cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
תקנות שעת חירום
ייחודן של תקנות שעת חירום
קיים שוני מהותי בין תקנות רגילות ובין תקנות לשעת חירום: תקנות רגילות מותקנות מכוחו של חוק מסוים, הקובע במדויק את מטרתן של התקנות ואת גבולות סמכותו של השר המוסמך להתקינן. בפרט, אין בכוחן של תקנות לסתור חוק, ותקנות הסותרות חוק - בטלות. ביחס לתקנות שעת חירום, לעומת זאת, נקבע בסעיף 39 לחוק יסוד: הממשלה כי "תקנות שעת חירום כוחן יפה לשנות כל חוק, להפקיע זמנית את תוקפו או לקבוע בו תנאים, וכן להטיל או להגדיל מסים או תשלומי חובה אחרים, והכל זולת אם אין הוראה אחרת בחוק". הוראה זו מקנה לממשלה כח שניתן לנצל למטרות בלתי דמוקרטיות: הן מקנות לממשלה יכולת להשהות כל חוק שחוקקה הכנסת. הסעיף מסייג וקובע כי אין בכוחן של תקנות שעת חירום למנוע פניה לערכאות, לקבוע ענישה למפרע או להתיר פגיעה בכבוד האדם. הבדל נוסף בין תקנות רגילות לתקנות לשעת חירום הוא שתוקפן של תקנות שעת חירום מוגבל לשלושה חודשים לכל היותר, אם תוקפן לא מוארך על ידי חוק רגיל של הכנסת. בנוסף, מספר חוקי יסוד, בהם חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, חוק יסוד: חופש העיסוק וחוק יסוד: הכנסת, קובעים במפורש כי אין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנותם, להפקיע זמנית את תוקפם או לקבוע בהם תנאים.
גבולות הסמכות להתקין תקנות שעת חירום
במרץ 2020 הותקנו תקנות שעת חירום, המתירות איכון סלולרי, ללא צו בית משפט, של חולים במחלת נגיף קורונה 2019, של מי ששהה בקרבת חולה ושל מי שנדרש לשהות בבידוד בית, כל זאת לשם מאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל.
נגד התקנות הוגשו עתירות לבג"ץ, בטענה שהן מהוות פגיעה קשה בזכויות האדם. בדיון הראשוני בעתירות ציין בג"ץ שהן מעלות את השאלות העקרוניות הבאות:
בדיון ראשוני בעתירות התיר בג"ץ את הפעלת התקנות המאפשרות איתור של מי ששהו בסביבת חולים במחלת נגיף קורונה 2019 והעברת המידע למשרד הבריאות להמשך טיפול, אך התנה זאת בהקמת ועדה של הכנסת שתפקח עליהן.
משה קראדי
משה קראדי (נולד ב-15 בפברואר 1960) היה המפכ"ל ה-15 של משטרת ישראל. מאז פרישתו ממשטרת ישראל, משמש כמנהל בכיר של חברות במגזר הפרטי, וכן עוסק בהתנדבות בעשייה חברתית.
ביוגרפיה
קראדי נולד וגדל בבת ים. למד בבית הספר היסודי תחכמוני ובתיכון שז"ר. בעל תואר ראשון בסוציולוגיה וקרימינולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת חיפה. עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים ושובץ בפלוגת הקשר החטיבתית. בצנחנים עבר קראדי מסלול הכשרה כלוחם בגדוד 890 ובהמשך עבר קורס מ"כים חי"ר עם פלוגה מגדוד הנח"ל המוצנח בפיקוד ישראל זיו. לאחר מכן השלים קראדי קורס קציני קשר ובסיומו חזר לשירות כקצין קשר בחטיבה. הוא השתתף ב"מבצע צלצל." במלחמת לבנון הראשונה לחם כסגן מפקד פלוגת הקשר החטיבתית. השתחרר בדרגת סרן בשנת 1982. תושב ראשון לציון, נשוי ואב לשלושה ילדים.
שירותו במשטרת ישראל
לאחר שחרורו מצה"ל התגייס ב-1984 למשמר הגבול בדרגת פקד. הוא פיקד על פלוגות מג"ב במחוזות תל אביב וירושלים, ובשנת 1991 מונה למפקד מג"ב העיר העתיקה בירושלים. בשנת 1992 מונה לראש מדור מבצעים באגף המבצעים, ובשנת 1994 מונה לראש מחלקת מבצעים באגף המבצעים. בשנת 1996 מונה למפקד מרחב לכיש, ובשנת 1999 מונה למפקד בסיס ההדרכה של משמר הגבול.
בשנת 2001 הועלה לדרגת ניצב, ומונה לראש אגף משאבי אנוש. באוקטובר 2002 מונה למפקד מחוז הדרום.
ב-1 באוגוסט 2004 הועלה לדרגת רב-ניצב, ומונה למפקח הכללי של משטרת ישראל. בתקופת כהונתו הוביל את משטרת ישראל בביצוע מבצע ההתנתקות, אחד המבצעים המורכבים בתולדות המשטרה, ואת היערכות המשטרה במלחמת לבנון השנייה. הוא הביא את המשטרה לאיזון תקציבי לאחר גירעון תקציבי מתמשך.
ועדת זיילר
ב-18 בפברואר 2007 פורסם דו"ח ועדת זיילר, בו נמתחה ביקורת על התנהלותו של קראדי בשלל נושאים הקשורים לאחריותו כמפקד מחוז הדרום. הדו"ח קבע, כי קראדי לא היה ער לחריגה הקשה מנורמות שנעשו על ידי קצינים הכפופים לו, ולא דאג למערך של פיקוח ובקרה שיחשוף את כל אלו. בפרשת מינוי יורם לוי למפקד הימ"ר, הוא התעלם מהסיכון שיש בהחדרת גורם החשוד בקשרים פסולים עם עבריינים בכירים לצומת מרכזי של פעילות משטרתית. קראדי אף התעלם מהבעייתיות של התנהגותו של לוי בבדיקת הפוליגרף ומהערך הנמוך של יתר הבדיקות. בסילוק תיק החקירה ממשרדי ימ"ר דרום התעלם קראדי מהחובה הבסיסית לנצל חומר חקירה לשם חשיפת פשעים, ובמיוחד לשם חשיפת מעשי רצח.
חברי הוועדה התפצלו במסקנותיהם בעניינו של קראדי. השופט זיילר סבר שיש לבטל את מינויו כמפכ"ל. חברי הוועדה הנוספים סברו שניתן להסתפק באי הארכת מינויו:
רוב חברי הוועדה (למעט היו"ר שתבע את פיטוריו) קבעו כי קראדי יוכל להשלים את כהונתו, עד תום השנה השלישית, אך ללא אפשרות להארכה נוספת. נימוקם היה "עקב שירות מסור וללא דופי", בשל העובדה שהכשלים אירעו לפני מינויו למפכ"ל, ובשל העובדה שהיה כבר בשלהי תקופתו כמפכ"ל אך למרות קביעה זו שיוכל לסיים כהונתו הודיע קראדי על החלטתו לפרוש מתפקידו במועד שיקבע על ידי ממשלת ישראל ולאחר שמחליפו ייכנס לתפקידו. ב-1 במאי 2007 הוא סיים את תפקידו כמפכ"ל המשטרה, ובמקומו מונה דודי כהן.
בפברואר 2012 ראה אור ספרו האוטוביוגרפי "המפכ"ל – בקדמת הבמה ומאחורי הקלעים" בהוצאת ידיעות ספרים.
קריירה אזרחית
קראדי הצטרף עם שחרורו לקבוצת דלק וביצע מגוון תפקידים ובהם: יו"ר חברת "דלק" חברת הדלק הישראלית, יו"ר "דלק תחנות כוח", דירקטור בחברות "דלק נדל"ן" ו"הנדסת התפלה" . כיום משמש קראדי כמנכ"ל של חברת "גדות פי גלילות ", כיו"ר של חברת "ארנה סטאר גרופ בע"מ" ומשנה ליו"ר חברת "דלק" חברת הדלק הישראלית.
בוטרוס בוטרוס ראלי
בּוּטְרוֹס בּוּטְרוֹס-רַאלִי (בערבית: بطرس بطرس غالي, בתעתיק מדויק: בטרס בטרס ע'אלי; בקופטית: Ⲡⲉⲧⲣⲟⲥ Ⲡⲉⲧⲣⲟⲥ-Ⲅⲁⲗⲓ; 14 בנובמבר 1922 – 16 בפברואר 2016) היה דיפלומט ופוליטיקאי מצרי שכיהן כשר החוץ של מצרים בין השנים 1977–1991, וכמזכ"ל האו"ם בין השנים 1992–1996.
משה קראדי
קריירה אזרחית
קראדי שותף במיזם החברתי קהילתי "Hazilu" לאיתור נעדרים. ומשמש כיו"ר פורום רבי ניצבים (מפכ"לים) וניצבים בדימוס.
בוטרוס בוטרוס ראלי
נעוריו ותחילת דרכו
בוטרוס-ראלי נולד בקהיר למשפחה קופטית. סבו היה שר החוץ ולאחר מכן ראש ממשלת מצרים, בוטרוס ראלי (1910-1846). הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת קהיר ב־1946 וקיבל דוקטורט במשפט בינלאומי מאוניברסיטת פריז ותעודה ביחסים בינלאומיים מהמוסד למדעי המדינה של פריז ב-1949. באותה שנה מונה לפרופסור למשפט בינלאומי ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת קהיר, משרה אותה החזיק עד 1977. הוא היה לנשיא המרכז למדעי המדינה ולימודים אסטרטגיים ב־1975, ולנשיא החברה האפריקאית למדעי המדינה ב־1980.
הוא נישא ללאה-מריה, בת למשפחת נדלר היהודייה שהגיעה מרומניה לאלכסנדריה והמירה דתה לנצרות קתולית בצעירותה.
במצרים
בוטרוס-ראלי מונה לשר החוץ של מצרים ב-1977, במקומו של איסמעיל פהמי, שהתנגד לביקור נשיא מצרים סאדאת בישראל, וכיהן בתפקיד עד 1991. לאחר מכן היה לתקופה קצרה לסגן ראש הממשלה לענייני חוץ, לפני שעבר לאו"ם. כשר החוץ השתתף בוועידה שהובילה לחתימת הסכמי קמפ דייוויד, והיה לו חלק בהשגת הסכם השלום בין ישראל למצרים.
בראשות האו"ם
ב־1992 נבחר למזכ"ל האו"ם. הוא ספג ביקורת על אזלת ידו של האו"ם לנוכח רצח העם ברואנדה ומלחמת האזרחים באנגולה. האו"ם בראשותו התקשה גם להתמודד עם מלחמת אזרחים ביוגוסלביה המתפוררת, במישור הדיפלומטי וההומניטרי.
ב־1996 העלו עשר חברות מועצת הביטחון, בראשות שלוש החברות האפריקאיות מצרים, גינאה ביסאו ובוטסואנה, את מועמדותו לכהונה שנייה (חמש שנים נוספות) כמזכ"ל האו"ם. ארצות הברית מנעה יזמה זו כשהטילה וטו על מועמדותו. חברות המועצה בריטניה, פולין, קוריאה הדרומית ואיטליה הצביעו בעד בוטרוס-ראלי, אך רק לאחר שהווטו האמריקני הוכרז, ולא הוסיפו את תמיכתן להצעת המועמדות קודם לכן. כך היה בוטרוס-ראלי למזכיר הראשון בתולדות הארגון שלא נבחר לכהונה שנייה.
אחרי סיום תפקידו באו"ם
בספטמבר 2004, בריאיון לטלוויזיה המצרית, כינה את ארצות הברית "משטר טוטליטרי" בכל הנוגע ליחסי החוץ שלה.
רוסלסהיים
רוּסֶלְסְהַיים (בגרמנית: Rüsselsheim) היא העיר העשירית בגודלה במדינת הסן שבגרמניה. העיר שוכנת במחוז גרוס-גראו (Groß-Gerau) ברגירונגסבצירק דרמשטאדט. רוסלסהיים ממוקמת בין פרנקפורט למיינץ, נחשבת לפרבר של פרנקפורט, והיא אחת משבע ערים בעלות מעמד מיוחד בהסן. העיר שוכנת על הגדה הדרומית של נהר מיין, כמה קילומטרים מזרחית למפגשו עם נהר ריין.
רוסלסהיים זכתה להכרה בינלאומית בעקבות מפעלי יצרן הרכב אופל הממוקמים בעיר. חלקו הדרומי של נמל התעופה הבינלאומי של פרנקפורט נמצא בשטח השיפוט של רוסלסהיים.
רוכב ישראל
רוכב ישראל היה מסע אופני כביש לא תחרותי בן שלושה ימים שנערך מדי שנה בשנים 2002–2012 בהשתתפות מאות רוכבים ממורדות החרמון עד חוף אילת. "רוכב ישראל", שאורגן בתחילה על ידי חברת צימוק ולאחר מכן על ידי חברת Mediterraneo - 365, נערך במהלך חול המועד סוכות או מיד אחריו, והיה בשעתו מסע האופניים הארוך ביותר בישראל. בשנותיו האחרונות החל המסלול בשניר, המשיך לאורך הירדן עד חוף ים המלח. ביום השני רכבו המשתתפים מים המלח, דרך דימונה וירוחם עד מצפה רמון וביום השלישי ממצפה רמון ועד אילת דרך מעבר נטפים. בסך הכל כ-520 קילומטר. בשנותיו הראשונות עבר "רוכב ישראל" במסלול שונה: מהחרמון לתל אביב ביום הראשון ומתל אביב למצפה רמון ביום השני.
בשנת 2011 התקיים רוכב ישראל בפעם העשירית והיה הגדול ביותר אי פעם בהשתתפות 375 רוכבים.
בשנת 2013 בוטל האירוע עקב מיעוט משתתפים.
אלפרד הטנר
אלפרד הטנר (בגרמנית: Alfred Hettner; 6 באוגוסט 1859 בדרזדן - 31 באוגוסט 1941 בהיידלברג) היה גאוגרף גרמני ופרופסור באוניברסיטת טיבינגן ובאוניברסיטת היידלברג. הטנר נחשב למייסד של מסורת הכורולוגיה בגאוגרפיה המודרנית. הוא היה הגאוגרף הגרמני שביקש להציב את הגאוגרפיה על בסיס פילוסופי ומדעי מוצק.
חייו
אלפרד הטנר היה בנו של ההיסטוריון הספרותי והאמנות הרמן הטנר.
לאחר לימודיו בבון ובשטרסבורג, הוא קיבל את הדוקטורט שלו מאוניברסיטת שטרסבורג עבור התזה על האקלים של צ'ילה בפטגוניה המערבית (1881). ההסמכה האקדמית, פוסט דוקטורט (Habilitation) קיבל בשנת 1887 בלייפציג, על ידי פרידריך ראצל ופרדיננד פון ריכטהופן, זאת על עבודתו באזורים הרריים של שווייץ הסקסונית. בשנת 1894 קיבל תואר פרופסור לשם כבוד בלייפציג ועבר בשנת 1897 לאוניברסיטת טיבינגן, שם הפך לפרופסור הראשון לגאוגרפיה. אחרי שנתיים עבר לאוניברסיטת היידלברג ובשנת 1906 קיבל את ראשות המחלקה שם, עד פרישתו בשנת 1928.
הטנר ערך מספר נסיעות מחקר ברחבי העולם, כולל דרום אמריקה (בעיקר בהרי האנדים בקולומביה).
מחקרי שדה מאוחרים יותר ערך ברוסיה (1897), בצפון אפריקה (1911) ובאסיה (1913-1914).
הטנר היה המייסד של כתב עת גאוגרפי בעל השפעה בשם "Geographische Zeitschrift " שפורסם לראשונה בשנת 1895, שבו פירט על הרעיונות שלו בנושא המתודולוגיה של הגאוגרפיה במשך 40 שנים.
עבודתו המדעית
אף על פי שאלפרד הטנר זכה לתהילה בהיסטוריה של הגאוגרפיה הגרמנית, לא זכתה עבודתו המוקדמת לתשומת לב רבה. הוא נסע בין 1882–1884 באזור האנדים הקולומביאניים המזרחיים והמרכזיים. במסעות אלה היה הטנר הצעיר צריך להוריד בהדרגה את המטרות שלו במחקר, בין השאר בגלל מצב בריאותו שהתדרדר במסעות באזורים אלה. לאחר שחזר לגרמניה פרסם את ממצאיו על האנדים הקולומביאניים ב-1888 ועל בוגוטה בשנת 1892.
בתצפיותיו בדרום אמריקה התמקד בחקר בתי הגידול הטבעיים ובמבנה הגאולוגי של הרי האנדים המזרחיים, במורפולוגיה ובמיפוי המדויק שלהם. מאידך גיסא, הוא הזניח במידה רבה את התצפיות בנושאים היישוביים והאנושיים של אזורים אלה. אם כי יש ערך כיום לתצפיות המעטות שעשה וכן לבעיות שהציג על הגאוגרפיה העירונית של בוגוטה ומדיניות המעצמות במדינה זו. בהווה מבקרים את מסקנותיו שנובעות מתוך נקודת המבט הדטרמיניסטית הדוגלת כי אורח חיים ואפילו תכונות של אנשים ניתן להסביר על ידי הסביבה הטבעית.
השקפתו זו באה לידי ביטוי בהתחלת כתיבת סדרת ספרים על יסודות הגאוגרפיה, שממנה כתב את הכרך הראשון - ״אירופה״, 1897, שהיה לספר קלסי בתיאור גאוגרפי רגיונלי.
לדעתו, הגאוגרפיה היא ביסודו של דבר מדע כורולוגי, מונח שהשתמש בו כדי לבדל את הגאוגרפיה ממדעים אחרים. המדע הכורולוגי, טען הטנר, עוסק במחקר של תפוצת תופעות על פני כדור הארץ. הוא עסק בקישור התופעות האנושיות ובשילובן עם הסביבה הטבעית. לשם כך צריך החוקר לקחת בחשבון גם את הסדר והארגון, של התופעות הפיזיות של כדור הארץ. המחקר של ההבדלים המקומיים בתופעות על פני כדור הארץ היה המפתח של מושג זה שהשתמש בו הטנר.
לפי תפיסת עולמו, הגאוגרפיה יכולה להיות מדע נושאי או רגיונלי. גאוגרפיה כמו תחומי לימוד אחרים, חייבת להתמודד הן עם הדברים הייחודיים (גאוגרפיה רגיונלית) והן בנושאים האוניברסליים (הגאוגרפיה הכללית- פיזית או אנושית). אך לטענתו ושיטתו של הטנר המחקר הרגיונלי - בעיקר בגישת Länderkundliche Schema היינו "סכמת מחקר רגיונלי קבועה", הוא שדה המחקר הראשי של הגאוגרפיה. למעשה הטנר ניסח טיעונים שהיו ידועים ויצר מהם תורה סדורה של מהות הגאוגרפיה:
קביעותיו אלה של הטנר השפיעו על יצירת סכמת מחקר קבועה במחקרים רגיונליים: שמתחילה עם הגדרת גבולות האזור הנחקר, עוברת לתיאור המסד הפיזי והתפתחות. על גביו נערך הדיון בתפוצת התופעות האנושיות והתפתחותן. המחקר מסתיים בדיון על ייחודו הגאוגרפי של החבל הנחקר. בשיטה זו נהגו המחקרים הרגיונליים המדעיים אך גם השתמשו בה כל ספרי הלימוד בבתי הספר ברחבי העולם המלמדים על יבשות, מדינות או אזורים.
את רעיונותיו אלה הוא הציג באחת היצירות הגדולות של הספרות הגאוגרפית הגרמנית - ספרו ״המדריך של מדע הגאוגרפיה״, שכלל 11 כרכים. בספרים אלה הוא הציג את תורתו על הפילוסופיה של מקצוע הגאוגרפיה, יצירה שהושלמה בשנת 1940, סמוך למותו.
גביע המדינה בכדורסל 2001/2002
גביע המדינה בכדורסל לעונת 2001/2002 היא התחרות ה-42 מאז היווסדו של המפעל.
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-32 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל ירושלים.
לראשונה מאז עונת 1990/1991, משחקי הגביע נערכו בשיטת נוק-אאוט, ולא בשיטת בית-חוץ.
סיבוב ראשון
הקבוצות הבאות עלו לשמינית הגמר ללא משחק: עירוני נהריה, אליצור אשקלון, מ.כ חיפה, הפועל ירושלים, הפועל גליל עליון, מכבי תל אביב, מכבי גבעת שמואל, אליצור נווה דוד רמלה.
סוראמי
סוראמי (בגאורגית: სურამი) היא עיירה בנפת חאשורי שבמחוז כארתלי הפנימית שבגאורגיה. אוכלוסייתה מונה 7,492 תושבים. העיירה משמשת כמקום נופש באקלים הררי ומקום משכנם של מצודות מימי הביניים.
מיקום
סוראמי ממוקמת במדרונות הדרומיים של רכס ליחי, הידוע גם בשם "רכס סוראמי", המחלק את גאורגיה למזרח גאורגיה ומערב גאורגיה. היא נמצאת במרחק של 4 ק"מ מהעיר חאשורי, שסוראמי מקושרת אליה גם במסילת ברזל.
היסטוריה
ההתיישבות הראשונה בשטח סוראמי מתוארכת לתקופת הברונזה. לאחר מכן היא מזוהה כסוּריוּם הנזכרת בכתבי החוקרים הקלאסיים, במיחוד בכתבי פליניוס הזקן (23-79 לספירה), שמיקם אותה בחלקה המזרחי של קולכיס בואכה איבריה. מבחינה אסטרטגית ממוקמת סוראמי בכניסה לערוץ בורג'ומי וחולש על הדרך העוברת ממזרח גאורגיה למערבה. ולכן הפכה סוראמי, במאה השתים עשרה, לעיר מבוצרת. החל משנות השבעים של אותה מאה ועד למאה הארבע עשרה המאוחרות, הייתה טירת סוראמי אחוזה פיאודלית, העוברת בירושה, לאריסתווים (דוכסים) של כארתלי, שבמרכז גאורגיה. דוכסים אלה קיבלו את התואר "סוראמלי" ("სურამელი", "אדון סוראמי"). לאחר מכן, ירד מעמדה של סוראמי, אבל שמרה עדיין על מעמדה כתחנה מסחרית שוקקת כמו גם המצודה שנבנתה מחדש במאות השש עשרה והשבע עשרה.
על פי ההיסטוריון הגאורגי, וחושטי, הייתה סוראמי, באמצע מאה השמונה עשרה, מקום מושבם של 200 משפחות של גאורגים, ארמנים ויהודים. בשנות הארבעים של אותה מאה, שימשה סוראמי כמקום מושבו ובסיסו של הנסיך גיווי אמילאחוורי במרידתו כנגד תאימורז השני (თეიმურაზ II) (1732-1744), מלך ממלכת קאחתי והפרסים בראשות נאדיר שאה, שהיו בתקופה של התעוררות מסוימת באותו זמן. לאחר כניעתו של הנסיך, בשנת 1745, נהרסה הטירה, ושוחזרה מחדש ושימשה חיילים רוסים-גאורגיים במבצע האנטי-עות'מאנית במהלך מלחמת רוסיה-טורקיה, 1774-1768. לאחר סיפוח כארתלי-קאחתי בידי האימפריה הרוסית, בשנת 1801, איכסנה סוראמי תחנה צבאית ומאוחר יותר התפרסמה כמקום נופש באקלים הררי. בשנת 1926 הוכרזה על ידי שלטונות הרפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז כישוב עירוני.
אתרים
סוראמי צמודה לפארק הלאומי בורג'ומי-חרגאולי, וידועה במגוון תוואיי נוף ושפע של מונומנטים היסטוריים. בעיר עצמה נמצאים קומפלקס כנסיית הבתולה הקדושה שנבנתה במאה השש עשרה והשבע עשרה, וכן כנסיית גיאורגי הקדוש מהמאות השבע עשרה - תשע עשרה וכנסיית ק'ווירצחובלי שנבנתה בשנת 1998.
התאריך המדויק בו נבנתה טירת סוראמי נותר מעורפל. ייתכן כי המבנה הראשון נבנה במאה השתים עשרה, אבל נבנה מחדש מספר פעמים מאז. האגדה המקומית הקשורה לטירה מובאת ביצירתו של הסופר הגאורגי הקלאסי, דניאל צ'קונקדזה (1830-1860), מצודת סוראמי, והתפרסמה מאוחר יותר בסרטו של הבמאי הארמני, סרגיי פרג'אנוב בסרטו המעוטר פרסים האגדה על מצודת סוראמי משנות השמונים.
מוזאון לסיה אוקראינקה מוקדש לזכרה של המשוררת האוקראינית המפורסמת, לסיה אוקראינקה (Лариса Петрівна Косач-Квітка) (1873-1913), שחודשי חייה האחרונים עברו בסוראמי. המוזאון ממוקם בבית בו נפטרה המשוררת.
יהודי סוראמי
תעודות משפטיות מסוף המאה השמונה עשרה, עוסקות בבני משפחת מנאשראשווילי, שהגיעו לסוראמי, לאחר שעברו מסכת קשה של מעשי אכזריות ונמלטו מאדונם הקודם, והפכו לצמיתים של מנזר סווטיצחובלי במצחתה. לאחר שנים תבע אדונם לשעבר מסוראמי שיחזרו לבעלותו, והמשפחה ניהלה מאבק ממושך על רצונה וזכותה להישאר בחסות המנזר.
ביוני 1850, נרשמה בסוראמי, עלילת הדם הראשונה בגאורגיה (למעשה הראשונה באימפריה הרוסית), כאשר נעלם ילד נוצרי קטן, בן לזוג מהעיר גורי, שהתארח בבית משפחה בסוראמי. התערבותו של משה מונטיפיורי אצל הנציב הבכיר של מלכות המשנה של הקווקז, מיכאיל סיומונביץ' וורונצוב, לא עזרה והיהודים שנאשמו ברציחת הילד נשלחו לסיביר.
ברשימת בתי הכנסת שנערכה על ידי הסובייטים בשנת 1946 צוין גם בית הכנסת בסוראמי, ברחוב אינטרנציונלה 115, שהוקם בשנת 1915.
קל גב
קל גב (נכתב לעיתים כ-Kal-Gav או KalGav) היא חברה ישראלית המייצרת תיקים וציוד למטיילים.
היסטוריה
החברה הוקמה ב-1981 כחברה לייצור תיקי גב. תיקיה הראשונים היו ילקוטי בית ספר. בהמשך, החברה החלה לייצר תיקים אורתופדיים.
במשך שנות פעילותה, החברה פיתחה מוצרים רבים בנוסף לתיקי גב לילדים ולמבוגרים, כגון מזוודות, ציוד לתרמילאות ומחנאות, תיקי עסקים ועוד. מוצריה נמכרים בחנויות לציוד בית ספר וברשתות כגון למטייל וריקושט.
בשנת 2020 כ-70% ממניות החברה נרכשו על ידי קרן השקעות סקיי.
סוגי מוצרים
החברה מייצרת שלל מוצרים לתחומים שונים כגון תיקי מחשב, תרמוסים, תיקי רחצה, אוהלים, ארנקים, תיקי נסיעות שונים כמו טרולי, ומזוודות ואף אביזרי ספורט, הנעלה והלבשה תרמית וספורטיבית.
החברה מעדכנת את עיצוב תיקי בית הספר שלה בהתאם לתרבות הפופולרית ורוח התקופה. כך ניתן למצוא תיקים עם איורים של דמויות מצוירות שונות כמו גיבורי על ונסיכות דיסני או קבוצות כדורגל.
מותגים
לקל גב ישנם מספר מותגי בת המתמחים בסוגי ציוד שונים: בנוסף, קל גב היא המפיצה הרשמית בישראל של מספר מותגים של ציוד ספורטיבי מחו"ל, כגנון Petzl, Grisport, Vaude, Salomon ועוד.
טוריסס
טוריסאס (בפינית: Turisas) היא להקת פולק מטאל ומטאל סימפוני מהעיר המנלינה בפינלנד. מקור שמה של הלהקה הוא באל פיני טוריסאס. סגנונם מאפיין באווירה אפית המושגת בשילוב של כלי נגינה קלאסיים (כגון אורגן, כינורות וחלילים) עם כלים מודרנית (גיטרות חשמליות, מערכת תופים וכלים אופייניים למוזיקת רוק).
היסטוריה
בשנת 1997 החליט מתיאס ניגורד להקים להקה עם חברו יוּסי ויקסטרום.
האלבום הראשון של הלהקה הוקלט בשנת 1998, אך נגנז עקב איכות ההקלטה הנמוכה.
טוריסס הקליטו את אלבום הדמו שלהם הנקרא "ליבו של טוריסאס" בשנת 2000 והופיעו בהופעות קטנות. בשנת 2003 חברת "סנטורי מדיה" החתימה את הלהקה על חוזה הקלטות. האלבום "באטל מטאל" הוקלט באולפני הקלטה בצרפת. את האולפן ניהלה טרייה רפסנס, וחלק מהאלמנטים כגון מקהלות, כלים אקוסטיים, וצינורות הוקלטו בפינלנד לאחר מכן. בשנת 2007 הוציאו חברי הלהקה את הדיסק השני שלהם "דרכם של הורנגיים, (The Varangian Way) שיצא ב"סנטורי מדיה" ולא נפל מקודמו במקוריותו. באותה שנה הוציאו את דיסק הסינגל שלהם, "Rasputin", הכולל בתוכו קאבר לשיר בעל שם האלבום, במקור של להקת הפופ Boney M ואת שיר הנושא של אלבומם הראשון, "Battle Metal".
בנובמבר 2011 הוציאה הלהקה את אלבום הסטודיו השלישי שלהם, "Stand Up and Fight", בסגנון דומה לשני אלבומיה הקודמים.
באפריל 2013 הופיעה הלהקה לראשונה בישראל, במועדון הרידינג 3 בתל אביב. ההופעה משכה אליה מאות בני אדם.
קארי (תבלין)
אבקת קארי הוא כינוי מסחרי מערבי למספר נוסחאות לתערובות תבלינים המבוססת על המטבח ההודי והמטבח התאילנדי. השימוש במונח "קארי" לציון אבקה, תערובת תבלינים או משחה אינו מקובל במטבחים אלה; המונח המקביל בקירוב הוא מסאלה, לדוגמה בצירוף גאראם מסאלה, או "תערובת תבלינים מחממת".
מקור המילה האנגלית curry הוא במילה הטמילית "kari", שמשמעותה רוטב לתיבול תבשיל אורז.
בישראל נמכרות מספר תערובות תבלינים בשם קארי או קארי צהוב והן כוללות לרוב כורכום, כמון וזנגביל יבש טחון, ותבלינים נוספים בהתאם למקור, בדומה לחוויאג' התימני או ראס אל חנות הצפון-אפריקאי. בנוסף נמכרות גם מחיות קארי השאולות מהמטבח התאילנדי. אלו מסווגות לרוב לשלושה צבעים, אדום, ירוק וצהוב, ותמיד יכללו פלפל חריף (בצבע המחית) ומרכיבים דרום-מזרח אסייתים נוספים כגון עשב לימון, גלנגל, זנגביל ועוד.
משה מרגלית
הרב משה מרגלית (ת"ע/ת"ף, 1710/1720 - י"ב בטבת ה'תקמ"א, 9 בינואר 1781) היה מחבר הפירוש "פני משה" ו"מראה פנים" לתלמוד הירושלמי.
ביוגרפיה
נולד בקיידאן שבליטא לאביו הרב שמעון מרגלית, ובלמדו שם לימד את הגאון מווילנה ששהה בילדותו כשלושה חודשים בעיר. בהמשך נתמנה לרבה של קיידאן.
הלגיון הראשון איליריקום
היסטוריה
הלגיון גויס בידי הקיסר אורליאנוס ככל הנראה זמן קצר לאחר עלותו לשלטון בשנת 270. שמו של הלגיון מעיד על כך שחייליו גויסו מאיליריה. הפעילות הקרבית הראשונה של הלגיון הייתה במהלך המערכה של אורליאנוס כנגד זנוביה מלכת תדמור בשנת 272. לאחר הניצחון במלחמה, הוצב הלגיון בקסר אל-אזרק שבירדן שם הועסק בין היתר בעבודות בנייה. הקיסר דיוקלטיאנוס העביר את הלגיון ל"מחנה הדיוקלטיאני" ליד תדמור. בתקופת שלטונו של הקיסר ליקיניוס פעלו יחידות משנה של הלגיון גם במצרים. הלגיון עדיין שהה בתדמור ב כאשר נכתב הטקסט הידוע כנוטיטיה דיגניטטום.
משה מרגלית
ביוגרפיה
הסתובב בערי אירופה כדי להשיג כתבי יד ולרכוש ידיעות ראליות בשביל כתיבת פירושו, בגיל שבעים נרשם לחוג לבוטניקה של אוניברסיטת פרנקפורט דאודר כדי לשפר את הבנתו בסדר זרעים, וכדי לרכוש את הידע המתאים לפירושו של סדר זה.
בעודו באמסטרדם הצליח בעזרת תושבי העיר להדפיס את פירושו לסדר נשים, התכונן לעלות לארץ אומנם לא הספיק לעשות זאת ונפטר בנידודיו בברודי.
פירוש לתלמוד הירושלמי
הרב משה מרגלית היה בקיא בשני התלמודים ובכל ענפי הספרות התלמודית והרבנית. הרבה להיעזר בתוספתא, בפירושי הראשונים ובמדרשי ההלכה והאגדה השונים. הוא גם התייחס לבעיות גרסה, לסוגיות קטועות וכפולות ועוד. הפירוש "פני משה" הוא מעין רש"י לירושלמי ו"מראה הפנים" הוא מעין תוספות לירושלמי.
פירושו "פני משה" הוא אחד משני הפירושים המודפסים על הדף בתלמוד הירושלמי, כשהשני הוא "קרבן העדה" לרבי דוד ב"ר נפתלי מדעסויא, שניהם פעלו במאה ה-18 באשכנז.
חוליו ססאר טורבאי איילה
חוליו ססאר טורבאי איילה (בספרדית: Julio César Turbay Ayala; 18 ביוני 1916 - 13 בספטמבר 2005) היה פוליטיקאי קולומביאני, שכיהן כנשיא קולומביה בין השנים 1978–1982. טורבאי היה חבר ומנהיג המפלגה הליברלית הקולומביאנית.
ביוגרפיה
טורבאי נולד בבוגוטה למשפחה שהגיעה מלבנון. בשנת 1937, בגיל 21 בלבד, הוא הפך לראש עיריית חירארדוט שבמחוז קונדינמרקה, ובין השנים 1938–1942 היה חבר בפרלמנט של קונדינמרקה. במשך השנים השתלב טורבאי בפוליטיקה במדינה וכיהן במשרות שונות. בין 1957 ל-1958 כיהן כשר המכרות והאנרגיה, תחת שלטון החונטה הצבאית, ובין 1958 ל-1961 כיהן כשר החוץ. בהמשך, שימש כשגריר קולומביה באו"ם, בבריטניה ובארצות הברית.
טורבאי התמודד בבחירות לנשיאות בשנת 1978, וניצח בהן לאחר שקיבל 49.3% קולות. במהלך כהונתו קידם חקיקה להרחבת סמכויות הצבא, כדי להתמודד עם פעולות של קבוצות השמאל הרדיקליות במדינה. צעד זה עורר הפגנות ולביקורת רבה מצד חוגי האופוזיציה.
בשנת 1980, חמושים מתנועה המכונה "19 באפריל" או "M-19" השתלטו על שגרירות הרפובליקה הדומיניקנית. 16 שגרירים ממדינות שונות, ובהם שגרירי ארצות הברית, מקסיקו, פרו, ונצואלה, קוסטה ריקה, ישראל והוותיקן הוחזקו כבני ערובה במשך 61 ימים. טורבאי ניסה לפתור את הבעיה ללא שימוש בכוח צבאי. במקום זאת, אפשר לחמושים לעזוב לקובה ובכך האירוע הסתיים בשלום.
בין השנים 1987–1989 טורבאי שימש כשגריר קולומביה בוותיקן, ובין השנים 1991–1993 באיטליה.
ימות המשיח
ביהדות, ימות המשיח הוא שם כללי לתקופת בואו של מושיע באחרית הימים, שהוא לפי האמונה מלך מבית דוד (מזרע דוד המלך), אשר יגאל את עם ישראל וימלוך עליהם בדרך התורה. המושיע נקרא מלך המשיח, על שם המנהג למשוח בשמן (המשחה) מלכים על מנת לציין את המלכתם.
היחס שבין ימות המשיח לבין אירועים אחרים המוזכרים כעתידים להתרחש באחרית הימים, אינו ברור ונתון לוויכוח. במקביל לביאת המשיח אירועים אחרים המוזכרים, כבאים לפניו, אחריו או יחד עמו, הם תחיית המתים, מלחמת גוג ומגוג, יום שכולו שבת, בניין בית המקדש (תוס' שבת סג ע"א) ועוד; לעיתים משייכים לתקופות אלה את השם העולם הבא, ולעיתים הוא מוזכר כשם לחיים שלאחר המוות. גם את גן עדן וגיהנום היו ששייכו לאירועים היסטוריים באחרית הימים.
הימים שלפני ימות המשיח נקראים חבלי משיח (או "עקבתא דמשיחא" - עקבי משיח) ומתוארים בדרך כלל כימי פורענות וצרות קשות. בהגות הציונית-דתית התפתח גם המושג אתחלתא דגאולה במשמעות שראשית צמיחת הגאולה לקראת בואו של המשיח, תהיה לא בדרך של הופעה פתאומית וניסית ובהתערבות אלוהית ישירה, אלא כצמיחה הדרגתית של הגאולה שנעשית בדרך הטבע ובמפעלי אנוש, שעליה חלקו הציבור החרדי במשמעותו בעיקר.
סברות בדבר אורך תקופת ימות המשיח מופיעות ב ובילקוט שמעוני, תהילים, רמז תת"ו.
מקור האמונה בביאת המשיח
כבר בתורה, בספר דברים, מובטחת גאולה ושיבה לארץ לאחר גלות:
בפסקה מהמקרא לא מוזכר משיח פרסונלי, אלא הבטחה על שיבה לארץ הטובה והתברכות בה. הבחירה בדוד ובזרעו, המהווה לאחר מכן נקודת מפתח באמונה בזהותו של המלך הגואל, מבוטאת במפורש בספר שמואל, בספר מלכים, לאחר מכן בעוד מקומות כגון בתהילים, דברי הימים, בתלמוד בעיקר בסוגיות שמופיעות בסנהדרין פרק חלק ועוד. לאורך השנים הלכה והשתרשה האמונה כי הברית של אלוהים עם דוד אי אפשר לה שתופר, וכי הוא וזרעו הם בלבד הראויים לשבת על כיסא המלוכה. היסטורית, מעולם לא ישב מלך שלא ממשפחת דוד על כיסא ממלכת יהודה; גם בתקופות מאוחרות יותר, ייחסו שליטי ישראל את עצמם לדוד. מסורת מקובלת בבבל הייתה כי הריש גלותא הוא צאצא של דוד, בן אחר בן, וכי משפחת נשיאי הסנהדרין בארץ ישראל מיוחסת אחריו מצד האמהות. גם ישו יוחס בדרך כלשהי לדוד המלך, כדי להעניק לו את הלגיטימציה להיותו המלך המשיח.
ימי דוד ושלמה מצטיירים בספר מלכים כתקופת זוהר, מעין גן עדן לאומי, ואך טבעי הוא כי השאיפה הלאומית לגאולה תראה תקופה זו כמודל. ספרות הנביאים מלאה בהתייחסויות למלך הגואל והמושיע, ובמקרים לא מעטים הוא מיוחס במפורש אל המלך דוד. כך בספרים מוקדמים כמו ישעיהו, וכך גם בנבואות מאוחרות יותר, כדוגמת זכריה.
באופן סכמטי ניתן לראות אצל הנביאים ואצל חז"ל את האמונה בעתיד טוב ומושלם, על-טבעי או כמעט על-טבעי, אשר יבוא לאחר תקופה סוערת של מהפכות בעולם הזה. בהתאם לשאלה האם ימות המשיח הן אירוע טבעי או על-טבעי, גם דמותו של המשיח ושל המאורעות הסובבים את ביאתו נתונים במחלוקת האם יהיו בדרך הטבע או בדרך נסית.
לפני ביאת המשיח
ישנם כמה תיאורים שבהם חז"ל תיארו מה יהיה לפני ימות המשיח, תקופה זו מתוארת בדרך כלל כעקבתא דמשיחא, וכך מתואר במדרש רבה שיר השירים פרשה ב' פסקה ל"ג:
תיאור התקופה
הרמב"ם מתאר את התקופה של ימות המשיח כתקופה טובה מאוד ונעימה לרובו של העולם, ובפרט לעם ישראל. תקופה שבה תתחדש המלכות בישראל, ויחזרו עם ישראל לארץ ישראל, ויקום מלך על ישראל, שיצא לו שם בעמים יותר משלמה המלך. וכל האומות יכרתו איתו ברית שלום, ואף יסורו למשמעתו, וכל מי שיתנגד לו - יכשל בפניו. ואף שבמציאות לא ישתנה דבר ולא יתרחשו ניסים, ועולם כמנהגו נוהג, למעט חזרת המלכות לישראל, ויהיו באותה תקופה עשירים ועניים, גיבורים וחלשים, עם זאת הרמב"ם מציין כמה שינויים שיתרחשו בימות המשיח:
הלכה בימות המשיח
דבר נוסף בו תיארו חז"ל בגמרא את תקופה זו הוא שבתקופה זו תאסר קבלת גרים לאומה הישראלית:.
וכן הרמב"ם פסק ע"פ הגמרא:.
הסבר נוסף פנימי יותר לאי קבלתם, היא מכיוון שכאשר משה רבנו קיבל את הערב רב, הם גרמו להפלת משה רבנו ממדרגתו, ולא יכול היה להיות המשיח, לכן על מנת שלא לחזור למצב בו יתווספו גרים בימות המשיח, על מנת שלא תהיה נפילה למשיח בן דוד, כפי שהיה למשה רבנו, נמנעים מלקבלם.
לדעת רב יוסף ב, מצוות בטלות לעתיד לבא. לפי פירוש התוספות שם מדובר על ימות המשיח לאחר תחיית המתים.
ביאת המשיח כ"עיקר אמונה"
הרמב"ם מנה את האמונה בביאת המשיח כאחד בי"ג עיקרים, שמי שאינו מאמין בהם יצא מכלל ישראל ואין לו חלק בעולם הבא. אמנם, היו (כדוגמת ר' יוסף אלבו בעל ספר העיקרים) שערערו על כך, שהרי בתלמוד מובאת דעתו של רבי הילל, אשר אמר ש"אין להם משיח לישראל, שכבר אכלוהו בימי חזקיה" (היינו שהנבואות על המשיח היו רלוונטיות לימי חזקיהו בלבד, אשר היה יכול להיות משיח, וע"פ רש"י שם, הכוונה היא לכך שה' יגאל אותנו בעצמו ללא שליחים). ובשו"ת חתם סופר האריך לבאר שהאומר כהלל הרי הוא ככופר בכל התורה כולה, מאחר שכבר נפסק שלא כדעת רב הילל. דחיות שונות נאמרו לגבי ראיה זו, וגישתו של הרמב"ם היא זו שהתקבלה באופן כללי.
כחלק משיטתו של הרמב"ם כי האמונה בביאת המשיח היא מחויבת בגשמיות, הוא מאריך בפרטי וסדר התגלות המשיח כבר בזמן הגלות ועד לפעולתיו בגאולה, הרמב"ם הקדיש לכך חלק הלכתי מלא בסיום ספר הי"ד העוסק בהלכות מלך המשיח.
מנגד, כך כתב הרמב"ם על ההתעסקות בזמן בואו של המשיח ובחישוב הקץ:
ביאת המשיח כמטרת בריאת העולם
בספרות היהודית מוגדרים ימות המשיח כמטרת בריאת העולם. בתורת החסידות מוסבר כי מטרת הבריאה היא "להיות לו דירה בתחתונים", שבעולם הזה ידור, כביכול, האלוקים. שלימות ותכלית בריאת העולם תהיה בימות המשיח, אז יעסוק העולם כולו בעבודת ה', וכל העולם לא יהווה אלא 'דירה' להשם, כך שלמעשה, מהווים ימות המשיח את מטרת הבריאה.
נס או טבע?
בנביאים מתוארים ימות המשיח לעיתים כימים שבהם ישתנה במידה ידועה טבעו של העולם. דוגמה מפורסמת היא נבואת ישעיהו:
עם זאת, בתלמוד (ברכות לד, ב) מובאת מחלוקת בין האמוראים רבי יוחנן ושמואל בשאלה האם בימות המשיח ישתנו חוקי הטבע, או, כדברי שמואל, "אין בין העולם הזה לימות המשיח אלא שעבוד מלכיות בלבד".
מחלוקת דומה מובאת כבר בין התנאים, באשר לפסוק "והִשְבַּתִּי חיה רעה מן הארץ", האם משמעותו הוא שינוי טבען של החיות, או שפשוט לא יעברו בארץ. הפירוש האחרון הוא אמנם פשטו של הפסוק לפי ההקשר, ועל כן המצדד בפירוש הנסי יותר מזדקק לפסוקים מישעיהו ולטיעונים שבהיגיון:
דרך הטבע
הרמב"ם (הלכות מלכים פרק יב) נקט כשיטתו של שמואל ושל רבי יהודה, באורח אופייני לקו הרציונליסטי שלו. הרמב"ם הסביר שהפסוקים העוסקים בשינוי חוקי הטבע אינם אלא משל ויש לפרשם באורח אליגורי; וייתכן שאכן זו הייתה שיטת שמואל בנידון. אם כי מובאת ברמב"ם גם שיטת רבי יוחנן בהלכות תשובה פ"ח ה"ז ונושאי כליו של הרמב"ם הכסף משנה והלחם משנה משאירים בצריך עיון, ואילו הגר"א בהל' מלכים נותן תירוץ.
במקורות רבים מציין הרמב"ם שעיקרם של ימות המשיח היא תקומה מדינית של עם ישראל:
דרך הנס
הוגי דעות אחרים, אשר נטו יותר לפשוטם של דברי הנביאים, חלקו עליו; כך לדוגמה הראב"ד בהשגותיו מצביע על הפסוק "והִשְׁבַּתִּי חיה רעה מן הארץ", כמוכיח שאכן ישתנה טבע העולם - אף על פי שכאמור הדבר נתון כבר במחלוקת התנאים. בדומה לכך גם הרמב"ן מצדד בפירוש הנסי יותר, ומסביר בהרחבה את עמדתו:
וניתן לעיין עוד בדברי בעל הטורים על הפסוק.
בנוסף האדמו"ר יצחק אייזיק מקאמארנא בספרו נתיב מצוותיך, אוצר החיים קיצור התרי"ג מצוות, דף נ"ט, משיג על דברי הרמב"ן בנוגע לדבריו על הרמב"ם, וגם הוא מביא טענה שלא יהיה אפשרי כיבוש הארץ שלא על ידי עזר אלקי ונביא:
אירועים סביב ימות המשיח
בנבואות השונות ישנם כמה תיאורים על "יום הדין" או "יום ה'" שלעיתים נקשר לביאת המשיח. לפי נבואת זכריה תהיה באותו זמן מלחמה עקובה מדם בין הגויים לישראל; יש המזהים זאת עם מלחמת גוג ומגוג המופיעה בספר יחזקאל.
תיאורים קשים כאלה נמצאים גם בנבואות אחרות, ועל פיהן דיברו חז"ל על חבלי משיח ועקבתא דמשיחא (="עקבות משיח"), עד כדי כך שהיו מהם שהתפללו שלא יזכו לראות בביאת המשיח.
לפי האמור בנבואת מלאכי לפני "בוא יום ה' הגדול והנורא" יתגלה אליהו הנביא ו"ישיב לב אבות על בנים ולב בנים על אבותם".
בזוהר, מובא הסדר שמלחמת גוג ומגוג נערכת בין הקיבוץ גלויות (שנעשה על ידי המשיח) לבין תחיית המתים היא תקופה של ארבעים שנה:
בתלמוד הירושלמי מובא שביאת המשיח קודמת למלחמת גוג ומגוג:
הרמב"ם הבין את מלחמת גוג ומגוג כמתקיימת לאחר בוא המשיח, מתוקף תפקידו כמלך, ש"נלחם מלחמות ה'". כן הוא מסתפק באיזה שלב של ימות המשיח יתגלה אליהו. ובכל מקרה, לדעת הרמב"ם אין לחכמים בדבר מסורת, אלא לימודם הוא מהכרע הפסוקים בלבד, והוא מפציר בקוראי ספרו שלא יתעסקו בדברי הגדות אלו, "שאינם מביאים לא לידי אהבה ולא לידי יראה".
חישוב הקץ
מטבעם של דברים, מרגע שנודע שישנו קץ שבו תגיע הגאולה, נכספו בני האדם לדעת מתי הוא אותו הקץ. שורשם של הדברים נמצא בספר דניאל, שבו מבקש דניאל לדעת מתי יהיה "קץ הפלאות" של גאולת ישראל. דניאל נענה בכמה משפטים סתומים, אשר הוא עצמו לא הבין, כמו שנאמר לו: "לך דניאל, כי סתומים וחתומים הדברים עד עת קץ".
ואף על פי כן, לא נלאו אנשים לנסות לחשב מתי יבוא הקץ. לרוב על פי אותם חשבונות עמומים שבספר דניאל, ולעיתים על סמך חישובים ומסורות אחרים. חישובים כאלה גרמו לעיתים רבות למפח נפש רבתי, כאשר הגיע אותו הקץ המיוחל ולא קרה דבר. חכמים הסבירו זאת לעיתים בכך שישנם "כמה קצים", והדברים תלויים בבחירתם של ישראל בכך שעושים תשובה ומעשים טובים. עמדה קיצונית יותר השמיע רבי אליעזר שאמר ש"כלו כל הקצים, ואין הדבר תלוי אלא בתשובה". וכן הובאה שיטתו בזוהר חדש, בסוף פרשת נח, במאמר צא מן התיבה, ועל פיה נראה שרבי עקיבא תלמידו סבר כך, מכיוון ששניהם מופיעים בסוגיה הנ"ל, ורבי עקיבא לא חולק עליו.
בעקבות אותם מפחי נפש קבעו חז"ל עמדה ברורה ביחס לאותם חישובי קץ, ואמרו: "תפוח עצמן של מחשבי קצים" (בנוסח אחר: תיפח רוחם של מחשבי קצים). ועדיין, לא נמנעו חכמי ישראל לאורך הדורות לנסות ולנבא מתי יבוא הקץ המיוחל. ניתן לזהות תבנית חוזרת של חישוב הקץ, כאשר הוא בדרך כלל מנובא לדור-דוריים שלאחר זמן החישוב; לא רחוק מדי ולא קרוב מדי.
בתרבות
בשירו "מחכים למשיח" של שלום חנוך, מופיעות מילות הפזמון "משיח לא בא משיח גם לא מטלפן". השיר שיצא לאור בשנת 1985 נבחר כשיר השנה במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל, וזכה להשמעות רבות ברדיו גם שנים לאחר יציאתו . במרץ 2021 ביצע את השיר שולי רנד.
יונה וולך מתייחסת אף היא לימות המשיח בשיר שלה "גבר לא גבר", כשבבית האחרון של השיר מופיעות המילים: "ואפשר לשמור את הבתוליות הרגשית עד בוא המשיח, והוא יבוא האישה תהיה אישה הגבר - גבר." נורית גלרון ביצעה את השיר במסגרת אלבומה "אחרינו המבול" שיצא ביולי 1989.
בדצמבר 2018, במסגרת האלבום "רצוא ושוב" הוציא שולי רנד את השיר "הילד המשיח" המתאר חלום ובו דמות של משיח ילד.
קבוצת קנטור
במתמטיקה, קבוצת קנטור היא קבוצה שנבנית בצורה האיטרטיבית הבאה: מתחילים מקטע ישר. מסירים מהקטע את השליש המרכזי שלו, ומקבלים שני קטעים קטנים יותר. על כל אחד מהם, מבצעים את אותה פעולה (הסרת השליש האמצעי). מבצעים את אותה פעולה על ארבעת הקטעים שנותרו, וכך הלאה עד אינסוף. קבוצת קנטור היא קבוצת הנקודות שלא הוסרו באף אחד משלבי הבניה.
קבוצה זו התגלתה בשנת 1874 בידי המתמטיקאי הנרי ג'ון סטיבן סמית' ותוארה בידי המתמטיקאי גאורג קנטור בשנת 1883. חשיבותה הרבה היא בתכונותיה המיוחדות, שסותרות את האינטואיציה ומדגימות את מורכבותו של האינסוף. תופעות כגון אלה עודדו את קנטור לפתח את תורת הקבוצות.
קבוצת קנטור מחדדת את משמעותם של מושגי העוצמה והמידה, מושגים שהם הכללות מתמטיות למושגים "כמות איברים" ו"אורך" (בהתאמה), שהם שני מאפיינים המהווים מדד לגודלה של קבוצה. באופן אינטואיטיבי ניתן לצפות שככל שקבוצה ארוכה יותר יהיו בה יותר איברים, ובפרט, שבקבוצה שאורכה 0 יהיו פחות איברים מאשר בקבוצה שאורכה 1 - אך אין הדבר כך. קבוצת קנטור היא בעלת מידה (אורך) אפס, אך יש בה אינסוף איברים; למעשה מספר האיברים שלה שווה למספר האיברים בקטע המקורי כולו (ובפרט, יש בה כל-כך הרבה איברים עד שלא ניתן לסדרם בסדרה, כלומר יותר איברים מאשר מספרים טבעיים).
מבחינה טופולוגית, קבוצת קנטור מאופיינת בכך שהיא המרחב המטרי הקומפקטי המושלם היחיד (עד כדי הומיאומורפיזם) שהוא לא קשיר לחלוטין. אחת התכונות הטופולוגיות החשובות של קבוצה זו היא שכל מרחב מטרי קומפקטי מהווה תמונה רציפה שלה.
בנייה איטרטיבית
באופן פורמלי, בנייה של קבוצת קנטור נעשית בצורה איטרטיבית:
במילים אחרות, קבוצת קנטור היא אוסף כל הנקודות בקטע [0,1] שלא הוסרו באף שלב של התהליך המתואר לעיל.
בנייה לפי בסיס 3
אפשר לקבל את קבוצת קנטור אם אוספים את כל המספרים בקטע [0,1] שאפשר לכתוב אותם בבסיס 3 בלי להשתמש בספרה 1.
בשביל להיווכח שכך מתקבלת קבוצת קנטור, נשים לב שבבסיס 3 המספר 1/3 נכתב כ-0.1 ואילו 2/3 כ-0.2. כלומר בשלב הראשון באלגוריתם האיטרטיבי המוזכר למעלה אנחנו מוחקים את כל המספרים מהצורה ...0.1xxxxxx, מלבד אלה שבהם כל ה-x-ים הם 0 (כלומר 0.1) או כל ה-x-ים הם 2 (כלומר 0.2 = ...0.12222), ונשארים רק עם מספרים מהצורה ...0.0xxxxxx או ...0.2xxxxxx.
בשלב הבא מחלקים את הקטעים [0,0.1] ו [0.2,1] לשלישים. בקטע הראשון אנחנו מוחקים את כל המספרים מהצורה ...0.01xxxxx (חוץ מאלה בהם כל ה-x-ים זהים, כלומר שני הקצוות) ונשארים עם מספרים מהצורה ...0.00xxxxx או ...0.02xxxxx, ומהקטע השני את כל המספרים מהצורה ...0.21xxxxx, ונשארים עם מספרים מהצורה ...0.20xxxxx או ...0.22xxxxx.
אם כן האיטרציה ה-n-ית באלגוריתם האיטרטיבי מטפלת במספרים בהם הספרה 1 הראשונה מופיעה במקום ה-n-י אחרי הנקודה (לפי בסיס 3).
בנייה רקורסיבית
אפשר לתת גם הגדרה רקורסיבית: "קבוצת קנטור היא הקבוצה המתקבלת משיבוץ עותק מוקטן של קבוצת קנטור בשליש הראשון והשליש האחרון של הקטע [0,1]". זוהי אמנם הגדרה מעגלית, אבל קל 'לתקן' אותה להגדרה מדויקת: קבוצת קנטור היא תת-הקבוצה הגדולה ביותר (ביחס להכלה) של הקטע [0,1], השווה לאיחוד של עותק מוקטן שלה בשליש הראשון, עם עותק מוקטן שלה בשליש האחרון.
על מנת לקבל את קבוצת קנטור האמיתית צריך להשתמש ברקורסיה אינסופית כאמור למעלה. אבל לכל שימוש גרפי מעשי צריך לקבוע תנאי קצה בו אחרי קבוצת קנטור בעומק מסוים של הרקורסיה תצויר כקו עליה היא נבנית (או כשתי הנקודות בקצהו).
תכונות
קבוצת קנטור היא בעלת עוצמת הרצף, אבל אינה מכילה אף קטע פתוח, ומידת לבג שלה היא אפס. כחיתוך (בן מניה) של איחודים סופיים של קטעים סגורים, היא מהווה קבוצה סגורה. ומאחר והיא חסומה, היא גם קומפקטית. בנוסף, הפונקציה האופיינית של קבוצת קנטור אינטגרבילית רימן והאינטגרל רימן שלה שווה לאפס.
מבוא אינטואיטיבי
אם נסכם את אורכי הקטעים שהסרנו בזמן הבנייה, נקבל כלומר - הסרנו קטעים באורך כולל של 1. מכאן שה"אורך" של הקבוצה הנותרת הוא אפס. למרות זאת, לא רק שנותרות נקודות, "מספר" הנקודות שנשארו שווה למספר הנקודות בקטע שממנו התחלנו. (באופן פורמלי, קבוצת קנטור היא "שוות עוצמה" בקטע [0,1]).
קבוצת קנטור היא הדוגמה הנפוצה ביותר לקבוצה שאינה בת מנייה שמידת לבג שלה היא מידה אפס. זהו מצב מפתיע.
עוצמתה של קבוצת קנטור
עיון בתהליך הבנייה של הקבוצה מראה מיד שנקודות הקצה של כל קטע שנוצר בתהליך הבנייה, כגון 2/3 ו-1/3 בצעד הראשון, אינן מוסרות (ולכן הן נכללות בקבוצת קנטור). כיוון שבתהליך יש מספר בן מנייה של צעדים, הרי נובע שעוצמתה של קבוצת קנטור אינה קטנה מעוצמת הטבעיים (, קרי: אָלֶף אֶפֶס). אף שעלול להיווצר הרושם כי רק נקודות הקצה הללו נכללות בקבוצת קנטור, לא זה המצב - גם הנקודה 1/4, למשל, שאינה נקודת קצה, נכללת בה: הנקודה 1/4 נמצאת בקטע השמאלי בצעד הראשון, בקטע הימני בצעד השני, בקטע השמאלי בצעד השלישי וכך הלאה, עד אינסוף, היא לעולם אינה נמצאת בשליש האמצעי, שאותו מסירים בתהליך. באופן דומה, גם הנקודה 1/10. היא מחלקת כל קטע ביחס של 9:1, ולעולם לא תיפול בשלישי אמצעי של אף קטע. אפשר להוכיח באינדוקציה על האיטרציות, עבור 2 הנקודות הנ"ל.
נוכיח שבקבוצת קנטור נשארו \aleph איברים (עוצמת הרצף). עוצמה זו זהה לעוצמת הנקודות בקטע והיא גדולה מעוצמת הטבעיים (לפי האלכסון של קנטור).
הוכחה אריתמטית: נעשה זאת על ידי כך שנראה שקיימת התאמה חד-חד-ערכית ועל בין קבוצת קנטור לבין קבוצת כל המספרים שבפיתוח הטרינרי שלהם לא מופיעה הספרה 1. כזכור, פיתוח בבסיס עשרוני לכל הוא (פיתוח זה איננו יחיד שכן 1 ואחריו סדרה אינסופית של אפסים שקול ל 0 ואחריו סדרה אינסופית של תשיעיות)
באותו אופן אפשר לרשום פיתוח בבסיס 3:
מדד קלות עשיית העסקים
מדד קלות עשיית עסקים היה מדד שפותח על ידי סמיון דג'נקוב מהבנק העולמי. המחקר האקדמי שהיווה את התשתית לבניית המדד נעשה בשיתוף עם הפרופסורים אוליבר הארט ואנדריי שלייפר. המדד דירג את מדינות העולם על ציר מספרי כך שהדירוג הגבוה ביותר ייצג סביבה רגולטורית ומוסדית טובה יותר להקמת עסקים חדשים, והגנות חזקות יותר של זכויות קניין. בתוצאות סקרי המדד נעשה שימוש רב במחקרים אקדמאים, בקביעת דירוגי אשראי של מדינות, וכן בתוכניות כלכליות של פוליטיקאים במדינות שונות. ניהול והפצת המדד הופסקו על ידי הבנק העולמי ב-16 בספטמבר 2021, לאחר חקירה פנימית אשר חשפה כשלים בניהול המדד בעקבות לחץ שהופעל על עורכיו לשפר את התוצאות של מדינות מסוימות.
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
נסתכל בקבוצת כל כך ש 1 לא מופיע בפיתוח הטרנארי שלהם, כלומר, כל ה x-ים בקטע [0,1] כך ש לכל נקודה בקבוצת קנטור אפשר להתאים ייצוג טרנארי של מספר בקטע [0,1]. לפי הלמה של קנטור נקבל שחיתוך בן מנייה של כל קטעים אלה יתכנס לנקודה יחידה x ובאמצעות הבניה לעיל הראנו את הצגתו בצורה טרינארית. מתיאור זה ברור גם איך אפשר לשכן כל מספר שבפיתוח הטרינארי שלו מופיעים רק הספרות 0 או 2 בקבוצת קנטור. מכאן, זה ברור מדוע ההתאמה בין שתי הקבצות היא חד-חד-ערכית ועל.
מדד קלות עשיית העסקים
מטרת המדד כפי שהוגדר על ידי מפתחיו, היה לפתח אינדיקטור שיאפשר קיום מחקרים אמפיריים שיגדירו את הרמה האופטימלית של הרגולציה העסקית. האינדיקטורים שנאספו במסגרת פרויקט "קלות עשיית עסקים" מאפשרים מחקר כזה. מאז תחילת הפרויקט בנובמבר 2001, יותר מ-3,000 מאמרים אקדמיים השתמשו באחד או יותר מהאינדיקטורים שנבנו בפרויקט.
מתודולוגיה
הדו"ח הוא מעל לכל, מחקר השוואתי של הרגולציה. הסקר מורכב משאלון שעוצב על ידי צוות הפרויקט בסיוע יועצים אקדמיים. השאלון מתמקד במקרה עסקי פשוט המבטיח השוואה בין כלכלות ובמשך הזמן. הסקר גם מבסס הנחות על הצורה המשפטית של העסק, הגודל, המיקום ואופי פעילותו. שאלות המדד נועדו למדוד רגולציה בעלת השפעה ישירה על עסקים ולא תנאים כלליים יותר כגון קרבה של האומה לשווקים גדולים, איכות התשתית, האינפלציה, או רמת הפשיעה.
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
נותר להוכיח שקבוצת כל המספרים בעלי פיתוח טרינארי שלא מופיעה בו הספרה 1 אינה בת מנייה. אכן, ההתאמה (פונקציית קנטור) היא התאמה חד-חד-ערכית ועל בין קבוצת קנטור לקטע [0,1].
מדד קלות עשיית העסקים
מתודולוגיה
הסקר נענה על ידי יותר מ־12,500 משיבים מומחים (עורכי דין, רואי חשבון וכו') ב־190 מדינות. נסקרים אלו מקיימים אינטראקציה עם צוות הפרויקט בשיחות ועידה, תכתובות וביקורים של הצוות העולמי לצורכי אימות נתונים וגיוס משיבים. תוצאות הסקר נבדקות בעקביות לפני שהן נכללות בדוח וכן מאומתות גם עם הממשלה הרלוונטית לפני הפרסום. המשיבים ממלאים סקרים כתובים ומספקים הפניות לחוקים, לתקנות ולאגרות הרלוונטיים, בהתבסס על תרחישי מקרה סטנדרטיים עם הנחות ספציפיות, כגון הנחה כי העסק הנמצא בעיר הכלכלית הגדולה במשק.
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
הוכחה קומבינטורית: נראה שיש נקודות בקבוצת קנטור על ידי הגדרת פונקציה חד-חד ערכית, מהקבוצה  של כל הסדרות האינסופיות של אפסים ואחדים, לתוך קבוצת קנטור C.
מדד קלות עשיית העסקים
מתודולוגיה
דירוג המדינה במדד, מבוסס על ממוצע של 10 תת-פרמטרים:
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
בהינתן סדרה של אפסים ואחדים, נתאים לה סדרת קצוות שמאליים של קטעים שהופיעו בבניה של קבוצת קנטור: קיבלנו סדרה עולה של נקודות בקבוצת קנטור. הקבוצה חסומה (למשל, על ידי הקצה הימני של הקטע ממנו התחלנו), ולכן מתכנסת לגבול, שנסמנו a.
מדד קלות עשיית העסקים
מתודולוגיה
במסגרת הפרויקט מוצגים גם הנתונים הבאים:
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
נתאים לסדרה הנתונה את הנקודה a שהוגדרה בצורה הזאת.
מדד קלות עשיית העסקים
מחקר והשפעה
יותר מ-3,000 מאמרים אקדמיים השתמשו בנתונים מהמדד וכן נטען כי למדד השפעה חזקה מאוד על שיפור הרגולציה ותרומה לצמיחה כלכלית. המעבר מקבוצת המדינות שמדורגות ברבע הגרוע מכל המדינות לרבע הטוב ביותר יכול לנבא עלייה של 2.3 נקודות אחוז בצמיחה השנתית. 7,000 ניירות עבודה נוספים במחלקות לכלכלה ומדעי החברה משתמשים בנתונים מהדוח. זוכה פרס נובל לשנת 2016 בכלכלה אוליבר הרט הוא בין מחברי מאמרים כאלה.
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
ההתאמה היא חד-חד ערכית, כיון שעבור שתי סדרות שונות, ישנו מקום בו הסדרות שונות, ובמקום זה נבחרו קצוות של קטעים שונים. מאידך, ברגע שנבחר קצה של קטע, מעתה ואילך ייבחרו רק קצוות של קטעים המוכלים בו, ולכן גם נקודת הגבול שהגדרנו תהיה שייכת לו.
מדד קלות עשיית העסקים
מחקר והשפעה
מרכיבי המשנה השונים של המדד כשלעצמם מספקים הצעות קונקרטיות לשיפור. רבים מהם עשויים להיות קלים יחסית ליישום ולכן המדד השפיע על מדינות רבות לשפר את התקנות שלהן.
דירוג
הדירוג העדכני ביותר מופיע בדו"ח "קלות עשיית עסקים 2019". ניו זילנד מובילה בראש הדירוג בין השנים 2017–2019. סינגפור הצליחה לעמוד בראש המדד בשנים 2007–2016. על אף כי מדינות עשירות יותר, מדורגות בממוצע גבוה יותר ממדינות עניות, ישנם כמה יוצאים מן הכלל. אחת הדוגמאות היא כווית, אחת המדינות העשירות בעולם, מדורגת (97) בהשוואה למדינות עניות בהרבה כדוגמת קניה (מדורגת 61), קולומביה (מדורגת 65) ואוזבקיסטן (מדורגת 76).
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
נקודת הגבול שייכת לקבוצת קנטור מאותה סיבה: לכל שלב בבניה, יש קטע שכל נקודות הסדרה שבחרנו משלב זה ואילך נמצאות בו, ולכן נקודת הגבול שייכת לו. יוצא, שנקודת הגבול שייכת לכל הקבוצות A_n שהוגדרו בבניית קבוצת קנטור, ולכן שייכת לחיתוכן, שהוא קבוצת קנטור.
מדד קלות עשיית העסקים
דירוג
== – the State Union of Serbia and Montenegro
קבוצת קנטור
עוצמתה של קבוצת קנטור
זה מסיים את ההוכחה, אבל אפשר להראות גם שהפונקציה שהגדרנו היא על: לכל נקודה a בקבוצת קנטור, בשלב n של הבניה יש קטע יחיד אליו הנקודה שייכת, וזה אחד משני תת-הקטעים של הקטע מהשלב הקודם אליו הנקודה הייתה שייכת. אם זה הקטע השמאלי, נגדיר i_n=0, ואם זה הקטע הימני, נגדיר i_n=1. הפונקציה שהגדרנו לעיל ממפה את הסדרה המתקבלת לנקודה a, כיון שהקצוות השמאליים של הקטעים אליהם הנקודה שייכת מתכנסים אליה (קוטר הקטע בשלב n הוא (1/3)^n, והמרחק בין נקודה בקטע לקצה הקטע אינו גדול יותר).
מדד קלות עשיית העסקים
דירוג
Note: Rankings at time of annual report publication. Rankings are subject to revision.
קבוצת קנטור
מידתה של קבוצת קנטור
קבוצת קנטור מכילה בכל שלב איטרטיבי n - י, 2^n קטעים שאורך כל קטע כזה הוא (1/3)^n. ולכן בכל שלב ניתן לכסות אותה על ידי אורך קטעים כנ"ל. בשלב ה-n-י של הבניה האיטרטיבית אנו מכסים את קבוצת קנטור בקטעים שסכום האורכים שלהם שווה ל- . מכיוון שסדרה זו שואפת לאפס, המידה של קבוצת קנטור היא אפס.
מדד קלות עשיית העסקים
ביקורת
המתודולוגית המדד בנוגע ליחסי עבודה ספגה ביקורת מצד הקונפדרציה לאיגוד הסחר הבינלאומי מכיוון שהיא מעדיפה תקנות תעסוקה גמישות. בדיווחים המוקדמים, ככל שהיה קל יותר לפטר עובד מסיבות כלכליות, כך השתפר דירוג המדינה. האינדיקטור הרלוונטי עבר תיקונים ב-2008 אך בהמשך הוא הוסר לחלוטין. מחקר שהוזמן על ידי ממשלת נורווגיה טען כי קיימות חולשות מתודולוגיות במדד, כדוגמת אי-ודאות ביכולתם של המדדים לתפוס את האקלים העסקי הבסיסי ודאגה כללית כי מדינות רבות יתמקדו בשינוי דירוגן במדד על פני טיפול בכשלים שקיימים באקלים הבסיסי ולא באים לידי ביטוי במדד.
קבוצת קנטור
קבוצת קנטור היא פרקטל
קבוצת קנטור היא אבטיפוס של פרקטל. היא בעלת דמיון-עצמי מכיוון שהיא מהווה איחוד של שני עותקים של עצמה, כאשר כל עותק מכווץ בגורם שליש (כלומר: קטן פי 3) ומוזז. ממד האוסדורף של הקבוצה הוא. אפשר להשוות את המספר המתקבל לממד האוסדורף של קבוצה סופית (שהוא תמיד אפס) מחד, ולממד של קטע (קטן ככל שיהיה), שהוא תמיד 1, מאידך (ראו פירוט על ממד פרקטלי בערך ממד האוסדורף).
תכונות טופולוגיות
קבוצת קנטור יורשת את המטריקה הרגילה של הישר הממשי, וכך היא מהווה מרחב מטרי. הקבוצה סגורה בטופולוגיה המטרית של הישר הממשי, מכיוון שהמשלים שלה בקטע [0,1] הוא איחוד של קטעים פתוחים. מאחר שהקבוצה חסומה, משפט היינה בורל מבטיח שהיא קבוצה קומפקטית. מכאן נובע גם שהיא שלמה.
אם קטע פתוח מכיל נקודה של קבוצת קנטור, אז הוא מכיל אינסוף נקודות שלה. לכן, כל נקודה בקבוצת קנטור היא נקודת הצטברות. קבוצה כזאת נקראת בטופולוגיה "קבוצה מושלמת".
משפט של בראואר מאפיין את קבוצת קנטור באופן מלא: כל מרחב האוסדורף קומפקטי בלתי קשיר לחלוטין ללא נקודות מבודדות הומיאומורפי לקבוצת קנטור. כל מכפלה בת-מניה של קבוצות סופיות (עם הטופולוגיה הדיסקרטית) הומיאומורפי לקבוצת קנטור. על פי משפט אלכסנדרוף-האוסדורף קבוצת קנטור היא המרחב המטרי הקומפקטי האוניברסלי (היינו, יש פונקציה רציפה מקבוצת קנטור על כל מרחב מטרי קומפקטי). הוכחת המשפט מתבססת על הכללה של פונקציית קנטור. עובדה זו מייצרת למשל את עקום פאנו.
קבוצת סמית-וולטרה-קנטור
במקום להוריד מכל קטע את השליש האמצעי שלו, אפשר להוריד חלק בכל גודל אחר מאמצע הקטע. אם גודל הקטע קטן משליש, אפשר לבנות קבוצה הומיאומורפית לקבוצת קנטור שמידת לבג שלה היא מספר חיובי (אך היא עדיין דלילה). הקבוצה בה מורידים מכל קטע את הרבע שלו נקראת "קבוצת סמית-וולטרה-קנטור" על שם הנרי סמית וויטו וולטרה.
אבק קנטור
אבק קנטור הוא הכללה רב-ממדית של קבוצת קנטור. ניתן להגדיר אותו כמכפלה הקרטזית של קבוצת קנטור בעצמה. כמו קבוצת קנטור, גם אבק קנטור הוא ממידה אפס.
צפארי
הצפארי היה פארק ציפורים ששכן בפארק הירקון (גני יהושע) בתל אביב-יפו, על הגדה הצפונית של נחל הירקון. מקור השם "צפארי" הוא הלחם בסיסים של המילים "ספארי" ו"ציפור".
פעילות
הצפארי הוקם בשנת 1994 והוא השתרע על פני שטח של 30 דונם תחת כיפת השמיים, ובו צמחייה טרופית, נחלים ומפלי מים. במקום שכנו ציפורים ממגוון סוגים ומספר קטן של מיני זוחלים. עוד פעלו בצפארי מתחם יער הציפורים - מתחם סגור בו בעלי הכנף חופשיים להסתובב ליד בני האדם, פינת ליטוף ופארק שעשועים וג'ימבורי בסגנון אפריקאי המכונה "ג'ונגה ג'ונגה" שהוקם במתחם בשנת 1996 (כשלפניו הוקם ב-15 באפריל 1995 "פארק פאוור ריינג'רס" למשך תקופה קצרה).
המקום נוהל על ידי חברת "עיר השעשועים", אשר נוסדה בשנת 1975, ושבבעלותה גם "לונה פארק תל אביב" שבתל אביב, "סופרלנד" בראשון לציון וכן פארק המים "הממדיון" בתל אביב.
כנגד הצפארי הועלו טענות כי מינים שונים של עופות שוחררו או הצליחו לברוח מכלוביהם. חלקם של המינים הצליחו לייסד אוכלוסיות מבוססות באזור פארק הירקון, ולעיתים אף להתפשט לשאר הארץ, ולהפוך למינים פולשים הדוחקים מיני עופות מקומיים וכך פוגעים במגוון הביולוגי. בולט במיוחד המקרה של המיינה המצויה.
ב-26 באוקטובר 2017 הופסקה פעילות הצפארי לאחר שחברת גני יהושע החליטה לא לחדש את הזיכיון להפעלתו, וכל הציפורים הועברו למתחם לונה פארק תל אביב שנמצא גם הוא בבעלות עיר השעשועים והחלו הריסת המקום והכלובים של בעלי החיים.
בשנת 2018 הופסקה עבודת הפירוק והכוונה במקום לבנות מתחם קינון פתוח לבעלי כנף בחנוכה 2023.
בעלי החיים שהיו בצפארי
בעלי החיים שהיו בצפארי כללו:
מיכל גל
מיכל גל (נולדה ב-1966) היא פרופסורית מן המניין, לשעבר סגנית הדיקאנית בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת חיפה. חוקרת בתחום הגבלים עסקיים בכלכלות קטנות.
חייה ופועלה
מיכל (שיצר) גל סיימה בשנת 1993 תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב. גל התמחתה אצל השופטת מרים נאור (לימים נשיאת בית המשפט העליון) ובמשרד עורכי הדין ש. הורוביץ. בשנים 2000-1996 למדה לתארים שני ושלישי באוניברסיטת טורונטו, שם זכתה שנתיים ברציפות בפרס אלן מרקס על התזה הטובה ביותר. במהלך לימודי הדוקטורט הייתה חוקרת אורחת באוניברסיטת ניו יורק ובאוניברסיטת קולומביה. זכתה בפרס צלטנר לחוקר הצעיר.
גל חוקרת את תחום ההגבלים העסקיים לכלכלות קטנות ברחבי העולם. ספרה עוסק בנושא זה: 'מדיניות תחרותית של כלכלות שוק קטנות' (במקור: Competition Policy for Small Market Economies), הדן בהשפעת גודלו של השוק על כללי ההגבלים העסקיים. מחקרה בדק כיצד משפיע גודל השוק על כללים אופטימליים להסדרת התחרות בו, ובאיזה אופן ניתן לשפר את האכיפה בעזרת הכללים.