cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
כוח קוריוליס
פיתוח מתמטי כללי, מקרים פרטיים
אם נציב את הביטוי למהירות בביטוי של התאוצה, נקבל:
(השתמשנו בדיסטריביוטיביות של מכפלה וקטורית).
בהנחה ש \vec\omega קבוע (ולכן ) ניתן לפתוח את הנגזרת כך:
עתה נציב את הביטוי שקיבלנו, ונגיע ל:
כאשר היא תאוצת קוריוליס, ו  היא התאוצה של הכוח הצנטריפוגלי, כוח מדומה נוסף במערכת.
(גודל ביטוי זה הוא ).
והכוח המדומה שיצפה במערכת המסתובבת הוא
האיבר הראשון בביטוי זה הוא כוח קוריוליס, והאיבר השני הוא הכוח הצנטריפוגלי. אם \vec \omega ניצב ל-\ r אז הכוח הצנטריפוגלי הוא פשוט הביטוי המוכר:
קל לראות מהפיתוח שאם לא קבוע, כלומר (ישנה תאוצה זוויתית), הרי מלבד כוח קוריוליס והכוח הצנטריפוגלי יש להוסיף כוח מדומה נוסף השווה ל, אולם הפיתוח כולו מתבסס על ההנחה שציר הסיבוב הוא קבוע, ולכן הנוסחה נכונה רק אם \vec \omega משתנה רק בגודלו ולא בכיוונו משום שאז כל הפיתוח שגוי.
הסבר מתמטי פשוט למקרה של מהירות רדיאלית
כוח קוריוליס מתקבל כאשר אדם הנמצא על שולי דיסקה מסתובבת מנסה לנוע במהירות קבועה בכיוון הרדיוס לכיוון מרכז המעגל. הכוח יופיע במאונך לכיוון ההתקדמות, במישור הדיסקה, מימין או משמאל (תלוי בכיוון סיבוב הדיסקה). לאדם על הדיסקה זהו כוח שאין לו הסבר ולכן נקרא "כוח מדומה", אולם לצופה מחוץ לדיסקה הכוח הוא כוח ממשי מאחר שהוא רואה שהמהירות המשיקית של האדם הנע על הדיסקה (לאורך הרדיוס) משתנה, ולכן מן ההכרח שפועל כוח שמקטין את המהירות המשיקית. זהו כוח קוריוליס.
ההוכחה שלהלן מתבצעת תוך התבוננות מחוץ לדיסקה:
תהי θ הזווית ברדיאנים, R רדיוס הדיסקה ו-S אורך קשת המעגל (המתאימה לזווית θ).
ידוע כי את אורך הקשת ניתן לתאר על ידי הנוסחה S=R\theta, ברור שלצופה מבחוץ גם R וגם θ הן פונקציות של t מאחר שהתנועת האדם על הדיסקה מתבצעת גם לאורך הרדיוס וגם בכיוון משיקי (מעצם סיבוב הדיסקה)
כדי למצוא את המהירות המשיקית V_{t} נבצע גזירה לפי מכפלה (נשים לב, ,  מהירות זוויתית)
ולכן נקבל את המשוואה (V_{t} מהירות משיקית, V_{r} מהירות רדיאלית, \omega מהירות זוויתית)
כדי לקבל את התאוצה המשיקית (תאוצת קוריוליס) נגזור את המהירות המשיקית ונשים לב לכך שV_{r} וגם \omega קבועים בזמן כלפי הצופה מחוץ לדיסקה.
ונקבל נסדר את המשוואה ונקבל  (תאוצת קוריוליס)
ומכאן כוח קוריוליס
הערה: זהו תיאור סקלרי בלבד המתאר את גודל הכוח ולא את כיוונו.
הסבר מתמטי למקרה של מהירות משיקית - "אפקט אטווש"
חשיבותו המעשית של "אפקט קוריוליס" נובעת בעיקרה על ידי רכיב התאוצה האופקית שלו הנגרמת על ידי תנועה אופקית.
ישנם רכיבים נוספים לכוח קוריוליס. גופים הנעים מערבה יוטו מטה (כלומר ירגישו כבדים יותר), בעוד גופים הנעים מזרחה יוטו מעלה (ירגישו קלים יותר). תוצא זה ידוע כ"אפקט אטווש" (Eötvös effect). רכיב זה של כוח קוריוליס הוא מרבי בקו המשווה. הכוח המופק על ידי אפקט זה הוא דומה לרכיב האופקי (כלומר מאותו סדר גודל), אבל הכוחות האנכיים החזקים בהרבה אודות לכבידה וללחצים שונים גורמים לרכיב זה להיות בלתי חשוב מבחינה דינמית.
דוגמה אינטואיטיבית
נדמיין רכבת שנוסעת לאורך מסילה חסרת חיכוך הנמתחת לאורך קו המשווה. נניח גם, שכשהיא בתנועה, היא נוסעת במהירות מספיקה כדי להשלים הקפה מסביב לעולם ביום אחד (465 m/s). נתייחס לאפקט קוריוליס בשלושה מקרים: כאשר הרכבת נוסעת מערבה, כאשר היא במנוחה, וכאשר היא נוסעת מזרחה. בכל מקרה נתייחס תחילה למערכת הייחוס המסתובבת של כדור הארץ שבה פועל כוח קוריוליס, ולאחר מכן נבדוק גם במערכת ייחוס אינרציאלית, שבה לא פועלים כוחות מדומים. האנימציה ממחישה את שלושת המקרים כפי שהם נראים על ידי צופה במנוחה במערכת אינרציאלית הממוקם בנקודה קבועה מעל הקוטב הצפוני הנמצאת על ציר הסיבוב של כדור הארץ; הרכבת מסומנת באדום, והיא קבועה במקומה בהמחשה השמאלית, ונעה באחרות :
בשלושת המקרים כוח הכבידה המופעל על הרכבת זהה, אך המשקל שלה בפועל משתנה בין המקרים, כפי שנפרט להלן. המשקל בפועל בא לידי ביטוי בכוח שהרכבת תפעיל על המסילה, ולכן גם בכוח התגובה מהמסילה (כוח נורמלי). כמו כן, אם נוסעי הרכבת יעמדו על מכשיר למדידת משקל, המכשיר יראה מדידות שונות בכל אחד משלושת המקרים. את כל אחד מהמקרים ננתח גם ממערכת ייחוס מסתובבת וגם ממערכת ייחוס אינרציאלית, ונקבל בכל פעם שני הסברים שונים לאותה תוצאת משקל.
1. הרכבת נוסעת מערבה: במקרה זה, היא נעה נגד מגמת הסיבוב. לפיכך, במערכת הייחוס המסתובבת של כדור הארץ כוח קוריוליס מכוון פנימה לכיוון ציר הסיבוב של כדור הארץ (מטה) בעוצמה של כ-0.68% מכוח הכבידה. בנוסף, פועל במערכת יחוס זו כוח צנטרפוגלי בכיוון החוצה מציר הסיבוב (מעלה) בעוצמה של כ-0.34%. לכן סך כל הכוח המושך את הרכבת מטה גדול ב-0.34% מכוח הכבידה הרגיל. חלק מכוח זה יספק את הכוח הצנטריפטלי הדרוש לרכבת עבור תנועתה המעגלית, ורק החלק הנותר יהיה משקלה בפועל. הכוח הצנטריפטלי הדרוש שווה ל-0.34% מכוח הכבידה, ולכן בסופו של דבר משקלה בפועל יהיה זהה לכוח הכבידה. 2. הרכבת במנוחה: מנקודת המבט של מערכת הייחוס הסובבת של כדור הארץ, מהירות הרכבת היא אפס, ולפיכך כוח קוריוליס הוא גם אפס. הכוח הצנטרפוגלי אינו תלוי במהירות הרכבת, ולכן הוא זהה למקרה הקודם, כלומר כוח בעוצמה של 0.34% מכוח הכבידה הפועל כלפי מעלה. לפיכך משקלה של הרכבת היה פחות 0.34% מכוח הכבידה, ולכן הרכבת ונוסעיה יהיו מעט קלים יותר מאשר במקרה הקודם. 3. הרכבת נוסעת מזרחה. במקרה זה, מכיוון שהיא נעה בכיוון הסיבוב של כדור הארץ, כוח קוריוליס יכוון החוצה מציר הסיבוב (מעלה) בעוצמה של 0.68% מכוח הכבידה. הכוח הצנטרפוגלי יוסיף עוד 0.34% כלפי מעלה, ועוד 0.34% מכוח הכבידה יושקעו בתאוצה הצנטריפטלית. לכן משקל הרכבת במקרה זה יהיה פחות ב-1.36% מכוח הכבידה הרגיל.
הוכחת שקילות האפקט בין שתי מערכות הייחוס
הנוסחה להבדל בין משקלו של עצם כשהוא נע לעומת כשהוא נייח היא:
כאן,
האיבר הראשון בנוסחה,, הוא האיבר המתאים לכוח קוריוליס ואפקט אטווש, בעוד שהאיבר השני הוא תיקון נוסף שאינו נובע מכוח קוריוליס אלא מעקמומיות כדור הארץ - העצם הנע נדרש לעקוב במסלולו אחר קרקע עקומה. בתנאים נורמליים (מהירויות נמוכות) האיבר השני קטן בהרבה מאפקט אטווש.
גזירת הנוסחה
האיבר האחרון באגף ימין - u_0^2 - נכנס כבר "ממילא" לחישוב המשקל במקרה הנייח (כלומר הוא מקזז חלק ממשקל העצם כבר כשהוא במנוחה), ולפיכך הוא לא תורם כלום להבדל a_r. לפיכך:
עבודה
כוח קוריוליס זהותית אינו מבצע עבודה. נזכיר כי הגדרת העבודה נתונה על ידי, כלומר, האינטגרל של המכפלה הסקלארית של הכוח הפועל על אלמנט של הדרך (המסלול), לאורך מסלול מסוים וקבוע C. על ידי הצבת כוח קוריוליס נקבל כי עבודתו -. היות שהוקטור המתקבל מהמכפלה יהיה וקטור מאונך לוקטור \vec {r} (נובע מתכונות המכפלה הווקטורית) כשנכפול סקלרית את הווקטור החדש שמתקבל (שמאונך ל\vec {r}) באלמנט של הדרך d\vec{r} (מכפלה סקלארית של שני וקטורים מאונכים), נקבל 0 באופן זהותי, תוצאה שנובעת מתכונות המכפלה הסקלרית. כלומר, כוח קוריוליס אינו מבצע עבודה.
הדגמה נאה לעקרון של הפוטנציאל הצנטריפוגלי היא העובדה שילד המתנדנד על נדנדה (שניתן למדלה כמטוטלת פיזיקלית) מסוגל לשנות את משרעת התנודה שלה גם ללא דחיפת הנדנדה על ידי גורם חיצוני - כל שעל הילד לעשות הוא להתרומם ולעמוד על מושב הנדנדה בזמן שהנדנדה במיקומה הנמוך ביותר (ומהירותה מרבית) ולשבת חזרה בעת שגובהה מקסימלי (ומהירותה אפס). כאשר הילד מגביה את מיקום מרכז מסתו, הוא מתאמץ להתרומם כנגד הכוח הצנטריפוגלי (והאנרגיה שהוא משקיע מגדילה את משרעת התנודה), בעוד שכאשר הוא מתיישב מהירות סיבוב הנדנדה היא אפס ולכן אין לכך השפעה על משרעת התנודה. מנקודת המבט של צופה חיצוני, כאשר הילד מתרומם, התנע הזוויתי הכולל של המערכת ילד + נדנדה נשמר, ולכן מהירות הנדנדה חייבת להשתנות (בדומה לרקדנית מסתחררת שמתמתחת וכך משנה את מהירות סיבובה).
שני עקרונות אלו, כלומר קיומו של פוטנציאל צנטריפוגלי ואי ביצוע עבודה על ידי כוח קוריוליס, עשויים לפשט מאוד בעיות הקשורות בתיאור התנועה (משוואת המסלול) של עצם לו מהירות התחלתית במערכת הייחוס המסתובבת: מן הפוטנציאל הצנטריפוגלי ניתן להסיק את ערכה המוחלט (גודלה) של המהירות כפונקציה של הרדיוס, בעוד שמכוח קוריוליס ניתן להסיק את עקמומיות המסלול הרגעית.
יישומים לתנועות על גבי כדור הארץ
המושג "כוח קוריוליס" מתאים במיוחד לתיאור וניתוח תנועות אטמוספיריות (רוחות) על פני כדור הארץ. כדור הארץ (כמו כל הגופים השמימיים הסובבים סביב עצמם) לבש צורה של ספרואיד פחוס, באופן כזה שוקטורי השדה הכבידתי שהוא יוצר בכל נקודה על פניו מוטים במקצת ביחס לאנך המקומי לפני כדור הארץ, עם מגמת הטיה לכיוון הקטבים הגאוגרפיים. בעבור אלמנט מסה במנוחה על פני כדור הארץ, הרכיב האופקי של הכבידה מאזן במדויק את הרכיב האופקי של "הכוח הצנטריפוגלי" ובכך מונע מהמסה להחליק לעבר קו המשווה. כלומר, צורתו של כדור הארץ בשיווי משקל מעוצבת כך שמבין שני הכוחות המדומים החשובים, רק כוח קוריוליס רלוונטי לניתוח הנדידה האופקית של גושי אוויר.
חשיבותו של כוח קוריוליס במטאורולוגיה
אולי התוצא החשוב ביותר של אפקט קוריוליס הוא השפעתו על הדינמיקה בקנה מידה גדול של האוקיינוסים והאטמוספירה. במטאורולוגיה ואוקיינוגרפיה, נוח לתאר את הדברים ממערכת ייחוס מסתובבת שבה כדור הארץ נייח. לפיכך, יש להתחשב בכוח הצנטריפוגלי ובכוח קוריוליס. החשיבות היחסית של הכוחות האלה נקבעת על פי מספר רוסבי - פרמטר חסר ממדים המוגדר על ידי היחס בין האורך האופייני שבו השפעת כוח קוריוליס ניכרת לבין האורך האופייני של מערכת מזג האוויר. לסופות טורנדו יש מספר רוסבי גבוה, כך שבעוד שהכוחות הצנטריפוגליים המקושרים לטורנדו הם די משמעותיים, כוחות קוריוליס המקושרים לטורנדו נזנחים בחישובים.
מכיוון שזרמי ים בפני השטח של האוקיינוס מונעים על ידי תנועת הרוח מעל פני המים, כוח קוריוליס משפיע גם על התנועה של זרמי ים והוריקנים. רבים מהזרמים האוקיינים הגדולים ביותר סובבים סביב אזורים חמימים בעלי לחץ גבוה המכונים gyres. אף על פי שהסירקולציה של מי הים אינה משמעותית כמו זו של האוויר, ההסטה הנגרמת על ידי אפקט קוריוליס היא מה שיוצר את התבנית הספירלית של הזרימה באזורים הללו. במקרה האטמוספירי, התבנית הספירלית של הרוח היא מה שעוזר להוריקנים להיווצר - ככל שהכוח מאפקט קוריוליס חזק יותר, כך גם הרוח סובבת סביב מרכז הלחץ הנמוך ואוספת אנרגיה מהים מהר יותר, מה שמחזק את עוצמת ההוריקן.
האוויר במערכות לחץ-גבוה סובב במגמה כזאת שכוח קוריוליס מצביע רדיאלית פנימה, כשהוא כמעט מתאזן על ידי כוח גרדיאנט הלחץ המצביע החוצה. כתוצאה, האוויר סובב במגמת השעון מסביב לרמה ברומטרית בחצי הכדור הצפוני ונגד כיוון השעון בחצי הכדור הדרומי. אוויר מסביב לשקע ברומטרי סובב בכיוון ההפוך, כך שכוח קוריוליס מכוון רדיאלית החוצה וכמעט מאזן את גרדיאנט הלחץ המכוון פנימה.
זרימה מסביב לשקע ברומטרי
אם שקע ברומטרי נוצר באטמוספירה, האוויר נוטה לזרום ישירות אליו, אבל מוטה בניצב למהירות שלו על ידי כוח קוריוליס. מערכת זרימה מעגלית בשיווי משקל מתהווה בדרך זו, שמכונה זרימה ציקלונית. מכיוון שמספר רוסבי נמוך, מאזן הכוחות הוא בעיקר בין כוח גרדיאנט הלחץ הפועל אל תוך השקע וכוח קוריוליס הפועל החוצה ממרכז הלחץ הנמוך.
במקום לזרום ישירות במורד הגרדיאנט, תנועות בקנה מידה גדול באטמוספירה והאוקיינוס נוטות להיות בניצב לגרדיאנט הלחץ. מצב כזה מכונה זרימה גיאוסטרופית. על כוכב לכת לא-מסתובב, זורמים היו זורמים לאורך הקו הישיר ביותר האפשרי, תוך שהם מעלימים במהירות הפרשי לחצים. המאזן הגיאוסטרופי הוא לפיכך שונה מאוד מהמקרה של "תנועות אינרציאליות" (ראו למטה).
מעגלים אינרציאליים
גוש של אוויר או מים הנע במהירות v\, ונתון רק להשפעת כוח קוריוליס ינוע במסלול מעגלי המכונה מעגל אינרציאלי. כיוון שהכוח תמיד מכוון בזוויות ישרות ביחס לתנועת הגוש, הגוש ינוע במהירות קבועה מסביב למעגל שרדיוסו R ניתן בנוסחה:
כאשר f היא תדירות קוריוליס (כאן \varphi הוא קו הרוחב). הזמן הלוקח לגוש להשלים סיבוב מלא הוא לפיכך 2\pi/f. הערך האופייני של תדירות קוריוליס בקווי הרוחב הבינוניים הוא ; לפיכך בעבור מהירות רוח טיפוסית של 10 מטרים לשנייה הרדיוס יהיה 100 קילומטרים וזמן המחזור בערך 17 שעות. בעבור זרם ים במהירות אופיינית של 10 סנטימטרים לשנייה, רדיוס המעגל האינרציאלי יהיה קילומטר אחד.
חוסר אחידותו של פרמטר קוריוליס גורמת למסלולי הגושים להיות פתוחים; כיוון שעקמומיות המסלול גדלה כשחבילת האוויר מצפינה וקטנה כשהיא מדרימה (זאת בחצי הכדור הצפוני), יתקבל מסלול אסימטרי ופתוח - עם כל סיבוב שהחבילה משלימה היא תסטה מעט צפונה. אפקט זה, המכונה סחיפת בטא (beta drift), הוא הסיבה לאחת התנועות העיקריות של סופה טרופית - תנועתה האיטית של הסופה לכיוון הקוטב הצפוני.
אפקטים ארציים אחרים
אפקט קוריוליס משפיע במידה רבה על הסירקולציה האוקיינית והאטמוספירית בקנה מידה גדול, ומוביל להיווצרותם של דפוסים קבועים כמו זרם הסילון. דפוסים אלו נמצאים במאזן גיאוסטרופי, כלומר כוח קוריוליס וכוח גרדיאנט הלחץ הפועלים בהם מאזנים זה את זה. תאוצת קוריוליס אחראית גם להתקדמותם של סוגי גלים רבים באוקיינוסים ובאטמוספירה כגון גלי רוסבי וגלי קלווין. היא מרכזית גם בתיאור הדינמיקה של שכבת אקמן באוקיינוסים, ובביסוס המתמטי של תבנית הזרימה בקנה מידה גדול באוקיינוסים, הידועה כמאזן Sverdrup.
מסלולים בליסטיים
אפקט קוריוליס הוא חשוב בבליסטיקה חיצונית לצורך חישוב מסלוליהם של פגזי ארטילריה ארוכת-טווח. הדוגמה ההיסטורית המפורסמת ביותר היא זו של תותח פריז, בו נעשה שימוש על ידי הגרמנים במהלך מלחמת העולם הראשונה כדי להפציץ את פריז ממרחק של בערך 120 קילומטרים. אפקט קוריוליס משנה במקצת גם את מסלולו של קליע, ומשפיע על הדיוק עבור מרחקי ירי ארוכים מאוד. שקלול אפקט קוריוליס לתיקון כיוון הירי נעשה בעזרת רובי צלפים מודרניים. בקו הרוחב של סקרמנטו ירייה ממרחק 1000 יארד תוסט ימינה בשיעור של 2.8 אינץ'. ישנו גם רכיב אנכי, כפי שהוסבר בחלק על "אפקט אטווש", שגורם ליריות מערבה לפגוע נמוך יותר, וליריות מזרחה לפגוע גבוה יותר.
נפילה חופשית של כדורים ממגדל גבוה
מבחינה היסטורית, אחת החקירות האנליטיות הראשונות שזיהו במפורש איבר של כוח מדומה התלוי במהירות הגוף כפי שנצפית במערכת קואורדינטות מסתובבת (איבר קוריוליס) היא ניתוחם של גאוס ולפלס את מסלוליהם של גופים כבדים המופלים ממגדל גבוה (בהזנחת התנגדות האוויר). הניתוח שלהם היה מעמיק מאוד וכלל גם חישוב של איברים מסדרים גבוהים יותר (שלרוב הם זניחים), בנוסף על הסטייה המזרחית, שהיא הסדר הראשון בחישוב הסטייה. בפיתוח כאן נתייחס לסטייה המזרחית בלבד.
על גוף הנופל אנכית פועל רכיב אופקי של כוח קוריוליס המתכונתי למהירותו v_{fall}, למהירות הזוויתית \omega של כדור הארץ, ולקוסינוס קו הרוחב \theta בו הגוף נמצא. לפיכך, לאחר זמן נפילה t, תאוצת קוריוליס מכוונת אופקית מזרחה וגודלה הוא:
הסטייה המזרחית d של מיקום פגיעת העצם בקרקע מתקבלת מאינטגרציה פעמיים של פונקציית התאוצה האופקית, כלומר:
אולם כאשר h הוא גובה המגדל. לפיכך נקבל לבסוף:.
ויזואליזציה של כוח קוריוליס
כדי להדגים את אפקט קוריוליס, ניתן להסתייע בהמחשה ויזואלית המיוחסת למטאורולוג אדולף שפרונג, שעושה שימוש בדיסקה קעורה בעלת צורה של פרבולואיד. על דיסקה שטוחה, האינרציה של הגוף המסתחרר יחד עמה גורמת לו ליפול מהקצה שלה. עם זאת, אם לדיסקה תהיה צורת הפרבולואיד הנכונה (המתאימה לתאוצת הכובד g ולקצב הסיבוב של הדיסקה), הרכיב של כוח הכובד המשיק לדיסקה הקעורה והכוח הצנטריפוגלי יאזנו זה את זה במדויק (ראו איור מימין), בדומה לכך שפני המים בדלי מסתובב מקבלים צורה פרבולואידית (ראו איור משמאל) כתוצאה מאיזון זה. משטח מלוטש כזה מאפשר לבודד את כוח קוריוליס.
דיסקות שטוחות הנחתכות מגלילים של קרח יבש ניתנות לשימוש לצורך המחשת האפקט, זאת שכן הן נעות כמעט ללא חיכוך על פני המשטח הפרבולי, מה שמאפשר להשפעה של אפקט קוריוליס על הדינמיקה שלהן להראות עצמה בבהירות מרבית. כדי לקבל תצוגה של התנועות כפי שנצפות ממערכת הייחוס המסתובבת של המשטח הפרבולי, מצלמת וידאו מותקנת על המשטח כך שהיא תסתובב יחד עמו, והתוצאות מוצגות באנימציה הימנית. באנימציה השמאלית, שמציגה את הדינמיקה מנקודת המבט של צופה נייח, הכוח הכבידתי במערכת האינרציאלית שמושך את הגוף למרכז (תחתית הדיסקה הקעורה) יחסי למרחק הגוף מהמרכז. כוח צנטריפטלי מהצורה הזאת גורם לתנועה אליפטית (זהו בעצם מתנד הרמוני דו-ממדי, ומכאן האליפטיות). באנימציה הימנית, שמראה את התרחיש מנקודת המבט של המערכת המסתובבת, כוח הכבידה המכוון רדיאלית פנימה (אותו הכוח כמו במערכת האינרציאלית) מאוזן על ידי הכוח הצנטריפוגלי החוצה (המורגש רק במערכת המסתובבת). כששני הכוחות הללו מבטלים זה את זה, במערכת המסתובבת הכוח היחידי שנצפה הוא כוח קוריוליס (שגם הוא מורגש רק במערכת הייחוס המסתובבת), והתנועה היא על כן בדיוק מעגל אינרציאלי! ניתוח או צפייה בתנועה המעגלית במערכת הייחוס המסתובבת היא פישוט בהשוואה לניתוח או תצפית של תנועה אליפטית במערכת האינרציאלית.
בגלל שהמערכת הזאת משלימה סיבוב מספר פעמים בדקה מאשר רק פעם אחת ביממה כמו כדור הארץ, תאוצת קוריוליס המופקת גדולה כמה מונים מזו הנגרמת מסיבוב כדור הארץ, ולפיכך היא גם קלה יותר להבחנה בקנה מידה מרחבי וזמני קטן.
כדור הארץ הוא אנלוגי לדיסקה פרבולית כזאת. כפי שהוסבר מקודם, סיבוב כדור הארץ גרם לו להתייצב בצורה ספרואידית כך שהכוח הנורמלי, כבידתו העצמית של כדור הארץ והכוח הצנטריפוגלי מאזנים זה את זה. בדומה לפני הקרקע של כדור הארץ, גם פני הים והאטמוספירה אנלוגיים לדיסקה פרבולית כזאת, וזאת גם הסיבה מדוע מושג המעגל האינרציאלי תקף גם עבור סירקולציות בים ובאטמוספירה, אם כי חוסר האחידות בפרמטר קוריוליס על פני כדור הארץ גורמת להן לא לאמץ תנועה מעגלית מושלמת.
מד ספיקה קוריולי
יישום טכנולוגי הרותם את אפקט קוריוליס לצרכים מעשיים הוא מד הספיקה הקוריולי, מכשיר המודד את הספיקה של זורם הזורם דרך צינור. עקרון הפעולה של מכשירים כאלה הוא שימוש באקטואטור המייצר ויברציות מכניות סיבוביות בתדר גבוה של הצינור דרכו הזורם עובר. הויברציות, למרות שאינן לגמרי מעגליות, מספקות את מערכת הייחוס הסיבובית שמאפשרת לאפקט קוריוליס להתרחש. בזכות התדר הגבוה של הויברציות נוצרים כוחות קוריוליס חזקים על דפנות הצינור, מה שמייצר מעוותים קטנים בהן, שבאים לידי ביטוי בהפרשי מופע בתנודות בנקודות שונות בצינור. בעוד השיטות הספציפיות משתנות בהתאם לתכנון הספציפי של מד הספיקה, בכל התכנונים חיישנים מנטרים ומנתחים שינויים בתדר, הפרשי מופע, ואמפליטודות של הצינורות הרועדים. השינויים הנצפים מעידים על הספיקה המסית של הזורם.
מד הספיקה הקוריולי נחשב למכשיר מדידה מדויק ואמין ביותר משום שהוא מודד ספיקה מסית באופן ישיר ולא באופן עקיף כמו במדי ספיקה אחרים אשר פשוט דוגמים את מהירות הזורם בנקודה מסוימת. מדי ספיקה כאלו נתונים לשגיאות גדולות עקב חוסר האחידות של המהירות בחתך הצינור (בשל השפעות הצמיגות) וכן בשל תופעות טורבולנציה שונות שעשויות להתפתח במהירויות גבוהות. מד הספיקה הקוריולי, לעומת זאת, מודד את הספיקה בעזרת התנע הקווי הכולל של הזורם (כלומר מודד ערך ממוצע של מהירות הזרימה), אשר דרך אפקט קוריוליס מתורגם ללחץ הסטטי שמפעיל הזורם על דופן הצינור המתנודדת.
פיזיקה מולקולרית
במולקולות רב-אטומיות, תנועת המולקולה ניתנת לתיאור כשילוב של סיבוב קשיח וויברציות פנימיות של האטומים מסביב לנקודות שיווי המשקל שלהם. כתוצאה מהויברציות של האטומים, האטומים הם בתנועה יחסית למערכת הקואורדינטות המסתובבת של המולקולה. אפקטי קוריוליס לפיכך נכנסים לתמונה, וגורמים לאטומים לנוע בניצב לכיוון התנודות המקורי שלהם. זה מוביל לערבוב בספקטרום המולקולרי בין רמות האנרגיה הסיבוביות והויברציוניות, שממנו קבועי צימוד קוריוליים ניתנים לחישוב.
מעוף חרקים
זבובאים וכמה סוגים של עשים (פרפראים) מנצלים את אפקט קוריוליס במהלך מעופם בעזרת איברי חישה מיוחדים שממסרים מידע על המהירות הזוויתית של גופם.
כוחות קוריוליס הנגרמים על ידי תנועה קווית של איברי החישה במערכת הייחוס המסתובבת של גוף החרקים מזוהים על ידי איברים אלו. במקרה של זבובים, איברי החישה המיוחדים שלהם נקראים "בוכניות" והן מהוות מעין איברים דמויי משקולת הממוקמים בדיוק מאחורי הכנפיים שלהם.
בוכניות הזבוב תונדות במישור באותה התדירות כמו הכנפיים הראשיות כך שכל סיבוב של גוף הזבוב גורם לתנועה רוחבית שלהן ביחס למישור התנודה המקורי שלהן. הן במקרה של זבובים והן במקרה של עשים, אוסף של חיישנים מכניים בבסיס איברי החישה רגישים לשינויים בתדירות התנודה של הבוכניות, ובאמצעות מידע זה הזבוב מפרש את שינוי האוריינטציה שלו במרחב (שינוי זוויות הגוף).
יציבות נקודות לגראנז'
באסטרונומיה, נקודות לגראנז' הן חמש נקודות במישור הסיבוב של שני גופים גדולים הסובבים אחד סביב השני, אשר עצם קטן המוצב בהן ומושפע רק מהכבידה של שני הגופים הללו יכול לשמור על מיקום קבוע ביחס לשני הגופים הללו. שלוש נקודות לגראנז' הראשונות (L1, L2, L3) מצויות על הישר שמחבר את שני הגופים הגדולים, בעוד ששתי נקודות לגראנז' האחרונות (L4 and L5) יוצרות (כל אחת בנפרד) משולש שווה-צלעות עם מיקומי כל אחד מהגופים הגדולים. נקודות L4 ו-L5, אף על פי שהן תואמות לנקודות מקסימום מקומי של הפוטנציאל האפקטיבי במערכת הייחוס המסתובבת ביחד עם הגופים הגדולים ("פוטנציאל אפקטיבי" זה נובע הן מכוחות הכבידה של שני הגופים הגדולים והן מן הכוח הצנטריפוגלי המקושר למערכת הדו-גופית המסתובבת), ולפיכך אינן מהוות נקודות שיווי משקל יציב, הן בכל זאת יציבות אודות לאפקט המשני של כוח קוריוליס, התלוי במהירות העצם ומעקם את מסלול העצם מסביב לנקודות אלו (במקום שינועו ישירות הרחק מנקודות אלו). מצב זה הוא בעל דמיון מסוים לעובדה המטאורולוגית שעל פני כוכב מסתובב, כיוון הרוחות מסביב לשקע או רמה ברומטרית הוא מסביב אליו, במקום לזרום ישירות אל תוכו/החוצה ממנו. יציבות זאת גוררת היתכנות של מסלולים קטנים מסביב ל-L4 או L5, הידועים גם דרך המונח tadpole orbits, ואכן ניתן למצוא אסטרואידים טרויאניים בנקודות L4 ו-L5 של מערכות דו-גופיות מסוימות.
אבנר פיינגלרנט
אבנר פיינגלרנט (נולד ב-22 בדצמבר 1961) הוא במאי ויוצר קולנוע עצמאי ישראלי. פרופסור מן המניין ודקאן הפקולטה לאמנויות בסמינר הקיבוצים. מיוזמי ומייסדי בית-הספר לאמנות הקול והמסך ופסטיבל קולנוע דרום במכללה האקדמית ספיר, ועמד בראשם במשך שמונה עשרה שנים. שימש כעורך אחראי של כתבי העת לקולנוע - מחברות קולנוע דרום, אוצרות דרום. מרצה אורח באוניברסיטת קולומביה בניו יורק, האקדמיה לאמנויות הבמה של פראג "FAMU", בית הספר לקולנוע בלודוויגסבורג, Filmakademie Baden Württemberg והתוכנית לתואר שני בתרבות הקולנוע באוניברסיטת חיפה. עבודת הדוקטורט שלו באוניברסיטת מזרח לונדון היא קריאה לאקניאנית של סרטי המסע בקולנוע האירופי. הקים עם הגר סעד שלום את חברת ההפקה סקינה בורדר פילמס.
קורות חייו
אבנר פיינגלרנט נולד בקיבוץ ברור חיל להורים שהיו, כמו רוב תושבי המקום, עולים מברזיל. הוריו היו בין מקימי הקיבוץ. למד בבית חינוך שער הנגב את שנות נעוריו העביר בעבודה בענף גידולי השדה והפלחה.
Six Feet Under (פסקול)
Six Feet Under הוא הפסקול של סדרת הדרמה המצליחה של HBO, עמוק באדמה. לסדרה יצאו שני פסקולים המאגדים בתוכם את מיטב השירים שהופיעו בסדרה לצד רצועות מקוריות מאת תומאס ניומן.
אבנר פיינגלרנט
קורות חייו
כבני משקים רבים בחר פיינגלרנט לעשות שנת שירות כרכז אזור בחטיבת בני הקיבוצים בנוער העובד והלומד, בשער הנגב ושדרות. הוא התגייס לצה"ל בשנת 1981 ושירת כלוחם בסיירת מטכ"ל. השתחרר מהצבא בשנת 1984 ושוטט כחמש שנים בישראל ומחוצה לה. בין היתר עבד כנהג משאית ותאורן באתרי הסרטה בארצות הברית, וכדייג בניו יורק. לדבריו, החשיפה לעשייה הקולנועית, ובעיקר העבודה כתאורן עוררו בו את האהבה הגדולה לקולנוע, בעיקר לסרטים תיעודיים. בשנת 1990 החל ללמוד בחוג לקולנוע וטלוויזיה ובחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, שם גם ביים את סרטיו הראשונים.
Six Feet Under (פסקול)
Six Feet Under Soundtrack
Six Feet Under הוא הפסקול הראשון של הסדרה שיצא לאור ב-5 במרץ 2002 תחת חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ. האלבום זכה לדירוג של 3.5 כוכבים באתר Allmusic.
אבנר פיינגלרנט
קורות חייו
בשנת 1992, עת נולדה בתו הבכורה, חזר לקיבוץ הולדתו, והקדיש עצמו לבניית מערכת החינוך במקום, מתוך כוונה לבנות סביבה אידיאלית לילדיו ולילדי חבריו. לאחר מכן עבד כבמאי של כתבות לתוכנית התיעודית השאלה הבאה של שידורי קשת, בהפקתם של ירון לונדון ונורית קידר. ב-1997 ביים והפיק את סרטו התיעודי הראשון, ביחד עם מיה בר, ראשון יהיה אחרון.
Six Feet Under (פסקול)
Six Feet Under, Vol. 2: Everything Ends
Six Feet Under, Vol. 2: Everything Ends הוא הפסקול השני של הסדרה שיצא ב-21 ביוני 2005 תחת חברת התקליטים אסרלוורקס. האלבום נבחר במקום 93 ברשימת 100 האלבומים הגדולים של שנת 2005 באתר אמזון וזכה לדירוג של 3 כוכבים באתר Allmusic.
אבנר פיינגלרנט
קורות חייו
אבנר פיינגלרנט הוא אב לארבעה ילדים.
קריירה אקדמית
פיינגלרנט הוא בעל תואר ראשון בקולנוע ובפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, 1993. בשנת 1999 יזם ביחד עם פרופ' חיים בראשית את המחלקה לאמנות הקולנוע והטלוויזיה במכללת ספיר בנגב. על הקמתה מספר:
מ-2001 עד 2018 כיהן כראש בית הספר לאמנויות הקול והמסך.
בין השנים 2005 ל-2009 למד לימודי תואר שני ושלישי בתקשורת ולימודי תרבות באוניברסיטה של מזרח לונדון, אנגליה. נושא העבודה לתואר הדוקטור שלו הוא: חזרתו של האב - אודיסאות מודרניות בקולנוע האירופי.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
עיקרי חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית בישראל
החוק קובע כי לכל אדם ישנה הזכות להיקבר בבית עלמין אזרחי על פי רצונו, שאותו ניתן להביע בצוואה או בכל דרך אחרת. הקבורה תיערך בשמירה על כבוד המת ובמקום הנקבע כבית עלמין אזרחי חלופי על ידי שר הדתות. גם חלק מבית עלמין קיים יכול להיקבע כחלקת קבורה אזרחית, והחוק מוסיף כי על חלקות אלו להיות פזורות ברחבי הארץ עם מרחק סביר ביניהן. החוק מתנה את הניהול של בתי עלמין אלו על תאגיד לענייני קבורה ואת קביעת שאר התקנות על שר הדתות.
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
משנת 2006 עד 2017 פיינגלרנט היה עורך שותף לכתב העת 'קולנוע דרום' - כתיבה ביקורתית בעקבות פסטיבל קולנוע דרום.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
הליך החקיקה
עד לחקיקת חוק זה, מדינת ישראל הכירה בקיומם של בתי קברות דתיים בלבד. בשנת 1986, הוקמה עמותת מנוחה נכונה, על ידי בועז מואב, במטרה לאפשר לכל אדם בישראל להיקבר בטקס ובצורה התואמים את השקפת עולמו, אמונתו ורצונו. בשנת 1992 הגישה העמותה עתירה לבג"ץ על מנת לקדם מטרה זו. בעתירה, קבע בג"ץ כי עליה לקבל רישיון כחברה לענייני קבורה וחלקת קבורה שתוקצה לה.
בחודש מרץ 1995 קיבלה ועדת שרים החלטה לאשר עקרונית את הקמתם של בתי קברות אזרחיים בישראל.
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
בשנים 2018-2011, עם פתיחת התוכנית לתואר שני בלימודי תרבות וקולנוע באוניברסיטת חיפה לימד פיינגלרנט כפרופסור אורח בתוכנית.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
הליך החקיקה
חברי הכנסת דוד "דדי" צוקר ובנימין טמקין (מרצ) יזמו את הצעת החוק שהונחה על שולחן הכנסת לדיון מוקדם במאי 1995. החוק התקבל לקריאה שנייה ושלישית במרץ 1996 (תמכו 8, נגד – אין, נמנעים – אין).
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
בשנת 2012 היה פרופסור אורח בבית הספר לאומנויות של אוניברסיטת קולומביה בניו יורק.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
יישום החוק בישראל
יישום החוק תלוי במספר רב של גורמים: המשרד לשירותי דת, רשות מקרקעי ישראל, ביטוח לאומי, הרשויות המקומיות ומשרד האוצר.
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
בשנים 2018-2013 שימש פיינגלרנט כפרופסור אורח בבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ״FAMU״ בהאקדמיה לאמנויות הבמה של פראג והעביר סדנאות "מדבר ומסע", שיתוף פעולה של תלמידי מוסד זה ותלמידי התואר השני במכללה האקדמית ספיר.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
יישום החוק בישראל
השלב הראשון ביישום החוק היה קביעת תקנות. בעקבות לחצים מחברות קדישא, לא קבע שר הדתות תקנות אלה. לאחר כשנה עתרו יוזמי הצעת החוק, חברי הכנסת דדי צוקר ובנימין טמקין (מרצ) לבג"ץ כנגד השר . בעקבות העתירה ולאחר דיונים משפטיים השר חתם על תקנות הקבורה האזרחית, אך רק בדצמבר 1998.
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
בשנים 2018-2017 היה פרופסור אורח בבית הספר לקולנוע Filmakademie Baden Württemberg בלודוויגסבורג.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
יישום החוק בישראל
החוק לקבורה אזרחית קבע כי יש להקצות את חלקות הקבורה ב"מרחקים סבירים ביניהם". ב-24 בפברואר בשנת 2000 נקבעה החלטת ממשלה ב"וועדת השרים לענייני קבורה", כי "בכל בית עלמין חדש או מורחב (לרבות הר המנוחות בירושלים) יוקצה שטח לקבורה אזרחית חלופית". אולם הקצאת הקרקעות לא התממשה. החלטה חשובה נוספת בעניין זה היא החלטת ועדת השרים לענייני קבורה בשנת 2004 כי יוקצו 15 דונם לקבורה אזרחית בבית העלמין ירקון ו-30 דונם נוספים לבית העלמין בגן רווה. מאז החלטה זו מתקיים משא ומתן עם מינהל מקרקעי ישראל במטרה לקבל שטחים אלו או שטחים חלופיים.
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
החל משנת 2019 משמש כדקאן הפקולטה לאמנויות בסמינר הקיבוצים, שעברה למשכנה החדש במרכז העיר תל אביב ובה הוא מבסס את התפיסה של אקדמיה רב תחומית המעורבת בקהילה ברוח החזון של אמן-חוקר-מורה.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
יישום החוק בישראל
פסק דין משמעותי בתחום הקבורה האזרחית ניתן בשנת 2014. בפסק הדין השופט חייב את המשרד לשירותי דת לשלם את הוצאות הקבורה של שני התובעים שביקשו לקבור את יקיריהם בקבורה אזרחית. בסופו של דבר השופט האשים את המדינה – ואת המשרד לשירותי דת בפרט – בהתרשלות שבגינה נגרם לתובעים נזק ומשום כך הוא חייב את המדינה לשאת בהוצאות הקבורה ולכסות על התשלום ששילמו התובעים עבור חלקת קבר חריגה: "ראינו כי לאורך השנים מאז חקיקתו, התרשלה הנתבעת באופן חמור (Gross Negligence) ביישום הוראות חוק הזכות לקבורה אזרחית: תקציבים לא הועברו; בתי עלמין לקבורה אזרחית חלופית הוקמו באיחור ובכמות לא מספקת; גם היום, שנים לאחר חקיקת החוק, לא קיימים בתי עלמין לקבורה אזרחית חלופית בכל אזורי הארץ".
אבנר פיינגלרנט
קריירה אקדמית
פיינגלרנט חבר באיגוד הבמאים והתסריטאים ובפורום הדוקומנטרי בישראל וכיהן כיו״ר משותף של הפורום ב-2019–2020.
חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית
יישום החוק בישראל
נכון ל-2016 רשומות במשרד הדתות 21 חלקות לקבורה אזרחית ו-29 ארגונים בעלי רישיון לקבורה אזרחית. רוב חלקות הקבורה הן חלק מבתי עלמין קיימים, וישנם מספר מצומצם של בתי עלמין לקבורה אזרחית בלבד.
אבנר פיינגלרנט
פעילות פוליטית
במהלך מבצע עמוד ענן ברצועת עזה, נוצר קונצנזוס רחב בקרב תושבי הנגב, בעד המבצע הצבאי, ורוב גדול של התושבים אף דרשו את הרחבתו והארכתו, והתנגדו להפסקת המבצע. פיינגלרנט היה בין המעטים מבין תושבי האזור, שהביעו דעה מתנגדת. הוא פרסם את עמדתו נגד המהלך הצבאי בוויכוחים בפורומים, ובעיתונות המקוונת. גם במהלך מבצע מגן וחץ ב-2023 כתב מאמר כנגד הימשכות המצב .
סרטים
מטאדור המלחמה (2010) - מיצב קולנועי רב מסכי הנפרש על פני מספר חללים, מגולל יומן מסע לאורך קו הגבול עזה – ישראל במהלך מבצע עופרת יצוקה. זהו דיוקן אינטימי של אזור ספר פגיע המבקש להציג את פניה של ישראל ברגע של משבר. בד בבד הוא בוחן את תופעת תיירות המלחמה, נהירתם דרומה של ישראלים רבים מכל גוני הקשת הישראלית, על מנת לצפות בעזה המופגזת. יוצרי הסרט מצביעים על שברים וסדקים בחברה הישראלית, המחברת בין כח צבאי לאמונות משיחיות. אקסטזת המלחמה ושכרון הכח המלווה אותם משולים למופע הראווה של הקורידה מלחמת השוורים – זירת המאבק האכזרית בין חיים למוות. הוצג במוזיאון פתח תקווה לאמנות, הגלריה האוניברסיטאית תל אביב.
יומן של ברזילאי (2013) - מופע יחיד, על במה ומסך, המגולל מסע חיפוש זהות ומשמעות של יוצר קולנוע, בעקבות מות אביו. עולמו הישראלי ציוני קיבוצי נחרך באחת והוא יוצא לעבר עולם הגלות ממנו באו וברחו הוריו והורי הוריו. במסעו הוא נודד בין עיירות יהודיות קטנות בערבות אוקראינה, אודסה, ריו דה ז'ניירו וסאו פאולו שבברזיל ועד לברור חיל, קיבוץ בנגב. מסע שמתרחש במציאות ובזיכרון מופשט בו זמנית, ששולטים בו פנטזיה ומפגשי רפאים מהעבר והגלות היהודית של מזרח אירופה וברזיל. במהלך המסע הוא מבקש לחדור לתוך עומק היחסים המורכבים שלו עם אביו סבו ובנו ודרכם לנפשו שלו. נבחר לפסטיבל המונודרמות - מרכז הבמה ז'ראר בכר בשיתוף פסטיבל ישראל והוצג בפסטיבל קולנוע דרום 2013 ובכנס ישראל-שדרות לחברה 2013. בסיום ההצגה בכנס התקיימה שיחה על המופע עם הפרופסור אמנון רז-קרקוצקין.
תהלה פרידמן
תהלה נעמה פרידמן (נולדה ב-י"ג בסיוון ה'תשל"ו, 11 ביוני 1976) היא אשת ציבור, חברת הכנסת לשעבר מטעם סיעת כחול לבן ופמיניסטית דתית. הייתה יושבת ראש תנועת "נאמני תורה ועבודה", והקימה ארגונים ויוזמות לקידום לכידות חברתית בירושלים ובישראל.
ביוגרפיה
נולדה וגדלה בקריית אונו. הדריכה בתנועת בני עקיבא. בעלת תואר ראשון ושני במשפטים בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בוגרת בית הספר למנהיגות חינוכית של מכון מנדל. בנוסף רכשה השכלה תורנית במדרשת לינדנבאום ובבית מורשה בירושלים.
פעילות ציבורית
פרידמן נמנתה עם עמיתי "מכון שחרית", מכון חשיבה לקידום לכידות חברתית, והובילה את פרויקט הציונות הדתית שם והיא עמיתת מחקר במכון הרטמן. כתבה טור משפטי בעיתון "נקודה" וטור שבועי במקומון הירושלמי "כל העיר".
בתחילת המאה ה-21 הייתה יועצת לשר נתן שרנסקי כאשר כיהן כשר לענייני תפוצות, והובילה את פעילויות הממשלה למאבק באנטישמיות.
הקימה וניהלה את השלוחה בישראל של "קרן נס", קרן פילנתרופית מייסודה של הפדרציה היהודית של ניו ג'רזי, ששמה לה למטרה להביא ולהשאיר אוכלוסייה חזקה בנגב באמצעות פיתוח כלכלי וחברתי של האזור.
הקימה וניהלה את "מרכז המובילים" של עמותת קולות - ממעשה ללימוד למעשה.
בסוף 2021 הצטרפה כעמיתה ל"בית יוצר ישראלי" של עמותת פנימה, בראשות הרב שי פירון.
התנועה הירושלמית
בשנת 2008, לאחר מספר שנות מעורבות חברתית בירושלים, שהתמקדו בניסיון להילחם בהגירה השלילית מהעיר ובהקצנה הדתית שחלה בה לטענתה, הקימה עם רחל עזריה את "התנועה הירושלמית". תנועה המאגדת דתיים, חילונים וחרדים, ששמה לה למטרה להפוך את ירושלים ל"קהילה של קהילות" ולעיר משגשגת ומכילה את כל תושביה. במסגרת זו יזמה והובילה פעילות למען מימוש הסדרים חדשים בין דתיים לחילונים בירושלים, כגון קיום פעילויות למשפחות בשבת, פתיחת מנהלים קהילתיים ומוזיאונים; מרכז "שידוכים" בין משפחות משרתי מילואים למתנדבים בעת חירום; "שבעה ציבורית" לאחר רצח שירה בנקי; ומעגלי שיח שבועיים בכיכר ציון. בהמשך לפעילות זו ייסדה ב-2012 עם אחרים את קואליציית "ירו-שלם", קואליציית ארגונים אזרחיים לקידום פלורליזם יהודי בירושלים.
נאמני תורה ועבודה
כיהנה כיו"ר תנועת נאמני תורה ועבודה בשנים 2011–2013 ו-2017. בספטמבר 2018, לרגל הצטרפותה למפלגת יש עתיד עזבה את התנועה.
פעילות פוליטית
לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הוצבה במקום ה-40 ברשימת כחול לבן לכנסת מטעם מפלגת יש עתיד, ולא נכנסה לכנסת. בבחירות לכנסת ה-22 וה-23 הוצבה במקום ה-38 ברשימה, במקום עליזה לביא, ולא נבחרה לכנסת. ב-30 במרץ 2020 הודיעה שהיא פורשת מ"יש עתיד", עקב סירובו של לפיד להצטרף לממשלת אחדות. בהמשך, בעקבות התפטרות השר מיכאל ביטון מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי, נכנסה לכנסת והצטרפה לסיעת כחול לבן. נאום הבכורה של פרידמן עסק בקירוב לבבות ואחדות וזכה לתהודה רבה.
משפחתה
פרידמן נשואה לאלעזר נחלון, שופט בבית המשפט המחוזי בירושלים, ואם לחמישה ילדים. אחותם של מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, אביעד פרידמן והרבנית דנה סליי, ראש מדרשת הרובע.
קישורים חיצוניים
מכּתביה:
ג'ייקוב ריצ'רדס
ג'ייקוב ריצ'רדס (באנגלית: Jacob Richards; 1773 – 20 ביולי 1816) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית בבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-1 של מדינת פנסילבניה.
ביוגרפיה
ריצ'רדס נולד ליד העיר צ'סטר שבפנסילבניה, בשנת 1773. הוא למד תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת פנסילבניה, וסיים שם את לימודיו בשנת 1791. בשנת 1795, התקבל למשרד עורכי דין והחל לעבוד בפילדלפיה. ריצ'רדס שירת בצבא ארצות הברית בדרגת קולונל.
ריצ'רדס נבחר לקונגרס השמיני של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, ולאחר מכן גם נבחר לקונגרס התשיעי והעשירי.
לאחר התפטרותו מהקונגרס, חזר לעבוד בעריכת דין.
ריצ'רדס נפטר במקום מגוריו, סמוך לצ'סטר, בשנת 1816.
נתן שפיגל (צייר)
נתן שפיגל (בפולנית: Natan Szpigel; 1886 – 1942) היה צייר יהודי פולני. שפיגל היה חבר חשוב בקבוצה האקספרסיוניסטית רבת ההשפעה "יונג יידיש". הוא הציג בתערוכות ברחבי אירופה עד כליאתו בגטו ראדומסק ב-1939. נרצח בטרבלינקה ב-1942. רק כ-20 מיצירותיו שרדו את מלחמת העולם השנייה.
קורות חיים
נתן שפיגל נולד בלודז' שבפולין הרוסית במשפחה שומרת מצוות. הוא למד אמנות בגיל צעיר, וב-1920 נסע לרומא, במימון של נדבן, שם המשיך את לימודיו אצל חנוך הנריק גליצנשטיין. תערוכתו הראשונה נערכה ב-1921 בלודז', והצלחתו הגדולה הראשונה הייתה הזמנה להציג בסלון הסתיו ב-1924. הוא הוזמן להציג בלונדון בגלריית בן אורי ב-1930 וכן בתערוכה משותפת עם יעקב אפשטיין. הוא הציג בפולין בקביעות: בלודז', בקרקוב ובוורשה בשנים 1921, 1928 ו-1937.
לפני מלחמת העולם השנייה התגורר שפיגל בראדומסק. זמן קצר אחרי הפלישה הגרמנית לפולין ב-1939 נכלא שפיגל ובני משפחתו בגטו ראדומסק. הוא המשיך לצייר בזמן שהותו שם. הא נספה במחנה ההשמדה טרבלינקה ב-1942.
זהב (שיר)
זהב הוא שיר שנכתב, הולחן ובוצע על ידי הצמד הישראלי סטטיק ובן-אל תבורי ויצא לאור ב-29 בינואר 2017.
רקע וכתיבה
השיר פורסם ב-29 בינואר 2017, כארבעה חודשים לאחר שפורסם הסינגל "סתם", זהב היה השיר החמישי שכתבו הצמד סטטיק ובן-אל תבורי, וכן החמישי שהפיק מוזיקלית ג'ורדי (ירדן פלג). לטענתו, השיר עצמו נכתב כשמונה חודשים לפני שהחלו בעבודה עליו. התגלעו מחלוקות רבות אם לפרסם אותו, לאחר שחבר הצמד, סטטיק התנגד לשיר. בסופו של דבר הוחלט כי השיר ייצא לאור.
סגנון השיר הוא פופ ים-תיכוני. האלמנטים המאפיינים את השיר הם סגנון הפופ האמריקאי של שנות ה-50 לצד ההווה הישראלי על ידי שימוש במילים כמו ״שכונה״ ו״כל המדינה״.
וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר צולם באולפן ובוים על ידי רומן בוצ'אצקי, המביים הקבוע של הקליפים של הצמד. בקליפ השתתפו מפורסמים כגון דניאל מורשת ואסי עזר.
בתחילת הקליפ, ניתן לראות את דניאל מורשת, כדמות סדרן נותן הוראות לפועל אשר מתקן את שלט הכיתוב "זהב". לאחר מכן, סטטיק וג'ורדי יושבים על ספסל בעוד שסטטיק מתחיל את קצב השיר על ידי ביטבוקס וג'ורדי נענה לו "קל!". סטטיק מבקש מג'ורדי לשים גיטרות והבית הראשון של השיר מתחיל.
הקליפ ומילות השיר עוסקים סביב בחורה, אשר סטטיק ובן-אל מנסים להרשים אותה על ידי ריקודים, סלטות, פרחים ועוד. בסופו של הקליפ, הבחורה נעמדת לצד אסי עזר כאשר שניהם מחזיקים ידיים.
נכון לינואר 2023 הקליפ עומד על כ-60 מיליון צפיות בעמוד היוטיוב הרשמי של הצמד, קליפ זה הוא השני הנצפה ביותר מבין הקליפים של הצמד, אחרי "טודו בום".
אופנת רחוב
אופנת רחוב היא סגנון אופנה שמושפע מהסגנון האישי של אנשים בציבור הרחב, ופחות מהחברות המסחריות והסטודיו של מעצבי האופנה הידועים.
המונח אופנת רחוב מיוחס לרוב למתבגרים וצעירים. היא נפוצה בעיקר באזורים עירוניים.
לתת-תרבויות שונות של צעירים מיוחסת אופנת רחוב ייחודית משלהם. למשל, ההיפים נוהגים ללבוש חולצות טי רפויות ומכנסי ג'ינס משופשפים; אופנת פאנק מזוהה עם קרעים בבגדים, תסרוקת מוהיקן ואביזרים כגון סיכות ביטחון בביגוד; אופנה גותית מזוהה עם ביגוד ואיפור שחור, מעילים ומגפיים כבדים ותכשיטי מתכת מבריקים; ועוד.
וופינג
וופינג (באנגלית: Wapping) היא שכונה ברובע טאוור האמלטס של העיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת.
השכונה ממוקמת באזור הדוקלנדס, מזרחית לסיטי של לונדון, על גדתו הצפונית של נהר התמזה. לאורך גדת הנהר, במקום בו ממוקמת השכונה, עברה בעבר הדרך הראשית מהסיטי מזרחה. רבים מהמבנים ההיסטוריים של השכונה נהרסו במהלך המאה ה-19 עת נבנו הרציפים של נמל לונדון. המבנים ששרדו את פיתוח השכונה נהרסו ברובם במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה. בתום המלחמה, ובשל גודלן של ואניות הסוחר, פחת השימוש ברציפים שבאזור, ואלה ננטשו. חינו של האזור שב ועלה בראשית שנות ה-80 עת מבני המחסנים באזור שוקמו והפכו לדירות יוקרה.
אתרים בעלי חשיבות
בשכונה ממוקמת כנסית סנט ג'ורג' שבמזרח שנבנתה על ידי ניקולס הוקמור בין השנים 1714–1729. הכנסייה היא אחת משש הכנסיות שנבנו על ידו באזור לונדון. הכנסייה נפגעה במהלך הבליץ, אולם קירותיה החיצוניים שרדו ובשנת 1964 נבנה מחדש פנים הכנסייה.
קטופה כתומה
הקטופה היא אחת מהגדולים שבדורסי הלילה. אורכה של הקטופה 48–61 ס"מ, מוטת כנפיה 410–477 מ"מ ומשקלה הממוצע 2,050-2,650 גרם. היא השלישית בגודלה לאחר המינים אוח עיטי ואוח בלקיסטון, שניהם מהסוג אוח.
ציפור זו חיה ביערות גשם, סובטרופיים וממוזגים מהודו עד וייאטנאם ודרום סין. היא שוכנת בין העצים ביום, ויוצאת לציד בלילות, אך גם בשעות בין הערביים המאוחרות. בימים מעוננים היא תצוד אפילו ביום.
בדומה לקטופה המצויה היא דייגת מתמחה, שניזונה בעיקר ממיני דגים, סרטנים, סרטני נהרות, חרקי מים ודו-חיים. היא תגוון גם בזוחלים, עופות ויונקים קטנים, בעיקר כשיצור קטן נפוץ ביותר. הקטופה יכולה להרוג חיות בגודל תרנגול.
ינשוף זה רוב זמנו הוא מין יחידאי הנוטה להתבודד.
Z (סרט)
Z הוא מותחן פוליטי דובר צרפתית מ-1969 של הבמאי היווני קוסטה גברס. התסריט נכתב על ידו ועל ידי חורחה סמפרון, והוא מבוסס על רומן מ-1966 בשם זה שנכתב על ידי וסיליס וסיליקוס. בשנת 1969 זכה הסרט בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר ובאוסקר נוסף עבור העריכה. כמו כן היה הסרט מועמד לאוסקר בקטגוריית התסריט המעובד.
ז'אן-לואי טרנטיניאן מגלם שופט חוקר, בן דמותו של כריסטוס סרצטאקיס, שנבחר להיות נשיא יוון בבחירות פרלמנטריות כעבור 22 שנה. לאיב מונטן יש בסרט זמן מסך קצר יחסית. השחקן ז'אק פרין, שגם הפיק את הסרט, מגלם בו תפקיד מפתח.
כותרת הסרט – Z – מרמזת על סיסמת המחאה היוונית "Ζει", שפירושה "הוא (גריגוריס למברקיס) חי".
לאחר צאתו לאקרנים שיבחו מבקרי הקולנוע את התסריט ואת מסריו, והדגישו גם את זעקתו הפוליטית וגם את היותו מותחן מטלטל ומבריק. גם הפסקול של הסרט שנוצר על ידי מיקיס תאודורקיס זכה לפופולריות רבה.
יולי דניאל
יולי מרקוביץ' דניאל (ברוסית: Юлий Маркович Даниэль; 15 בנובמבר 1925 - 30 בדצמבר 1988) היה סופר יהודי בברית המועצות. דיסידנט שיצא בגלוי נגד המשטר הסובייטי והיה אסיר פוליטי בגולאג.
ראשית דרכו
יולי דניאל נולד במוסקבה ב-15 ביוני 1925. אביו, מ. דניאל, היה סופר יידיש ומחזאי. בעת מלחמת העולם השנייה, בשנת 1942, בהיותו בן 17 הצהיר כי גילו גבוה יותר וגויס לצבא האדום. נלחם בחזיתות אוקראינה ובלארוס ובשנת 1944 נפצע קשה ברגליו ושוחרר מהצבא.
בשנת 1950 סיים יולי דניאל את לימודיו במכון הפדגוגי במוסקבה ועבד כמורה בקלוגה ובמוסקבה והחל לפרסם תרגומי שירה ממספר שפות. ביחד עם ידידו הסופר אנדריי סיניאבסקי כתב ספרים סאטיריים שהוברחו לפרסום בצרפת בשמות הבדויים אברם טרץ וניקולאי ארז'אק.
"יום הרצח"
בסיפורו הנודע "קול מוסקבה" (Говорит Москва) משנת 1962 מסופר על כך שהממשלה הסובייטית מודיעה כי רצח הוא חוקי ומכריזה על "יום הרצח", מפניו יהיו חסינים השוטרים ועובדי התחבורה בלבד.
Z (סרט)
עלילת הסרט
הסצנה מתחלפת בהכנות לקראת עצרת של סיעת האופוזיציה, שבה אמור הציר (איב מונטאן) לשאת נאום תמיכה בפירוק הנשק הגרעיני. קודם לכן היו ניסיונות למנוע נאום זה. מיקום האירוע הוחלף למקום קטן בהרבה, וצצו לפתע כל מיני בעיות לוגיסטיות.
יולי דניאל
"יום הרצח"
הסיפור התפרסם במלואו בתרגום לעברית בדבר השבוע בשנת 1966.
Z (סרט)
עלילת הסרט
לאחר שנשא את הנאום פונה הציר לחצות את הרחוב. משאית מגיחה לקראתו, ואדם בתא המטען הפתוח מכה בו בחוזקה באלה. הפציעה קטלנית, והצופה מבין כי העדים הודחו להעיד כי נהג שיכור דרס אותו. אולם הממשל אינו שולט בבית החולים, והנתיחה שלאחר המוות חושפת את האמת. השופט-חוקר (ז'אן-לואי טרנטיניאן), בסיוע צלם עיתונות (ז'אק פרין), חושף ראיות המפלילות לא רק את הפלג הימני המיליטנטי אלא גם ארבעה בכירים במשטרת החונטה.
יולי דניאל
משפט ומאסר
בשנת 1965 הודח ניקיטה חרושצ'וב על ידי ליאוניד ברז'נייב והחלה תקופה של הקשחת הגישה כלפי הדיסידנטים וכלפי הבעת דעות פוליטיות בעל פה ובכתב. יולי דניאל ואנדריי סיניאבסקי נעצרו והועמדו לדין בבית המשפט העליון במוסקבה, על "פעילות אנטי סובייטית" בשל פרסום ספריהם בשמות בדויים בארצות חוץ. המשפט נערך מסתיו 1965 עד פברואר 1966, וזכה לכיסוי תקשורתי נרחב בעולם. המשפט עצמו נערך בדלתיים סגורות, ויולי דניאל נדון ל-5 שנות מאסר ואנדרי סינייבסקי נדון ל-7 שנות מאסר.
Z (סרט)
עלילת הסרט
האקשן מגיע לסיומו כאשר אחד משותפיו של הציר שנרצח ממהר לבית האלמנה (אירן פאפאס), כדי לבשר לה את תוצאות החקירה.
יולי דניאל
משפט ומאסר
לאחר המשפט הביעו אנשי רוח וקומוניסטים ברחבי העולם את מחאתם נגדו. העיתון פראבדה הגן על פסקי הדין באומרו ששני הסופרים לא הבינו את טיבה של "הדמוקרטיה הסוציאליסטית" של ברית המועצות. יש הרואים במשפט סינייבסקי-דניאל את ראשיתה של התנועה הדיסידנטית בברית המועצות.
Z (סרט)
עלילת הסרט
האפילוג מציג את תקציר האירועים שקרו לאחר מכן. במקום הסיום הטוב הצפוי מסולק התובע מתפקידו באופן מסתורי; עד מפתח מת בנסיבות חשודות; המתנקשים מקבלים עונש קל יחסית; הקצינים הבכירים זוכים בנזיפה מנהלית ותו לא; השותפים הקרובים ביותר לציר שנרצח מתים או מסולקים, וצלם העיתונות נשלח לכלא בעוון חשיפת מסמכים רשמיים.
יולי דניאל
משפט ומאסר
במשך שנות מאסרו במחנה העבודה במולדובה, יצאו יולי דניאל וחמישה סופרים דיסידנטים נוספים במחאה רשמית על התנאים ששררו במחנות.
Z (סרט)
עלילת הסרט
בסוף הסרט, לפני רשימת הקרדיטים, יוצרי הסרט מפרטים את כל הדברים שנאסרו על ידי החונטה: תנועות שלום, שביתות, איגודי עובדים, שיער ארוך (לגברים), הביטלס ומוזיקה פופולרית, סופוקלס, לב טולסטוי, אייסכילוס, לכתוב שסוקרטס היה הומוסקסואל, אז'ן יונסקו, ז'אן-פול סארטר, אנטון צ'כוב, הרולד פינטר, אדוארד אלבי, מארק טוויין, סמואל בקט, לשכת עורכי הדין, סוציולוגיה, אנציקלופדיות בינלאומיות, חופש העיתונות ומתמטיקה חדשה.
יולי דניאל
משפט ומאסר
לאחר ארבע שנים במחנה העבודה ושנה נוספת בכלא יצא יולי דניאל לחופשי.
Z (סרט)
עלילת הסרט
כמו כן נאסרה האות Z, שנעשה בה שימוש סימבולי כתזכורת לרצח הפוליטיקאי גריגוריס למברקיס ולכך שרוח ההתנגדות לחונטה עדיין מפעמת ("Ζει" - "הוא חי").
אטלס (אנטומיה)
שמאל|ממוזער|340px|אטלס, מבט על. באנטומיה, אַטְלָס (TA: Atlas) הוא שמה של החוליה הצווארית הראשונה (C1, העליונה), המחברת בין הגולגולת לעמוד השדרה. החוליה נקראת על שם הטיטאן אטלס, שנענש, על-פי המיתולוגיה היוונית, בנשיאת כדור גורמי השמים על כתפיו, מאחר שהיא נושאת במשקל הגולגולת והראש כולו.
יולי דניאל
לאחר השחרור וסוף דרכו
לאחר שחרורו מן המאסר, שבמהלכו כמעט ואיבד את שמיעתו, התגורר דניאל בקלוגה ובמוסקבה, אך חדל מכל פעילות דיסידנטית. לאחר עלייתו לשלטון של מיכאיל גורבאצ'וב חלה הקלה מסוימת בהגבלות על הספרות ויצירותיו של דניאל החלו להיות נפוצות בברית המועצות.
אטלס (אנטומיה)
האטלס וחולית הציר (C2, החוליה הצווארית השנייה), מרכיבות את המפרקים המחברים בין הגולגולת לעמוד השדרה: מפרק האטלס והגולגולת, ומפרק האטלס וחולית הציר. מבנה החוליות יוצא הדופן מאפשר טווח תנועה גדול במיוחד במפרקים אלו.
יולי דניאל
לאחר השחרור וסוף דרכו
ביוני 1988 לקה דניאל במספר התקפי לב. בשוכבו בבית חולים, העז השבועון הפופולרי אוגוניוק לפרסם בחודש יולי של אותה שנה חמישה משיריו. ב-30 בדצמבר 1988 נפטר דניאל בביתו במוסקבה לאחר התקף לב נוסף.
אטלס (אנטומיה)
מבנה אנטומי
האטלס שונה בצורתה מחוליות אופייניות. היא חסרת גוף וזיז קוצי כך שצורתה המתקבלת היא טבעתית. היקף הטבעת מורכב מהמסות הצידיות, הקשת הקדמית והקשת האחורית.
יולי דניאל
לאחר השחרור וסוף דרכו
בשנת 1991 התפרסם באיזבסטיה שתוצאות המשפט נבדקו מחדש וכל הנאשמים זוכו מאשמה.
אטלס (אנטומיה)
מבנה אנטומי
בחלקה הקדמי של הקשת הקדמית נמצאת הגבשושית הקדמית בה נאחז שריר הצוואר הארוך (Musculus longus colli). בחלקה האחורי של הקשת משטח מפרקי קטן המופרק עם השן (Dens) של חולית הציר.
בחלקה האחורי של הקשת האחורית נמצאת הגבשושית האחורית לחיבור השריר הישר האחורי הקטן של הראש (Musculus rectus capitis posterior minor). בשני קצוות הקשת נמצא חריץ לעורק החוליתי (Sulcus arteriae vertebralis). לאחר שעלה העורק החוליתי דרך הנקבים הרוחביים של חוליות הצוואר, פונה העורק בחדות ועובר על החריץ בדרכו לפנים הגולגולת.
המסות הצידיות (Massa lateralis atlantis) הן המבנים המאסיבים ביותר באטלס בהתאם לתפקידן כנושאות משקל הראש. לכל מסה זוג פנים: עליונים ותחתונים. הפנים העליונים (Facies articularis superior atlantis) מופרקים עם העליים של עצם העורף והפנים התחתונים (Facies articularis inferior atlantis) מופרקים עם חולית הציר. בחלק הקדמי-תיכון של המסות נמצאות גבשושיות קטנות אליהן מחוברת הרצועה הרוחבית של האטלס (Ligamentum transversum atlantis). באזור המתוחם קדימה לרצועה נמצאת השן. בנקב הגדול האחורי לרצועה עובר חוט השדרה.
בצידי המסות הצידיות נמצאים הזיזים הרוחביים. בכל זיז רוחבי נקב רוחבי (Foramen transversarium) למעבר העורק החוליתי. בזיזים הרוחביים נאחזים שרירים המסובבים את הראש לצדדים.
Hands (אלבום של ליטל בוטס)
Hands (בעברית: ידיים) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-היוצרת הפופ הבריטית ליטל בוטס. האלבום יצא לאור ב-5 ביוני 2009, על ידי חברות התקליטים אטלנטיק רקורדס, 679 Artists. הסינגל הראשון מהאלבום, "New in Town", יצא לאור ב-25 במאי 2009.
אבולחסן בני-סדר
אַבּוּלְחַסַן בַּנִי-סַדְר (בפרסית: ابوالحسن بنی‌صدر; 22 במרץ 1933 – 9 באוקטובר 2021) היה נשיאה של איראן, והנשיא הנבחר הראשון לאחר כינון הרפובליקה האסלאמית והדחת השאה במהלך המהפכה האיראנית ב-1979.
ביוגרפיה
בני-סדר הוא נצר למשפחה של אייתולות מהמדאן. הוא למד לימודי דת ואחר כך, בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20, למד כלכלה באוניברסיטת טהרן. במהלך לימודיו באוניברסיטה היה חבר בתנועת הסטודנטים שהתנגדה לשאה מוחמד רזה שאה פהלווי, נכלא פעמיים, ונפצע במהלך התקוממות בשנת 1963. הוא נמלט לצרפת והצטרף לקבוצת ההתנגדות האיראנית שבראשה עמד האייתוללה רוחאללה ח'ומייני. במהלך 15 השנים ששהה בצרפת למד בסורבון. בנוסף 3 ספרים ומאמרים רבים והופיע רבות ברדיו ובטלוויזיה, בהם ביקר את שלטונו של השאה ותיאר את תוכניותיו לאיראן. בהתגבר ההפגנות נגד השאה באיראן הוא כונה היועץ הכלכלי של חומייני ואמר שאם יוטל עליו לכלכל את כלכלת ארצו הדבר הראשון שיעשה הוא להלאים את תעשיית הנפט. מיד לאחר החזרה לאירן קרא להלאמת הבנקים והימנעות מהחזר חובות החוץ של אירן. הוא חזר לאיראן יחד עם ח'ומייני בפברואר 1979. במהלך 1979 כיהן כסגן שר הכלכלה והאוצר וביולי 1979 מונה לשר הכלכלה והכספים, האחראי על שמונה משרדי ממשלה כלכליים. בתפקידו זה הוא הלאים את הבנקים באיראן. מטרתו של בני-סדר הייתה להביא את איראן ליכולת לספק את צרכיה הכלכליים ללא תלות במדינות אחרות ובהכנסות הנפט. בנובמבר 1979 הוא מונה באורח זמני גם לשר החוץ.
בבחירות לנשיאות ב-25 בינואר 1980 נבחר לנשיא אירן, לאחר שזכה בכ-75% מקולות הבוחרים. הוא לא היה איש דת אסלאמי, שכן האייתוללה ח'ומייני עמד על כך שאנשי דת לא יתחרו על משרות בשלטון. בני-סדר הביע עמדות מתונות ויצא נגד הקיצונים שהחזיקו כבני ערובה בעובדי שגרירות ארצות הברית בטהראן. לאחר הבחירות לפרלמנט שהתקיימו במרץ 1980, בהם זכו אנשי מפלגת הרפובליקה האסלאמית בראשות האייתולה מוחמד בהשתי הוקמה ממשלה בהנהגתם שנטרלה את בני-סדר מעמדות השפעה. באוקטובר 1980 פנה בני-סדר אל חומייני בבקשה שיסייע לו נגד שרי הממשלה שהתנגדו לו, ובנובמבר הוא יצא פומבית נגד מעצרו של צאדק גודבזאדה ונגד הצנזורה שהופעלה באירן. בדצמבר 1980 הפגינו תומכיו של בני-סדר ברחבי אירן כנגד כהני הדת. במהלך מלחמת איראן עיראק, בני-סדר קיבל מחומייני את סמכויותיו כמפקד עליון של הצבא, והוא בילה זמן רב בחזית ובנה לעצמו תדמית של מנהיג לאומי. באוגוסט ובספטמבר 1980 הוא ניצל משתי התרסקויות מסוקים ליד גבולה של איראן עם עיראק.
חומייני נותר בהתחלה נייטרלי ולא התערב במאבק לטובת מי מהצדדים. אולם ביוני 1981 הוא תפס צד ומספר עיתונים, בהם עיתונו של בני-סדר נסגרו בהוראת השלטונות. בעקבות זאת החלו התנגשויות בטהרן בין תומכי בני-סדר ומתנגדיו. חומייני, בהאשימו את בני-סדר בניהול כושל של צבא איראן במלחמה, נטל ממוסד הנשיאות באיראן את תפקיד המפקד העליון של הצבא והעביר תפקיד זה חזרה למשרדו שלו ב-10 ביוני 1981.
ב-17 ביוני 1981 החל המג'לס לדון בהדחתו של בני-סדר, והחלטה על ההדחה התקבלה ב-21 ביוני 1981, על פי הנטען, עקב הצעדים שנקט נגד אנשי הדת בשלטון, וליתר דיוק, נגד מוחמד בהשתי, ראש הרשות השופטת באותה עת. בני-סדר ירד למחתרת בעת הדיונים, וברחובות היו עימותים עם הרוגיפ ופצועים בין תומכיו למתנגדיו.
נראה שהאייתוללה ח'ומייני הוא שיזם את מהלך ההדחה, שעליו חתם ביום המחרת, 22 ביוני. עוד לפני שחתם ח'ומייני על מסמכי ההדחה, השתלטו משמרות המהפכה האסלאמית על בנייני הנשיאות והגנים שסביבם, ואף אסרו כתבים שעבדו בעיתון הקשור לבני-סדר. בימים הבאים הם הוציאו להורג כמה מחבריו הקרובים ביותר של הנשיא לשעבר, ובהם חוסיין נוואב, רשיד סדרולחפאזי ומנוצ'הר מסעודי. מאוחר יותר התברר שהשומרים שנצטוו לעצור את בני-סדר קיבלו הוראות לחסלו. אולם בני-סדר הצליח להימלט ובמשך כמה שבועות חי במחתרת באירן. מהמחתרת הוא הוציא שדר מוקלט בו הצהיר: "אלחם עד אשר תיכון רפובליקה איסלמית אמיתית". אולם, בסוף יולי 1981 הוא נמלט לצרפת במטוס צבאי, יחד עם מסעוד רג'אווי, המנהיג הקודם של ארגון המוג'אהדין ח'לק וקיבל מקלט מדיני, בתנאי שלא ינסה לארגן הפיכה באירן.