובץ במקום הרביעי ברשימת כח לגמלאים, שלא עברה את אחוז החסימה. לאחר שהפסיד בבחירות הפנימיות של מרצ לרשימתה לכנסת נבחר וירשובסקי למועצת העיר תל אביב-יפו מטעם מפלגת הירוקים ובין היתר כיהן כיו"ר הנהלת הסינמטק. לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2008 הצטרף לרשימתו של אורן שחור ושובץ במקום השלישי, אך הרשימה לא נכנסה למועצת העיר.
וירשובסקי כיהן כיושב ראש ארגון הגג של ארגוני הנכים בישראל וכחבר נשיאות. בשנת 2001, יצא וירשובסקי, יושב ראש ארגון הגג של ארגוני הנכים בישראל, נגד הפגנות הנכים הגדולות בירושלים. יואב קריים, שכיהן אז כדובר מטה מאבק הנכים, התעמת עם וירשובסקי בעיתונות.
מערכת השמש
צדק
צדק הוא כוכב הלכת החמישי מהשמש והוא ענק הגזים הראשי. צדק נמצא במרחק ממוצע של 5.2 יחידות אסטרונומיות מהשמש, והוא כוכב הלכת המסיבי ביותר במערכת השמש ‒ מסתו גדולה פי 318 מהמסה של כדור הארץ ופי 2.5 מהמסה הכוללת של שאר כוכבי הלכת. קוטרו של צדק הוא 142,990 ק"מ, לעומת 12,800 ק"מ בלבד של כדור הארץ. גודלו והמסה שלו זיכו אותו בכינוי "שואב אבק קוסמי", עקב כוח המשיכה הרב שלו. שמו בלועזית הוא יופיטר, על שמו של האל הרומי יופיטר, שהיה ראש האלים והיה ממונה על החוק, הצדק, שמירת הסדר הציבורי וכן על השמים, האור והרעם. מקבילו במיתולוגיה היוונית הוא האל זאוס.
לצדק כמה טבעות פלנטריות המחוברות על ידי חלקיקי אבק, כאשר הטבעת החיצונית רחוקה ודלילה מאוד ומקיפה את צדק במהופך. לצדק יש עשרות ירחים, ועד עתה זוהו בוודאות 79 (נכון ל-2018) כאלה, חלקם אסטרואידים שנלכדו בכוח המשיכה הרב שלו. ארבעת הירחים העיקריים, והגדולים ביותר ‒ איו, אירופה, גנימד וקליסטו ‒ מכונים הירחים הגליליאניים. קוטרו של גנימד גדול מקוטרו של כוכב הלכת הארצי הקרוב ביותר לשמש, כוכב חמה ‒ 5,262 ק"מ, לעומת 5,140 ק"מ.
שבתאי
שבתאי הוא כוכב הלכת השישי מהשמש והוא ענק הגזים השני (אחרי צדק). שבתאי נמצא במרחק ממוצע של 9.5 יחידות אסטרונומיות מהשמש, והוא כוכב הלכת המסיבי השני במערכת השמש כולה, אחרי צדק; מסתו גדולה פי 95 מהמסה של כדור הארץ, וצפיפותו הכוללת נמוכה מהצפיפות של מים. קוטרו של שבתאי 120,500 ק"מ, לעומת 142,990 ק"מ של צדק ו־12,800 ק"מ בלבד של כדור הארץ. שמו בלועזית הוא סטורן, על שמו של האל הרומי סטורן, שהיה אל הזמן, המקביל של קרונוס במיתולוגיה היוונית.
שבתאי בעל ליבה מברזל וסלע, ומסביבה מצוי אזור של מימן מתכתי המשתרע עד למחצית הרדיוס של שבתאי. מעבר לו מתחילה האטמוספירה, שמורכבת מ־93% מימן ו־5% הליום. שבתאי מפורסם בזכות מערכת הטבעות הפלנטריות שמקיפה אותה. הטבעות, בעובי ק"מ, מורכבות מגושי קרח ונטויות בזווית של 6.73 מעלות ביחסית למישור ההקפה סביב השמש. כבר מתחילת התצפיות בשבתאי התגלה רווח המפריד בין טבעת פנימית לחיצונית ‒ רווח קאסיני. עם שיפור התצפיות וקבלת מידע מגשושיות שמקיפות את שבתאי התגלה כי מדובר במערכת בת מאות טבעות, מהפנימיות ביותר ועד החיצוניות.
אורנוס
לאורנוס, כמו לשאר כוכבי הלכת במערכת השמש התיכונה, יש מערכת טבעות פלנטריות, והיא מורכבת מ־11 טבעות שונות. בגלל הנטייה המוזרה שלו, הטבעות סובבות אותו מלמעלה למטה. את כוכב הלכת סובבים גם כמה ירחים, ועד היום זוהו בוודאות 27 ירחים. הגדולים והמפורסמים שבהם הם טיטניה ואוברון.
נפטון
נפטון הוא כוכב הלכת השמיני מהשמש והוא ענק הקרח השני (אחרי אורנוס). נפטון נמצא במרחק ממוצע של 30 יחידות אסטרונומיות מהשמש. מסתו גדולה פי 17 מהמסה של כדור הארץ, קוטרו עומד על 49,538 ק"מ לעומת 12,800 ק"מ בלבד של כדור הארץ, והוא הקטן והמרוחק ביותר מבין ארבעת כוכבי הלכת החיצוניים. נפטון קרוי על שמו של נפטון ‒ אל הים במיתולוגיה הרומית, ומקבילו של פוסידון במיתולוגיה היוונית. שמו בעברית רהב, על שם שר הים במיתולוגיה היהודית (שם זה הוא חדש).
במרכזו של נפטון ישנה ליבה של ברזל וסיליקטים, ומסביבה שכבת קרח המכילה מים, מתאן ואמוניה. סביבה משתרעת האטמוספירה, המכילה 80% מימן 19% הליום ו־1% מתאן. כמו אורנוס, גם נפטון מקבל גוון כחול בשל הימצאות מתאן באטמוספירה, הבולעת את הצבע האדום. גם בעולם קפוא זה הטמפרטורה הממוצעת עומדת על פחות מ־218°C-, בגלל המרחק הרב מהשמש. על נפטון ישנן הרוחות החזקות ביותר במערכת השמש, במהירות של יותר מ־2,000 קמ"ש, וכמו בצדק, משתוללת על כוכב הלכת סופה ענקית, והיא מכונה הכתם האפל הגדול.
לטבעות הפלנטריות של נפטון מבנה מיוחד. הסיבה לכך עדיין אינה מובנת לאשורה, אך ייתכן שהן מושפעות מכוח המשיכה של הירחים שנמצאים במסלול קרוב אליהם. לנפטון יש 13 ירחים ידועים, הגדול ביניהם הוא טריטון ‒ טריטון מקיים פעילות גאולוגית, והוא נצפה על ידי הגשושית וויאג'ר 2 מעיף גייזרים של חנקן נוזלי לגובה של 8 ק"מ. אף על פי שישנם כמה ירחים קפואים במערכת השמש, טריטון דומה בגודלו, בצפיפותו, ובהרכבו לפלוטו, וההערכה היא שטריטון היה גוף עצמאי עד שנלכד בכבידתו של נפטון. בעוד 1.4 עד 3.6 מיליארד שנה הוא יתפורר בשל כבידה זו.
מערכת השמש החיצונית
מערכת השמש החיצונית היא המרחב החיצוני למערכת השמש, באזור שמעבר לנפטון. באזור זה שוכנים גופים המכונים גופים טרנס־נפטוניים, הבנויים מסלעים וקרח. ניתן לחלק את מערכת השמש החיצונית לשלושה תחומים: חגורת קויפר, הדיסק המפוזר ועננת אורט. באזורים אלה התגלו אלפי עצמים, ובהם ארבעה גופים המוגדרים ככוכבי לכת ננסיים: פלוטו, האומיה, מאקה־מאקה ואריס.
חגורת קויפר
חגורת קויפר הוא אזור שמעבר לנפטון, במערכת השמש החיצונית, ונמצא במרחק 30 עד 50 יחידות אסטרונומיות מהשמש. הגופים המאכלסים חגורה זו עשויים מסלעים ומקרח. רובם מסווגים כגופים קטנים במערכת השמש, ואילו הגדול שבהם, פלוטו, מסווג ככוכב לכת ננסי. שביטים בעלי זמן מחזור קצר, קטן מ־200 שנה, נמצאים בחגורת קויפר בחלק ממסלולם.
עד שנת 2006 התגלו בחגורת קויפר קרוב ל־1,000 גופים בעלי קוטר גדול מ־50 קילומטר, אולם קרוב לוודאי שמספרם בפועל גדול הרבה יותר. ניתן לחלק אותם לשתי קבוצות בהתאם לאופי מסלולם: גופים שנמצאים בתהודה מסלולית עם נפטון, וכאלו שמסלולם עם כוכב הלכת אינו מסונכרן. פלוטו ושאר העצמים הקרויים פלוטינו הם דוגמה לעצמים בתהודה מחזורית עם נפטון; הם מבצעים 3 הקפות של השמש על כל 2 הקפות של נפטון (יחס 2:3). רוב העצמים שהתגלו בחגורת קויפר אינם נמצאים בתהודה עם נפטון, והם קרויים קובווינו. מסלולם נמצא בין המסלול של גופי הפלוטינו ובין המסלול של גופי הטווטינו, שנמצאים בתהודה של 1:2 עם נפטון.
מרדכי וירשובסקי
ביוגרפיה
בשנת 2000 זכה וירשובסקי באות יקיר קהילת הלהט"ב בישראל בצוותא עם שולמית אלוני ובשנת 2009 קיבל את אות יקיר העיר תל אביב-יפו.
מערכת השמש
פלוטו
פלוטו, שנמצא במרחק ממוצע של 39.5 יחידות אסטרונומיות מהשמש, הוא הגוף הגדול ביותר מכל הגופים המוכרים בחגורת קויפר. יחד עם הירח הגדול שלו, כארון, הם מרכיבים מערכת כפולה שבה שני הגופים "נעולים" נעילת גאות ומפנים באופן קבוע אותו צד זה כלפי זה. נוסף על פלוטו ולכארון, התגלו עוד ארבעה ירחים זעירים שסובבים את מרכז המסה של המערכת, הנמצא מחוץ לפלוטו.
מקור שמם של פלוטו וכארון בדמויות מיתולוגיות הקשורות לשאול ‒ פלוטו הוא אל השאול במיתולוגיה הרומית, ואילו כארון הוא משיט המעבורת אל השאול במיתולוגיה היוונית.
פלוטו מורכב מקרח, מתאן מוצק, חנקן מוצק ופחמן חד־חמצני מוצק. טמפרטורת פני השטח נעה בין 40 ל־60 קלווין, וסביבו נמצאת אטמוספירה דלילה, שהטמפרטורה בחלקה העליון מגיע עד 106 קלווין.
האומיה
האומיה הוא כוכב לכת ננסי הנמצא בחגורת קויפר, במרחק ממוצע של 43 יחידת אסטרונומיות מהשמש, וקוטרו מוערך ב־1,150 ק"מ. מקור שמו של העצם בשמה של אלת הלידה והפריון במיתולוגיה ההוואית.
שני צוותים טענו כי היו הראשונים לגלות את האומיה. גילוי האומיה הוכרז באופן רשמי ב־27 ביולי 2005, לאחר שיומיים קודם לכן סיים צוות ספרדי בראשותו של חוסה לואיס אורטיס מורנו (José Luis Ortiz Moreno) לנתח נתונים שהתקבלו בשנת 2003. במקביל, גילה צוות אמריקאי בראשותו של מייקל בראון את העצם ב־28 בדצמבר 2004, באמצעות תמונות שצילמו במאי 2004. האיגוד האסטרונומי הבינלאומי לא נתן רשמית קרדיט לאף צד ובפרוטוקולים לא צוין מי גילה את הגוף, אך צוין כי שנת הגילוי היא 2003 ומיקום הגילוי הוא מצפה כוכבים סיירה נבאדה ‒ של הצוות הספרדי; הזכות למתן שם, זכות השמורה למגלים, ניתנה לצוות האמריקאי. כך לא נקט האיגוד עמדה, שכן לא צוין מי גילה את האומיה, אך מנגד ניתן קרדיט לשני הצדדים, הואיל ושניהם קיבלו זכויות השמורות למגלים.
להיט בראש
ב-1986 נערכה לראשונה במסגרת התוכנית תחרות בחירת "זמר השנה", "זמרת השנה" ו"להקת השנה", כחלק מהמצעד השנתי.
מרדכי וירשובסקי
ביוגרפיה
מרדכי וירשובסקי נפטר 1 במאי 2012 בביתו ונטמן בבית העלמין ירקון. הוא הותיר אחריו את רעייתו ויולה (לבית ישראל) ושני בנים.
עמדות ופעילות
כחבר הכנסת וירשובסקי נאבק לביטול סעיף 351 לחוק העונשין, הוא הסעיף שאסר יחסי מין "שלא כדרך הטבע" ואשר היה בתוקף עד 1988. בעקבות משבר מניות הבנקים נאבק וירשובסקי להעמיד לדין פלילי את מנהלי הבנקים שגרמו למשבר, לאחר שתחילה היועץ המשפטי לממשלה, יוסף חריש, החליט כי די בהדחתם של ראשי הבנקים שוויסתו את מניותיהם, ואין עניין לציבור בהמשך התביעה במישור הפלילי.
בשנות ה-80 וירשובסקי היה ממובילי היוזמה לביטול הצנזורה על מחזות, שעליה הייתה אחראית המועצה לביקורת סרטים ומחזות. החוק שיזם לביטול הצנזורה עבר לבסוף ביולי 1989. על הצנזורה הוא אמר: "עצם קיומה של הצנזורה בישראל בשנת 2002 מעיד על אנכרוניזם ועל כך שהדמוקרטיה שלנו היא בערבון מוגבל מאוד. ... מי הם אנשי אותה מועצה שקובעים לעצמם עמדה לגבי מה חושב או מה יכול האזרח לחשוב? קיום המוסד הזה הוא סכנה לחופש הדעות והמחשבה".
בשנת 1989 וירשובסקי יזם תיקון ל"חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק", שירחיב את ההגבלות על פרסומת למוצרי טבק. אולם החקיקה הושלמה רק לאחר שעזב את הכנסת. וירשובסקי גם יזם את חקיקת חוק חובת המכרזים (התשנ"ב-1992), שעיגן בספר החוקים את העיקרון המחייב כל רשות ציבורית בישראל לערוך מכרז פומבי בטרם תכרות חוזה מול ספק פרטי כלשהו.
בשנת 2008 התראיין לסרט התיעודי של מיקי רוזנטל שיטת השקשוקה, והביע את עמדתו כנגד הצעתו של סמי עופר להוסיף לשם מוזיאון את שמו כאשר אינו תורם מעל 50% לאגפים השונים, ובעקבות כך נדחתה בקשתו לכך.
להיט בראש
בתוכניות הראשונות עד לשנת 1987 הוצגו 2 קליפים בודדים מחו"ל ובהמשך גם ראיונות קצרים עם אמנים לפני שהוצג שירם.
התוכנית הגיעה לקיצה לאחר תוכנית הסיכום השנתי של שנת ה'תשנ"ב 1992.
מערכת השמש
מאקה־מאקה
מאקה־מאקה הוא כוכב לכת ננסי הנמצא בחגורת קויפר, במרחק ממוצע של 52 יחידת אסטרונומיות מהשמש, וקוטרו מוערך ב־1,500 ק"מ. מקור שמו של העצם בשמו של האל שברא את העולם על פי המיתולוגיה של בני אי הפסחא.
אף על פי שהתגלה במרץ 2005, הוא קיבל את מעמדו ככוכב לכת ננסי רק ביוני 2008. למרות שיש לו בהירות נראית של 16.7 לעומת 15 של פלוטו, מאקה־מאקה התגלה מאוחר יחסית לגופים דומים באותו אזור, וזאת כנראה בגלל הנטייה הגבוהה של מסלולו.
תצפיות אינפרה־אדומות מרמזות על נוכחות מתאן, דבר המעיד על אטמוספירה. למאקה־מאקה אין ירחים ידועים, אף על פי שלעשרה עד עשרים אחוזים מהגופים הטרנס־נפטוניים צופים שיהיה ירח אחד או יותר. מאחר שנוכחות ירח מאפשרת למדוד ביתר דיוק את המסה של העצם, היעדר ירח מקשה על מדידת המסה של מאקה־מאקה.
הדיסק המפוזר
הדיסק המפוזר הוא שם כולל לאזור רחב במערכת השמש החיצונית, הכולל את חגורת קויפר ומסתיים במרחק של מאות יחידות אסטרונומיות מהשמש. מסלולי הגופים בדיסק אינם יציבים בהכרח, וייתכן שחלק מהגופים המרוחקים יותר נסחפו לשם מחגורת קויפר. בניגוד לעצמים שבחגורת קויפר או עצמים קרובים יותר לשמש, זווית הנטייה של העצמים בדיסק המפוזר יחסית למישור המילקה יכולה להיות גבוהה מאוד.
אריס
אריס הוא כוכב לכת ננסי, הנמצא במרחק ממוצע של 68 יחידת אסטרונומיות מהשמש, וקוטרו מוערך במעט יותר מ־2,300 ק"מ, כלומר הוא קטן מפלוטו במקצת. הוא מורכב בעיקר מסלעים ומקרח, והוא הגוף הידוע הגדול ביותר מבין הגופים בדיסק המפוזר. סביב אריס סובב ירח ושמו דיסנומיה.
הגילוי של אריס ומדידת קוטרו היו ה"זרז" להגדרת כוכבי לכת ננסיים כסוג חדש של גופים במערכת השמש, ולהוצאת פלוטו מרשימת כוכבי הלכת. מקור שמו של העצם בשמה של אלת חוסר ההרמוניה במיתולוגיה היוונית ‒ אריס. השם משקף את המהומה בקהילה האסטרונומית, שנוצרה בעקבות גילויו. ירחו של אריס מכונה דיסנומיה על שם בתה מפירת החוק של אריס.
עננת אורט
הנקודה שבה מסתיימת מערכת השמש ומתחיל החלל הבין־כוכבי אינה מוגדרת במדויק, מאחר שהגבול מורכב משני כוחות מנוגדים: הרוח הסולארית, שמרחיבה את מערכת השמש ודוחפת את החומר החוצה, וכוח המשיכה של השמש, שמושך את החומר פנימה. יתרה מזאת, קיימות השפעות מחזוריות של זרוע אוריון של שביל החלב, וגם השפעתה הכבידתית של הגלקסיה מתחילה להיות דומיננטית.
בעוד הרוח הסולרית של השמש מגיעה עד 130 יחידות אסטרונומיות, מעריכים כי הרדיוס של עננת אורט מגיע לכ־30,000 עד 50,000 יחידות אסטרונומיות ‒ מרחק השווה לכרבע מהמרחק שבין השמש לכוכב הקרוב ביותר אלינו ‒ פרוקסימה קנטאורי.