cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
תיארוך ספרי התנ"ך
הדרך בה המחקר המודרני ניגש לסוגיה זו היא שיטת חקר המקרא. למרות שאיננו תחום חדש, זהו עודנו תחום מתפתח שרב הנסתר בו על הגלוי. ישנם מספר נושאי יסוד בהם אין קונצנזוס בין החוקרים. עם זאת, מקובל לומר כי החלקים הקדומים במקרא נכתבו עוד טרם חורבן בית המקדש הראשון והיציאה לגלות בבל. בפרט, בין החלקים הקדומים ביותר המצויים במקרא ניתן למנות חלק ממזמורי תהילים ואת שירת דבורה. הספר המאוחר ביותר שנכתב הוא ככל הנראה ספר דניאל, הכתוב בחלקו בארמית, המתוארך בידי רבים מן החוקרים לתקופה החשמונאית.
הגישה המסורתית
הגישה המסורתית, כפי שהיא מתבטאת בקרב מאמינים רבים, רואה בתנ"ך טקסט מקודש שנכתב על ידי אנשים רמי-מעלה המופיעים בתנ"ך עצמו. כך על פי הגישה התורה נכתבה על ידי משה, מזמורים רבים בספר תהילים מיוחסים לדוד המלך ואילו שיר השירים, כמו גם ספרות החכמה של משלי וקהלת, נכתבו על ידי שלמה המלך, שנודע בהיותו "החכם באדם". משום שהמחברים עצמם ידועים והתנ"ך נותן לנו מידע לגבי הזמן בו חיו, ניתן לדעת בנקל את מועד חיבור כל אחד מן הספרים.
חלק מן המקרא מכיל נבואות שונות, שעל פי הגישה המסורתית, מדובר בהן על נבואות של ממש, ראו בהרחבה הנבואה במסורת ישראל.
בחלק מהמקטעים ומהספרים במקרא, מופיע בתחילתו מחבר הקטע והוא האיש שאכן נתפס כמחברו על פי הגישה המסורתית.
כך נפתח מזמור תהילים פ"ג:
וכך נפתח ספר עמוס:
ברייתא בתלמוד מייחסת את כתיבת ספרי התנ"ך באופן הבא:
מקובל לומר כי כוונת חז"ל במקרה זה היא למלאכת האיסוף והעריכה ואין כוונה שאכן אנשי כנסת הגדולה חיברו בעצמם את נבואות נביאי תרי עשר וכיוצא בזה. בהקשר דומה חז"ל מונים תיקוני סופרים שנערכו בתקופה מאוחרת בטקסט מטעמים שונים, דוגמת שמירת כבוד האל.
התפתחות המחקר המדעי
מופעים של אנכרוניזם וסתירות בתוך התורה (ראו בהמשך הערך) הובילו מלומדים ופילוסופים מימי הביניים, כמו יצחק אבן ישוש ואברהם אבן עזרא, להכין רשימה של תוספות בתורה שנכתבו לאחר תקופה משה, זאת מבלי לערער את התפיסה המסורתית לפיה הוא כתב את רוב רובם של חמשת החומשים.
הראשון שהתנגד לעמדה לפי משה חיבר את חמשת הספרים הוא התאולוג הפרוטסטנטי אנדראס פון קרלשטט (1486-1541). בספרו הוא בוחן את האפשרות לפיה דווקא עזרא הסופר הוא מחבר התורה, אך הוא מגיעה למסקנה לפיה אין הדבר כך. מלומד מאוחר יותר שהתנגד אף הוא לכך שמשה חיבר את התורה הוא הפילוסוף היהודי ברוך שפינוזה, בחיבורו מאמר תאולוגי-מדיני.
עם השנים החלו חוקרים, יהודים ושאינם יהודים, לחקור את התנ"ך באמצעים היסטוריים ומדעיים יותר, לשם הבנת הטקסט ותהליך כתיבתו באופן מדויק יותר. בימינו נעשה אף שימוש באמצעים טכנולוגיים מתקדמים, דוגמת למידת מכונה, ככלי עזר לחקר רובדי המקרא.
ארכאולוגיה
דרך אחת למחקר היא באמצעות חפירות ארכאולוגיות. החל מן המאה ה-19, חפירות ארכאולוגיות ברחבי המזרח הקדום בכלל וארץ ישראל בפרט סיפקו מידע חדש לגבי ההקשר שבו נכתב המקרא. התגליות אפשרו להבין באופן מדויק יותר את ההיסטוריה של עם ישראל, ובתוכו את ההיסטוריה של ממלכת ישראל ושל ממלכת יהודה ומכאן להבין את תהליך כתיבת התנ"ך.
בין הממצאים הרבים שנמצאו במזרח הקדום ישנם ממצאים רבים התואמים למקרא, ויש ביניהם ששופכים אור חדש ושונה על הכתוב. בין הארכאולוגים בתחום של חקר המקרא ניתן למנות גם מספר ישראלים בולטים.
דוגמה לשימוש בארכאולוגיה על מנת לתארך את התחברותם של סיפורי המקרא היא שהממצא הארכאולוגי נותן תמונת מבט לגבי ספרות הקודש והחוכמה של יתר עמי המזרח. מכאן ניתן להסיק כי קטעים רבים מן המקרא מתכתבים עם מקטעים בספרות של עמים אחרים (לדוגמה ראו - מיתוסים של מבול ומשלי אמנ-אמ-אפה). במקרה זה, אם ניתן להוכיח השפעה של ספרות קדומה על סיפור מקראי (ולא להפך, לצורך העניין) וניתן להעריך בדיוק רב את זמנה של הספרות הקדומה, הרי שיש לתארך את המקראי לתקופה מאוחרת יותר.
דוגמה נוספת לשימוש בארכאולוגיה ניתן למצוא בעבודותיו של ישראל פינקלשטיין. כך לדוגמה הוא מוצא כי לאחר שהחריבה אשור את ממלכת ישראל, שהייתה ממלכה החזקה יותר מבין שתי הממלכות, גדלה משמעותית האוכלוסייה של העיר ירושלים, בירתה של ממלכת יהודה. סברה אפשרית שהוא מציע היא שרבים מן הממלכה הצפונית (ישראל) היגרו לאחר החורבן אל הדרומית (יהודה). ייתכן אם כן, כי הסיפור המקראי על ממלכה אחת מאוחדת שהתפצלה לשתי ממלכות, שלה לא נמצא אישוש משמעותי בממצא הארכאולוגי, הוא למעשה רצון ליצור "היסטוריה משותפת" לשתי הממלכות שחלקו מאפיינים דומים ושכעת חיו יחדיו בעיר ירושלים.
תוכן
שיטה אחרת לתיארוך קטע היא באמצעות תוכן דבריו. ברמה הבסיסית ביותר, לא ייתכן כי כותב יכתוב על תקופה שהיא מאוחרת לימיו. כך לדוגמה, מגילת אסתר שעלילתה מתרחשת בתקופה הפרסית, הייתה יכולה להיכתב רק בתקופה זו או בתקופה מאוחרת יותר. ניתן להרחיב על כך ולומר שגם אם רק היבטים מסוימים מתוך העלילה קשורים לתקופה מאוחרת יותר, הרי שהיא נכתבה לפחות בתקופה זו. לדוגמה אם נקרא סיפור שעלילתו מתרחשת ביוון העתיקה אך מתואר שם לוחם ספרטני הנוהג במכונית, הרי שנוכל לקבוע בוודאות כי הסיפור נכתב לאחר המצאת המכונית.
בחלק מן המקרים הסופר המקראי מוסיף "הערות אגב" לטקסט, דבר הנותן רמז נוסף לתקופת מועד חיבורו של הטקסט.
המחבר המקראי מתאר את אברם בארץ ישראל ומוסיף כי באותה התקופה העם הכנעני הוא שהיה בארץ. ניתן להסיק אם כך שמועד החיבור הטקסט הוא בתקופה בה הכנעני כבר לא היה בארץ, אחרת לא היה צורך להוסיף הערה זו. הפרשנים המסורתיים נדרשו לעסוק בסוגיה זו שכן על פי הגישה המסורתית ספר בראשית נכתב (כמעט כולו) על ידי משה, שעל פי הכרונולוגיה המקראית קדם לתקופת כיבוש הארץ בידי יהושע בן נון.
דוגמה נוספת היא מתוך מגילת אסתר:
הכותב מזכיר כי חגיגות הפורים מתרחשות כבר דורות רבים, כלומר לא מדובר על אירוע עכשווי. זהו טיעון טוב לכך שהמגילה נכתבה לקראת סוף התקופה הפרסית ואולי אף במהלך התקופה ההלניסטית.
אידאולוגיה
שיטה אחרת לזיהויו של כותב, היא באמצעות האידאולוגיה העולה מתוך דבריו. משמע, בכתיבתו של אדם מתבטאת מערכת האמונות והדעות שלו. בשיטה זו, ניתן להפריד בין טקסטים שונים במקרא שנראה שנכתבו בידי סופרים שונים, ובדומה לכך למצוא נקודות דמיון בין טקסטים שעשויים לרמז על כותב משותף. דוגמה קלאסית לעניין זה הוא ספר דברים, המתאפיין באידאולוגיה מובהקת, שזכתה לכינוי האסכולה הדויטרונומיסטית. מקור השם לאסכולה זו הוא בשמו של ספר דברים בוולגטה, תרגום התנ"ך ללטינית (תרגום של הביטוי "משנה תורה", שמו הנוסף של הספר).
התוכן עשוי לרמז גם על תקופת ונסיבות חייו של הכותב, אף אם הוא כותב על תקופה היסטורית או אם אין קשר ישיר בין הדברים. לדוגמה, אחד מן ההיבטים השזורים בספר דברים הוא האידאולוגיה של ריכוז פולחן, כלומר זביחה לאל במקום מרכזי יחיד (כאשר הכוונה היא לבית המקדש אשר בירושלים). מכאן יכול חוקר להעלות השערה כי בתקופתו של המחבר הייתה מחלוקת האם להעדיף פיזור פולחן או ריכוז פולחן. מכאן ניתן להמשיך ולשער מה היו הנסיבות ההיסטוריות שהובילו את המחבר לתמוך דווקא בצד זה.
סגנון
מחבר מתאפיין לא רק בתוכן דבריו, אלא גם בפרזיולוגיה, משמע הסגנון בו הוא מתבטא. כל אדם מתאפיין באידיולקט המשתקף גם אל כתיבתו. גם באמצעי זה ניתן לאפיין מחבר משותף (או לכל הפחות, מחברים המתבטאים בסגנון דומה, אולי תוך חיקוי האחד של השני או התבססות על מקור משותף) וניתן לאפיין טקסט שחובר על ידי מספר מחברים.
דוגמה לעניין זה היא סיפורי הבריאה בתחילת ספר בראשית. בדומה לקטעים מכוננים אחרים במקרא (כמו תוכנם של לוחות הברית), הסיפור מופיע פעמיים עם הבדלים שונים. בסיפורי הבריאה השונים ישנם מספר הבדלים סגנוניים בולטים. כך לדוגמה, בסיפור הבריאה הראשון בפרק א', שמו של בורא העולם הוא "אלהים", בעוד בפרק ב' שמו הוא השם המפורש ולאחר מכן "אלהים".
ראו למשל בקטע בריאת האישה מתוך פרק א':
בולט כאן לא רק ההבדל הסגנוני אלא גם ההבדל התוכני בין הסיפורים - האם האדם והאישה נבראו יחדיו ("זכר ונקבה ברא אותם") או שמא האישה נבראה לאחר האדם? (מתוך צלעו של האדם). אחת התאוריות הקלאסיות בנושא זה בתוך ענף ביקורת המקרא היא השערת התעודות.
הסגנון מתבטא לא רק ברמת המחבר הבודד, אלא גם ברמה תקופתית. כך לדוגמה, בספר יונה ישנם ביטויים שמרמזים, על פי חלק מן החוקרים, על מועד חיבור מאוחר. ספר דניאל הכתוב בחלקו ארמית מרמז כי בתקופת חיבורו הייתה הארמית שפה שולטת במרחב, דבר המאפשר לתארך אותו כאחד מאחרון הספרים שהתחברו במקרא.
עדי נוסח
לכאורה, אילו היו בידינו כתבים עתיקים רבים של הספרים, היינו יכולים בנקל לדעת אילו כתבים נכתבו בתקופה מוקדמת יותר ואילו מאוחרת יותר, אילו מהם נשמרו בשלמותם ואילו נערכו ושונו. עם זאת, למגינת לבם של החוקרים בידינו עדי נוסח בודדים של המקרא. הראשון במעלה מביניהם הם הכתבים שנשתמרו במגילות מדבר יהודה. כתבים עתיקים אחרים של המקרא הם מאוחרים יותר, וגם הם לעיתים לא שלמים, בעיקר תרגומים לשפות המערב (ראו קודקס סינאיטיקוס) אך גם טקסטים מסורתיים עבריים (ראו כתר ארם צובא, גניזת קהיר וכתב יד לנינגרד).
ענף בחקר המקרא העוסק בחקר עדי הנוסח הוא ביקורת נוסח המקרא. מטרתו היא להתחקות אחר תהליך התהוותו של נוסח המקרא, תוך מתן תשומת לב לשינויים שנערכו במשך השנים לנוסח.
מועד החיבורים העבריים הראשונים
בהיסטוריה העולמית מתועדים מספר מקרים בהם ספרות אפית ארוכה, ובמיוחד שירה אפית הועברה מדור לדור, מבלי שינויים משמעותיים. כך לדוגמה ניתן למנות את המאנאס, אפוס קירגיזי מסורתי, אשר מכיל למעלה מחצי מיליון שורות מחורזות ושעבר במשך דורות מבלי לעלות על הכתב.
אין חולק על כך, מטעמים היסטוריים ופילולוגיים, כי כמעט כל התנ"ך נכתב במקור בעברית מקראית. על כן, ירידתו לכתב של התנ"ך תלוי במועד בו כתוב וקרוא בשפה העברית הייתה נחלת לכל הפחות המשכילים בעם. כאן הממצאים האפיגרפיים יכולים לתרום את תרומתם. במשך שנים הסיקו חוקרים לפיהם כי לא ייתכן שהתנ"ך נכתב לפני שנת 700 לפנה"ס וזאת משום העדר ממצא מתאים. עם זאת, בשנת 2008, התגלה ממצא מוקדם ביותר של טקסט בחורבת קייאפה, בסמוך לבית שמש, המתוארך לסוף המאה ה-11 לפנה"ס או לראשית המאה ה-10 לפנה"ס. בשנת 2022 פורסם כי התגלה ממצא מוקדם אף יותר במזבח בהר עיבל, המתוארך למאה ה-13 לפני הספירה, המכיל עשרות מילים.
תורה
בתורה, ובייחוד בספר בראשית, נפוצים סיפורי מיתוס רבים, המושפעים מן ספרות המזרח הקדום (לדוגמה מגדל בבל). היבטים רבים בסיפורים אלו דוגמת שנות החיים הארוכות של הדמויות, שוללים אפשרות כי נכתבו בסמוך למועד האירועים אותם הם מתארים.
לא כך לגבי תקופת האבות, בה הסיפורים נוטים להיות אישיים יותר ומתרחשים ברובם בארץ ישראל. עם זאת, מרבית החוקרים מטעמי פער בין הממצא הארכאולוגי לבין טקסט המקרא לא סוברים כי סיפורים אלו הועלו על הכתב בסמוך לתקופתם. החל מהמאה ה-18 החלה להתפתח השערת התעודות, לפיה מקור ספרי התורה בשילוב מספר תעודות מוקדמות המהוות נרטיבים עצמאיים, מקבילים ושלמים של אותם המיתוסים. על פי שבקרב חוקרים בני ימינו ישנה ביקורת נרחבת כלפי ההשערה, לא נדחו מסקנותיה היסודיות שהתורה איננה אחידה מיסודה.
סקירה כרונולוגית
הטבלה שכאן מציגה תאריכים מקובלים בקרב חלק מן החוקרים המודרניים לגבי תקופות כתיבת התנ"ך עם תוספת השערות על היסטוריית היווצרותם. מתוקף כך שהטבלה מבוססת על המחקר המודרני, לעיתים היא איננה תואמת את המסורת היהודית. התנ"ך מתפרס מן המאה ה-8 עד למאה ה-2 לפני הספירה.
חובה זהובת-עורף
חובה זהובת-עורף (שם מדעי: Neotis) היא סוג של עופות במשפחת החובתיים המצויים ברחבי אפריקה.
חובות אלה הן מהגדולות שבבני המשפחה ויכולות להגיע לאורך 115 ס"מ ולמשקל 10 ק"ג.
לורנצו פרונה
לורנצו פרונה (באיטלקית: Lorenzo Perrone; 1904 – 1952) היה חסיד אומות העולם מאיטליה שהציל את חייו של פרימו לוי באושוויץ.
פעילותו בתקופת השואה
לורנצו פרונה נולד בפוסאנו שבמחוז קונאו והיה בנאי במקצועו. במלחמת העולם השנייה נשלח פרונה מטעם חברה איטלקית לעבודה בבונה מונוביץ, שלוחה של מחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ. שם פגש בפרימו לוי, שהיה אסיר יהודי מאיטליה. השניים נפגשו בקיץ 1944 ויצרו קשר בזכות היותם דוברי פיימונטית. פרונה הביא ללוי מזון מדי יום עד דצמבר 1944. לוי ניצל ממוות בעזרת מזון זה, שאף היה בו די כדי לחלק ממנו לחבריו. פרונה סייע ללוי בדרכים נוספות, כגון אספקת לבוש ומשלוח גלויה עבורו, לאמו ואחותו של לוי שהיו באיטליה. כך הצליחו השתיים לשלוח ללוי חבילת מזון ובגדים.
פרונה מת ב-1952 ממחלת השחפת.
מלך הדרקון
מלך הדרקון (בשפת המקור: འབྲུག་རྒྱལ་པོ་) הוא תוארו של המונרך של ממלכת בהוטן.
מלך הדרקון חובש את כתר העורב, הכתר הרשמי שנחבש על ראשי מלכי בהוטן.
בשפת דזונגקה, בהוטן ידועה בשם "דרוקיול" ("ארץ דרקון הרעם"). לפיכך, מלכי בהוטן נקראים "דרוק גיאלפו" ("מלך הדרקון"), והעם הבהוטני קורא לעצמו "דרוקפה" ("עם הדרקון").
רשימת מלכי הדרקון
מלכי הדרקון של בהוטן:
סטיבן זיפרשטיין
סטיבן זיפרשטיין (באנגלית: Steven J. Zipperstein; נולד ב-1950) הוא היסטוריון יהודי-בריטי ופרופסור באוניברסיטת סטנפורד.
זיפרשטיין למד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, שם סיים תואר ראשון בשנת 1973 וקיבל תואר דוקטורט בהיסטוריה יהודית ורוסית בשנת 1980. למד לרבנות בישיבת "בית המדרש לתורה" בסקוקי.
עירית קינן
עירית קינן היא פרופסור להיסטוריה, ראש המחלקה לחינוך בלתי פורמלי במכללת סמינר הקיבוצים. בתפקידה הקודם הייתה דיקנית בית הספר לחינוך במסלול האקדמי המכללה למינהל; ופעילה חברתית בתחומים של צדק חברתי, דמוקרטיה, וסיום הסכסוך עם הפלסטינים; משוררת וסופרת
קורות חייה
עירית קינן נולדה וגדלה במושב מגשימים לרבקה לבית קפלן, ילידת תל אביב; וליעקב ז'אק קלדרון, יליד מקדוניה, וניצול שואה יחיד ממשפחתו הענפה. לאחר נישואיהם עברתו הוריה את שמם לקדרון.
פרופסור עירית קינן היא בעלת תואר ראשון בחינוך והיסטוריה של עם ישראל מאוניברסיטת תל אביב (1980), תואר דוקטור בהיסטוריה של עם ישראל מאוניברסיטת תל אביב (1994), ובוגרת המכללה לביטחון לאומי (1996).
הייתה בין המייסדים של מרכז יצחק רבין לחקר ישראל בשנת 1996, ושימשה במשך 5 שנים כמנכ"לית הראשונה של המרכז.
בשנת 2004 מונתה ליועצת לאחריות חברתית לנשיא אוניברסיטת חיפה. במסגרת תפקיד זה הקימה צוות מיוחד לטיפול בנושא של עובדי קבלן וחברות כוח אדם, על מנת לשפר את זכויותיהם הסוציאליות, לקדם קביעות בעבודה ותנאי שכר. כמו כן יזמה ועמדה בראש "כנס חיפה לאחריות חברתית", והקימה כפר סטודנטים בשכונת הדר בחיפה
בשנת 2009 שהתה כחוקרת אורחת במרכז ללימודי ישראל באוניברסיטת ניו יורק, בשנת 2012 שהתה כמרצה אורחת באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, ובשנת 2015 שהתה כחוקרת אורחת באוניברסיטת מסצ'וסטס, לואל; ובשנת 2022 שהתה בשבתון באוניברסיטת ברצלונה.
פעילות אקדמית וספרותית
עבודתה האקדמית של קינן עוסקת בחברה הישראלית, בהיבטים שכורכים סוגיות היסטוריות ועכשוויות עם אחריות חברתית, רב תרבותיות, צדק חברתי ופיוס אתני ולאומי. היא פרסמה ספרים ומאמרים רבים בכתבי עת מדעיים ומקצועיים בנושאי עבודתה, בעיקר טראומת מלחמה, אחריות חברתית, זיכרון קולקטיבי, ותפקיד ההשכלה הגבוהה. כמו כן היא משתתפת ומרצה בכנסים מדעיים ומקצועיים בנושאים אלה, מפרסמת מאמרי דעה בעיתונות ומתראיינת מדי פעם לתוכניות טלוויזיה ורדיו.
ספרה הראשון, "לא נרגע הרעב, ניצולי השואה ושליחי ארץ ישראל, גרמניה, 1945-1948", על ניצולי השואה וחייהם במחנות העקורים אחרי מלחמת העולם השנייה, יצא בהוצאת עם עובד בשנת 1996, וזכה בפרס יצחק שדה.
ספרה השני "כאילו היא פצע נסתר: טראומת מלחמה בחברה הישראלית", ייצא בהוצאת עם עובד ב-2012, וזכה בפרס שפירא לספר הטוב ביותר בלימודי ישראל. מהדורה מורחבת של ספר זה יצאה באנגלית בשנת 2015 בהוצאת Routledge
בשנת 2020 יצא לאור ספרה (סוגת ממואר) בהוצאת פרדס ״זכרונות מחיים שלא חייתי״. ספר זה יצא בשנת 2022 באנגלית תחת השם The secret Jewish soldier, ובמשך מספר שבועות היה רב מכר באמזון.
שעשוע (פירושונים)
{{פירושונים|
אישים ששמם שעשוע
}}
עירית קינן
פעילות ציבורית-חברתית
לאורך כל הקריירה שלה מקפידה קינן לשלב את עבודתה האקדמית עם עשייה חברתית וציבורית.
בין היתר, היא כיהנה כיועצת לנשיא אוניברסיטת חיפה לאחריות חברתית וכיו"ר כנס חיפה לאחריות חברתית; הייתה המנהלת המקימה של מרכז יצחק רבין לחקר ישראל בתל אביב, שנוסד לאחר רצח ראש הממשלה; והיא היוזמת של עמותת "קו משווה" אותה הקימה בשיתוף עם דב לאוטמן, ושמטרתה קידום שוויון הזדמנויות בתעסוקה לאקדמאים ערבים ישראלים. קינן ממשיכה להיות חברה פעילה בוועד המנהל של קו משווה. עמותת קו משווה צמחה מתוך פרויקטים של צדק חברתי, שעירית קינן יזמה כפועל יוצא של כנס חיפה לאחריות חברתית, אותו יזמה ועמדה בראשו באוניברסיטת חיפה. בתקופת פעילותה באוניברסיטת חיפה הקימה גם כפר סטודנטים בשכונת הדר בחיפה, שמטרתו השתלבות צעירים בשכונה, תוך פעילות קהילתית לטובת התושבים. כפר הסטודנטים ממשיך לפעול במקום עד היום.
שפמנונים ערפדיים
שפמנונים ערפדיים (שם מדעי: Trichomycteridae) היא משפחה של דגים מסדרת השפמנונאים.
מינים אלה הם הקטנים שבשפמנונים והם אינם עולים כמעט על 2 ס"מ וחלקם שקופים לגמרי. הם משתמשים בחוש הריח כדי למצוא את דרכם יותר מראייה. אלו דגים מוארכים בעלי כריות יניקה גדולות בשפתיהם והסנפירים קטנים מאוד. כמו ששמם מרמז אלו דגים טפיליים הניזונים מדם ומבשר של מיני דגים אחרים כולל שפמנונים אחרים החיים בנהר. הם נצמדים להם לזימים ומוצצים את דמם. חלקם ניזונים כאוכלי קשקשת מקשקשי הדגים במקום מבשרם.
דגים אלה חיים בנהר האמזונאס והאורינוקו ובעוד נהרות באמריקה הדרומית ובאמריקה המרכזית.
תפיסה חזותית
תפיסה חזותית היא היכולת לזהות, לתפוס ולעבד מידע הנוגע למאפייני הגירויים אשר נקלטים באמצעות מערכת הראייה.
אופי התפיסה החזותית
בתהליך הראייה, המוח מתרגם את האור שהעיניים קולטת מהסביבה לאותות עצביים. אותות אלה הם הבסיס לתפיסה החזותית, והם מקודדים את מאפייני העצמים שנמצאים סביבנו.
שקרניות קטנות: החטא הקדמון
שקרניות קטנות: החטא הקדמון (באנגלית: Pretty Little Liars: Original Sin) היא סדרת דרמת נעורים אמריקאית, שנוצרה על ידי רוברטו אגירה-סאקאסה ולינדזי קאלהון ברינג עבור שירות "HBO Max" ומהווה אתחול מחודש לסדרה "שקרניות קטנות".
תפיסה חזותית
אופי התפיסה החזותית
עם זאת, התפיסה מהווה פרשנות של המוח למידע שהוא קולט, ולא בהכרח משקפת אחד לאחד את הגירוי הפיזיקלי. חלק מהמידע שהעין קולטת יכול ללכת לאיבוד, והמוח שלנו לא יתייחס אליו; ומנגד, ישנם אובייקטים מורכבים שנצליח לזהות גם אם המידע הפיזיקלי שנקלט במערכת הראייה הוא דל ביותר. הפערים בין הגירוי האובייקטיבי בעולם לבין הפרשנות שהמוח נותן לו משתקפים בין היתר בקיומן של אשליות אופטיות.
שקרניות קטנות: החטא הקדמון
הסדרה עלתה לשידור ב-28 ביולי 2022.
תפיסה חזותית
אופי התפיסה החזותית
יכולות התפיסה החזותית שלנו נגזרות מהדרך שבה המוח מעבד את המידע החושי שהוא מקבל. אזורי העיבוד החזותיים במוח מסוגלים לחלץ מתוך הקלט הגולמי שלל מאפיינים, החל מניגודיות פשוטה בין אור לצל ועד לזיהוי של אובייקטים תלת-ממדיים מאוד מורכבים. תהליך זה מתבסס על צורת הארגון של אזורי העיבוד החזותי ועל הקישוריות של הרשתות העצביות במוח.
היבט חשוב של התפיסה הוא הקשב החזותי. אנו לא מסוגלים להתייחס בו-זמנית לכל המידע שנקלט בעזרת מערכת הראייה, ובפועל המערכת התפיסתית שלנו בנויה להתמקד רק בגירויים שהם רלוונטיים עבורנו. מרכיב חשוב בתהליך זה הוא היכולת להזיז את הראש והעיניים על מנת להתמקד בחלק מסוים של שדה הראייה. בני אדם נהנים מחדות ראייה גבוהה רק באזור קטן במרכז שדה הראייה, שדמותו נופלת על הפוביאה שבמרכז הרשתית. בהתאם לצרכים ולהעדפות שלנו, אנו משתמשים בתנועות עיניים על מנת למקד עצמים שונים במרכז שדה הראייה, ואלה העצמים אשר נתפוס בצורה ברורה יותר.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים
תהליך הראייה מתחיל בכניסה של פוטונים לקולטנים שנמצאים על גבי תאים קולטי אור ברשתית. תאים אלה מבצעים התמרה של האור לאותות חשמליים המכונים דחפים עצביים, המועברים משם לחלקים המתאימים במוח. תהליך התקשורת הזה מתבצע על ידי העברה סינפטית של האותות בין תאי עצב.
האותות מתאי העצב ברשתית עוברים דרך שני עצבים אשר יוצאים מכל אחת מהעיניים. עצבים אלו מכונים עצבי הראייה והם מעבירים את המידע אל גרעין הברך הצדי הממוקם בתלמוס. גרעין זה משמש כתחנת ממסר של המידע החזותי. משם, מסלול העיבוד החזותי העיקרי ממשיך אל קליפת הראייה, אשר נמצאת בחלקה האחורי של קליפת המוח.
המוח האנושי יכול לפרש את האותות החשמליים למידע מועיל המאפשר לאדם לתפוס את העולם החזותי הסובב אותו ולהנחות את התנהגותו בהתאם. כדי לפענח את דפוסי האור המגיעים לרשתית בכל פעם שהאדם פותח את עיניו, על המוח האנושי לבצע חישובים ברמת מורכבות גבוהה מזו שהמחשב המשוכלל ביותר מסוגל לעשות.
בנוסף לעיבוד המידע החזותי, המוח שולט באופן פעיל על כניסתם של גירויים למערכת. הוא עושה זאת באמצעות הכוונה של תנועות העיניים וויסות הקשב החזותי.
פגיעה באזורים המוחיים המעורבים בתפיסה חזותית פוגעת ביכולת הזיהוי של גירוי חזותי. כמו כן, היא יכולה להוביל לפגיעה בזיכרון של מאפיינים חזותיים של גירויים מוכרים.
פיתוח ושיפור של תפיסה חזותית
התפיסה החזותית מתפתחת לאורך השנים במקביל לגדילתו של הילד. לאחר שלב רכישת המיומנויות הקשורות בתפיסה החזותית מגיע שלב שכלול המיומנויות. שלב השכלול מותנה בהתנסויות ממושכת לאורך שנים.
ישנן מספר דרכים לפיתוח תפיסה חזותית. אחת הדרכים שבהן ניתן לפתח את התפיסה החזותית היא באמצעות תרגול במשחקי מחשב.
הבחנה בין תפיסה חזותית לתפיסה מרחבית
המונח "תפיסה מרחבית" מתייחס לתפיסה של צורתם ומיקומם של גירויים במרחב. קיים דמיון רב בין התפיסה החזותית לתפיסה המרחבית ויש להן מאפיינים משותפים רבים. בהתאם לכך, במקרים רבים משתמשים בשני המונחים כמילים נרדפות או שמתייחסים אליהם כמכלול תחת המונח "תפיסה חזותית-מרחבית".
עם זאת, התפיסה החזותית אינה זהה לגמרי לתפיסה המרחבית. ההבדל המרכזי ביניהן הוא התלות באור. משום שהתפיסה החזותית מבוססת על חוש הראייה היא אינה יכולה להתקיים בתנאים של חושך והיא נפגעת במקרים של לקות ראייה. לעומת זאת, התפיסה המרחבית אינה מחייבת את השימוש בחוש הראייה. דוגמה לכך היא היכולת של עיוורים להתמצא במרחב. התערוכה "דיאלוג בחשכה" מאפשרת להתנסות בהתמודדות בחיי היומיום ללא חוש הראייה.
Nektar
NEKTAR או בעברית נקטר: היא להקת רוק מתקדם בריטית שנוסדה בשנת 1969, מקורה בגרמניה. לאחר התפרקותה ב־1982 אוחדה כ־20 שנה לאחר מכן והיא פעילה עד היום.
השנים הראשונות (1969–1972)
להקת נקטר נוסדה בהמבורג, גרמניה בשנת 1969, על ידי הגיטריסט והזמר רוי אלברייטון הבריטי, אלן "טאף" פרימן הקלידן, ודרק "מו" על הבס, רון האודן על התופים והאמנים מיק ברוקט וקית' וולטרס שהיו אחראים על האורות ועל האפקטים המיוחדים. אלבום הבכורה של הלהקה, Jurney To The Centre of the Eye שיצא בשנת 1971 הכיל שיר אחד שאורכו 49 דקות. זה היה אלבום קונספט. האלבום שאחריו, A Tab in the Ocean שיצא בשנת 1972, הושפע מיותר מרוק ומבלוז.
וולטרס עזב את הלהקה כשהוציאו את אלבומם השלישי, Sounds Like This, שיצא בשנת 1973, אלבום כפול מאולתר בהופעה חיה בסטודיו. הלהקה המשיכה להשתמש בו לעיצוב אלבומיהם לזמן מה.
הצלחה (1973–1982)
בשנת 1973 הוציאה נקטר אלבום רביעי, Remember The Future, אלבום קונספט שזכה להצלחה גדולה, והלהקה התפרסמה. האלבום הגיע למקום העשרים במצעדים באמריקה. האלבום שבא אחריו, Down to Earth משנת 1974 הוא גם אלבום קונספט שנמכר טוב והגיע למקום ה-40, וכלל את השיר היחיד שלהם שנכנס למצעדים של בילבורד, "Astral Man". האלבום הבא, Recycled שיצא בשנת 1975 היה קרוב יותר ללהקות כמו ג'נטל ג'ייאנט והמשיך את הקשר ההדוק של הלהקה עם הרוק מתקדם.
אלברייטון עזב את הלהקה בדצמבר 1976, קצת לפני הוצאת האלבום "Magic is a Child" בשנת 1977. חברי הלהקה הנותרים חברו לגיטריסט והסולן דייב נלסון בנקודה זו. האלבום היה יותר אקלקטי, אבל עם שירים קצרים יותר. מבחינת המילים, האלבום דיבר על נושאים רבים כמו המיתולגיה הנורדית וקסמים, ועד לפסי רכבת ונהגי מכוניות. בשנת 1978 הלהקה התפרקה; עם זאת בשנת 1979 אלברייטון ופרימן הקימו את הלהקה מחדש עם הבסיסט קרמין רוחאס והמתופף דייב פרטר והוציאו אלבום חדש, Man in The Moon בשנת 1980, לפני שהלהקה התפרקה שוב בשנת 1982.
איחוד מחדש
בשנת 2000 נקטר חזרה לפעילות עם הרכב חדש: אלברייטון, פרימן והמתופן ריי הארדוויק, והוציאה אלבום חדש שנקרא The Prodigal Son.
שקרניות קטנות: החטא הקדמון
פיתוח
ב-2 בספטמבר 2020, נודע כי אתחול מחודש של הסדרה "שקרניות קטנות" נמצא בפיתוח באולפני האחים וורנר, ושעל הפקתה ויצירתה יהיה אמון יוצר "ריברדייל", רוברטו אגירה-סאקאסה, שיחליף בתפקיד את א. מרלן קינג. עוד נמסר כי האתחול המחודש יציג דמויות חדשות וקשתות עלילה חדשות. ב-23 בספטמבר 2020, נמסר כי שירות "HBO Max הזמינה רשמית את הסדרה, שתהיה בת 10 פרקים ותיקרא "שקרניות קטנות: החטא הקדמון", ושתופק ותפותח על ידי אגירה-סאקאסה ולינדזי קאלהון ברינג. אגירה-סאקאסה אף אמון על הפקת הסדרה בפועל לצדן של לזלי מורגנשטיין וג'ינה גירולמו.
ליהוק
ביולי 2021, נמסר על ליהוקן של צ'נדלר קיני, מאיה רפיקו וביילי מדיסון לצוות השחקנים הראשי. באוגוסט 2021, נמסר על ליהוקן של זאריה ומאליה פילס לצוות השחקנים הראשי.
צילומים
ב-8 ביולי 2021, נמסר כי צילומי הסדרה עתידים להתקיים באולפני "Upriver" שבסאוגרטס, ניו יורק, בשלהי קיץ 2021. צילומי הסדרה החלו ב-23 באוגוסט 2021 בהדסון, ניו יורק, והסתיימו ב-4 במאי 2022.
רומן נוישטדטר
רומן פטרוביץ' נוישטדטר (בגרמנית: Roman Neustädter, ברוסית: Рома́н Петрович Нойште́дтер; נולד ב-18 בפברואר 1988) הוא כדורגלן גרמני-רוסי, המשחק בעמדת הבלם בווסטרלו.
קריירה
בסיום העונה סיים את חוזהו וחתם ל-4 שנים בשאלקה 04. ב-5 ביולי 2016 חתם בפנרבחצ'ה הטורקית.
ב-24 בפברואר 2022 חתם בווסטרלו מליגת העל הבלגית.
ב-9 באוגוסט 2019 חתם לעונה אחת בדינמו מוסקבה. באוקטובר 2020 החוזה הוארך בשנה נוספת.
קריירת נבחרות
לנוישטדטר הייתה האפשרות לייצג את, , ו. בצעירותו הוא שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה, וב-14 בנובמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרמניה בתיקו 0-0 נגד. מאחר שנוישטדטר לא ערך הופעה בינלאומית במסגרת רשמית (מוקדמות יורו/מונדיאל), הוא היה יכול להתחרט ולייצג מדינה אחרת. בינואר החלו אנשים בהתאחדות הרוסית לשכנע את נוישטדטר לשחק עבור רוסיה. ב-30 במאי 2016 קיבל דרכון רוסי המאפשר לו לשחק עבור הנבחרת וכעבור יומיים ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד. נוישטדטר נכלל בסגל הנבחרת ליורו 2016 ושותף בשניים מתוך שלושת משחקי הנבחרת בתחרות. באוקטובר 2018 הבקיע נוישטדטר את שערו הראשון במדי הנבחרת - במהלך משחק מול נבחרת טורקיה.
אריאלה שביד
אריאלה שביד (נולדה ב-1944) היא צלמת ואמנית ישראלית, העוסקת בעיקר בסוגיית הזהות האישית, המגדרית, והפוליטית ובייצוגים שונים של נשיות ומיניות.
ביוגרפיה
נולדה בקריית מוצקין, גדלה בקריית ביאליק, בתם של נוח שבייד, בנאי ואמן חובב (צייר ונגן צ'לו), ונעמי שבייד (ברננקה), עקרת בית, שעלו לישראל מפולין בשנת 1934 במסגרת העלייה החמישית. עברה לתל אביב אחרי שירותה הצבאי. שביד למדה צילום בשנים 1967-1968 בבית הספר הראשון בישראל לצילום, בשכונת תל ארזה בירושלים, ועד אמצע שנות ה-80 עבדה כצלמת עבור עיתונים שונים, ביניהם, "דבר", "הארץ", "עולם הקולנוע", "אנשים" וכבעלת מדור קבוע בשם "ההימור הנכון" ב"מוניטין". בתקופה זו התבלטה בתצלומי דיוקן של אמנים שונים, ביניהם: מנשה קדישמן, לאה ניקל, יחזקאל שטרייכמן, אביבה אורי, בתיה לישנסקי ואחרים. בשנות ה-70 התגוררה במלון צ'לסי בניו יורק עם משפחתה.
עדי גפני
עדי גפני היא קיאקיסטית עבר ישראלית אשר התחרתה בתחרויות ה-500 ו-1,000 מטר בקיאקים. היא מחזיקה במדליית ארד מאליפות העולם (2002) בה זכתה לצד שותפתה לריסה פסחוביץ'.
אריאלה שביד
ביוגרפיה
ב-1996 הוצגה תערוכת היחיד שלה "היופי הוא הבטחה לאושר" (אוצרת לאה דובב) במוזיאון ישראל. בתערוכה תיעדה שביד את גופה לאחר כריתת השד שעברה .לאורך השנים הוצגו דימויים מתערוכה זו שוב ושוב בכתבות, ספרים ועבודות אקדמיות במסגרת דיונים בתגובות אישיות, אמנותיות ותרבותיות למחלת סרטן השד. בשנים שלאחר מכן הציגה את התערוכה "עג'מי", שעסקה בנושא "הרכוש הנטוש" שמשפחות פלסטיניות הותירו מאחוריהן בעקבות מלחמת 1948; התערוכה "מכתב למערכת" (אוצרת מורן שוב) שבה השתמשה בצילומים של נשים פלסטיניות, נשים מתנחלות וחיילות שצילם צלם העיתונות מיקי קרצמן, ובעזרת תוכנת פוטושופ שתלה את פניה שלה במקום כל אחת מהנשים המתועדות בצילום המקורי. ו"האדום האדום הזה", תערוכה שיצרה עם הצלמת ריבי ברגר, שהתמקדה בסוכריות וממתקים ובכוחו של הרעל המתוק לפתות, להקסים, ולהוליך שולל. בשנת 2019 השתתפה בתערוכה "עידן חדש" (אוצרת הילה כהן־שניידרמן) במוזיאון בת ים.
עדי גפני
קריירה
גפני השתתפה באליפות העולם בשנת 2001 שנערכה בפוזנן שבפולין וסיימה במקום החמישי בגמר ה-1,000 מטר יחיד לאחר שסיימה עם תוצאה של 4:13.82 דקות. באותה אליפות היא התחרתה גם במקצה האולימפי של 500 מטר אך לא העפילה לגמר. באליפות אירופה 2002 שנערכה בסגד, הונגריה, היא סיימה במקום השישי במקצי 1,000 מטר יחיד ו-1,000 מטר זוגי לצדה של ליאור כרמי. במאי 2002 היא זכתה במדליית ארד במקצה 1,000 מטר יחיד בתחרות מסבב הגביע העולם שנערכה במכלן, בלגיה כאשר קבעה זמן של 4:07.3 דקות.
אריאלה שביד
ביוגרפיה
בגיל 44 למדה לתואר ראשון בעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן.
חיים אישיים
הייתה נשואה לאדם ברוך. אמם של עמליה רוזנבלום ועידו רוזנבלום. היא אחייניתו של אליעזר שביד. מאז תחילת שנות השבעים מתגוררת ביפו.
עדי גפני
קריירה
באליפות העולם 2002 שנערכה בסביליה שבספרד היא זכתה במדליית הארד במקצה הלא אולימפי 1,000 מטר זוגי לצד שותפתה לריסה פסחוביץ' לאחר שסיימו עם תוצאה של 3:42.16 דקות.
חלקים ל...
חלקים ל־ הוא מינוח המשמש במדע ובהנדסה להצגת שיעורו של רכיב בתוך החומר הכולל. המדידה מוצגת כחלקים למיליון (ppm), חלקים למיליארד (ppb) ,חלקים לטריליון (ppt) וכדומה. כיוון שהמונח מייצג יחס בין שתי יחידות מידה מאותו סוג (למשל מסה חלקי מסה), זהו גודל חסר ממד. חלקים למאה קרויים בדרך כלל אחוז (%), וחלקים לאלף קרויים בדרך כלל פרומיל (‰).
בכימיה משמש המונח להצגת ריכוז – שיעורו של רכיב בתערובת או בתמיסה בתוך החומר הכולל. הריכוז נמדד לפי משקל, נפח או מספר המולקולות. במדידה לפי משקל, שיעור של חלק אחד למיליון פירושו קיום מיליגרם אחד של הרכיב בתוך קילוגרם אחד של החומר הכולל. דוגמאות:
בפיזיקה ובהנדסה משמש המונח להצגת יחסים נוספים. כאשר מוט מתכת מתארך ב־1.2 מיקרון (מיקרומטר) למטר בעקבות עליית הטמפרטורה שלו במעלת צלזיוס אחת, הדבר מסומן.
הלשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות מכירה בשימוש במושג "חלקים ל־", אך הוא אינו חלק ממערכת היחידות הבינלאומית (SI). הלשכה ממליצה שלא להשתמש במושג ppb, משום שלמספר ביליון שתי משמעויות שונות ושלא להשתמש בקיצור ppt, משום שהאות t מייצגת באנגלית את המספרים אלף וטריליון, ולכן יוצרת אי־בהירות.
לעיתים לא ברורה המשמעות המדויקת של חלקים למיליון. במשפט "שאיפת אמוניה בריכוז העולה על 25–35 חלקים למיליון עשויה לגרום לנזק חמור לריאות ואף למוות", למשל, לא ברור האם הריכוז נמדד בגרמים או במספר מולקולות.
עקב הבעיות הללו, המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה שולל כליל את השימוש בטרמינולוגיה זו, ומורה להשתמש במקומה ביחידות מידה של מערכת SI, לציין למשל "רגישות של שני ננוגרם לקילוגרם", ולא "רגישות של שני חלקים לטריליון".
כאמור, המושג "חלקים ל־" הוא גודל חסר ממד. לפיכך השימוש בו לציון ריכוז שיש בו ממדים פסול לחלוטין. לדוגמה, אין להציג את ריכוז הכספית באוויר, שהוא 0.6 ננוגרם (יחידת משקל) לליטר (יחידת נפח), כ־0.6 חלקים לטריליון.
המלך והגרושה
המלך והגרושה (באנגלית: Wallis & Edward; ווליס ואדוארד) הוא סרט טלוויזיה בריטי משנת 2005. את התסריט כתבה שרה ויליאמס על משבר הוויתור על המלוכה של אדוארד השמיני, מלך הממלכה המאוחדת. הסרט מספר את סיפור הרומן בינו לבין ווליס סימפסון מנקודת המבט של ווליס. ג'ואלי ריצ'רדסון מגלמת את דמותה של ווליס, וסטיבן קמפבל מור מגלם את אדוארד.
בקנדה שודר הסרט בשם "Her Royal Affair".
קרל, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג
קרל, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג (בגרמנית: Herzog Karl von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg; 30 בספטמבר 1813 – 24 באוקטובר 1878) היה הדוכס השני של שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג.
ביוגרפיה
קרל נולד ב-30 בספטמבר 1813 בגוטורפ, והיה בנם הבכור של פרידריך וילהלם, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג ושל לואיזה קרולינה, נסיכת הסן-קאסל ואחיו הבכור של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. קרל הפך לדוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג עם מות אביו ב-27 בפברואר 1831.
Selena + Chef
Selena + Chef (בעברית: סלינה + שף) היא תוכנית בישול אמריקאית, שמוגשת על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית סלינה גומז. תוכנית הבישול עלתה לשידור ב-13 באוגוסט 2020, בהפצתה של רשות השידור HBO Max. כמו כן, חברות ההפקה של תוכנית הטלוויזיה הן The Intellectual Property Corporation ו-July Moon Productions. באוגוסט 2020 HBO הכריזו שהסדרה תמשיך לעונה שנייה, שעלתה לראשונה ב-19 בנובמבר 2020 וממשיכה לתחילת 2021. באפריל 2021, הסדרה חודשה לעונה שלישית שיצאה ב-28 באוקטובר 2021. בנובמבר 2021, הסדרה חודשה לעונה רביעית שהוצגה לראשונה ב-18 באוגוסט 2022.
שם תוכנית הבישול הוא "סלינה + שף"; כלומר, סלינה + שם של שף או שפית נוספים, שמגיעים בתור תפקיד אורח בכל פרק.
עלילה
את תוכנית הבישול הזו התחילו לצלם עקב ההסגר, שנגרם כתוצאה ממגפת הקורונה. במהלך תוכנית הבישול, ניתן לראות את גומז מכינה מאכלים שונים עם שפים מצליחים מרחבי העולם, תוך שהם מלמדים אותה להכין את מנות הדגל שלהם ומנות נוספות גם כן. בנוסף לכך, בכל פרק נותנים השפים טיפים שונים בנוגע לעולם הבישול.
סדן (גאולוגיה)
בגאולוגיה, סדן הוא מחדר פלוטוני הנוצר מחדירת מאגמה לסלעי הליתוספירה והתגבשותה לסלע פלוטוני. סדנים הם גופי חדירה בלתי-תואמים, כלומר הם חודרים בניצב לשכבות סלעי הסביבה.
היווצרות והרכב
סדנים נוצרים כתוצאה מהתגבשות סוגי מאגמה שונים. הם מהווים מחדרים רדודים יחסית, הניזונים מבתוליתים. הסדנים עשויים להיות שרידיהם של צינורות הזנה ולבלוט ככיפה מעל פני השטח לאחר סחיפה של סלעי הסביבה.
חתך הרוחב של סדן הוא לרוב עגול, וקוטרו נע ממאות מטרים עד קילומטרים אחדים. התגבשות איטית של המאגמה יוצרת בסדן גבישים גדולים.
תפוצה
סדנים קיימים במרבית האזורים בהם התקיימה געשיות.
בישראל מוכר סדן "שן רמון" במכתש רמון, הנחשף סמוך לדופן הדרומית של המכתש. הסדן חדר לסלעי המשקע מהטריאס, והתגבש לסלעי קוורץ-סיאניט בעלי גבישים גדולים. סדן זה נחשף עקב סחיפה בעת התחתרות הנחלים שיצרה את המכתש.
במכתש רמון מצויים סדנים נוספים, כמותם ניתן למצוא במקומות נוספים בדרום ישראל – בגושי התשתית המהווים את חלקו הצפוני של השילד הערבו-נובי: אילת, רודד ותמנע.
גילברט וג'ורג'
גילברט פרוש (Gilbert Proesch, נולד ב-17 בספטמבר 1943) וג'ורג' פסמור (George Passmore, נולד ב-8 בינואר 1942) הם זוג אמנים היוצרים יחד תחת השם גילברט & ג'ורג'. הם ידועים ביצירותיהם המבוססות על תצלומים.
ביוגרפיה
פרוש נולד בסן מרטין דה טור שבדרום טירול, צפון איטליה, ושפת אמו היא לדינית. הוא למד בבתי ספר שונים לאמנות באוסטריה ובגרמניה לפני שהיגר לאנגליה.
פסמור נולד בפלימות' שבבריטניה לאם חד הורית בבית עני. הוא למד אמנות באנגליה.
השניים נפגשו ב-25 בספטמבר 1967 כשלמדו פיסול ב St Martins School of Art. הם מספרים שהתחברו מכיוון שג'ורג' היה היחיד שיכול להבין את האנגלית הגרועה של גילברט. בראיון שנערך ב-2002 לדיילי טלגרף אמרו כי מדובר היה ב"אהבה ממבט ראשון". השניים נישאו ב-2008.
התמונות
הצמד מוכר בין השאר בזכות עבודות הצילום הגדולות שלו, הידועות בשם "התמונות" (The Pictures). היצירות המוקדמות בסגנון זה נעשו בשחור ולבן, ומאוחר יותר נצבעו ביד גם באדום וצהוב. לאחר מכן, גילברט וג'ורג' החלו לעבוד עם צבעים עזים יותר, ולעיתים השתמשו בתאורה או כיסו את היצירות בגריד שחור. היצירות עוסקות במגוון רחב של נושאים, ביניהם ניתן למנות דת ופטריוטיזם. שני האמנים עצמם מופיעים ביצירות לעיתים קרובות. הם תיארו אותן כ"מכתב אהבה מאיתנו לצופה".
בשנת 2007 פורסם על ידי מוזיאון טייט מודרן ספר בשם The Complete Pictures, 1971–2005, ובו מופיעות למעלה מאלף מיצירותיהם.
עמדות פוליטיות
גילברט וג'ורג' נחשבים ליוצאי דופן בעולם האמנות בשל דעותיהם השמרניות ואהדתם למרגרט ת'אצ'ר. בראיונות אמר ג'ורג' כי לעולם לא היה אנטי-ממסדי: "אסור להיות שמרן בעולם האמנות" וכי "השמאל הוא טוב. האמנות היא השמאל. כוכבי פופ ואמנים אמורים להיות כל כך מקוריים. אז איך ייתכן שכולם מחזיקים באותה דעה?... אנחנו מעריכים מאוד את מרגרט ת'אצ'ר. היא עשתה הרבה למען האמנות. סוציאליזם שואף לכך שכולם יהיו שווים. אנו רוצים להיות שונים."
גילברט וג'ורג' הם מונרכיסטים ואמרו כי "אנחנו מחבבים גם את נסיך ויילס. הוא ג'נטלמן."
לקריאה נוספת
קטלוגים
וולפסברג (כדורגל)
מועדון ספורט אתלטי וולפסברגר (בגרמנית: Wolfsberger Athletiksport Club או בקיצור Wolfsberger AC), המוכר כוולפסברג (Wolfsberg), הוא מועדון כדורגל אוסטרי, המשחק בעיר וולפסברג שבאוסטריה, המשחק בבונדסליגה האוסטרית.
היסטוריה
המועדון נוסד ב-1931 ושיחק בליגות הנמוכות באוסטריה ברוב השנים. בעונת 1968/1969 הגיע לשמינית גמר הגביע האוסטרי והפסיד לקבוצת ויינר ספורט קלאב. בעונת 1979/1980 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת רד בול זלצבורג. בעונת 1999/2000 הפסיד בסיבוב השני של הגביע לקבוצת שטורם גראץ.
בעונת 2012/2013 המועדון חזר לשם מועדון כדורגל וולפסבורג וסיים את ליגת העל האוסטרית במקום החמישי. בעונה זו הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת אוסטריה וינה. בעונת 2013/2014 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת רד בול זלצבורג.
בעונת 2014/2015 הקבוצה הגיעה לחצי גמר הגביע האוסטרי והפסידה לקבוצת אוסטריה וינה. בסוף העונה סיימה את הליגה במקום החמישי והעפילה בפעם הראשונה למפעלים האירופים במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. בעונת 2015/2016 בליגה האירופית ניצחה בסיבוב המוקדמות השני את קבוצת שחטיור סליהורסק 0–3 בסיכום שני המפגשים, אך בסיבוב המוקדמות השלישי הפסידה לקבוצת בורוסיה דורטמונד 6–0 בסיכום שני המפגשים וכתוצאה מכך הודחה מהטורניר.
יחסי טורקיה–תאילנד
יחסי טורקיה–תאילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין הרפובליקה הטורקית ובין ממלכת תאילנד.
סקירה כללית
טורקיה כוננה יחסים דיפלומטיים עם תאילנד בשנת 1958, ופתחה את שגרירותה בבנגקוק באותה שנה. שגרירות תאילנד באנקרה נפתחה בשנת 1972. כ-2,000 אזרחים טורקים רשומים במחלקה הקונסולרית בשגרירות הרפובליקה של טורקיה בבנגקוק. בטורקיה חיים כ-800 אזרחים תאילנדים.
אף על פי שלא נערך עד כה ביקור ברמת ראשי מדינות בין טורקיה לתאילנד, ביקורים רמי דרג היו הכוח המניע להעמקת היחסים הבילטראליים. במסגרת סדרת ביקורים במדינות האזור, שר החוץ של טורקיה, מבלוט צ'אבושולו, ערך ביקור רשמי בתאילנד בין התאריכים 16–17 במרץ 2015. סגן ראש הממשלה, Fihri Işık, ביקר בתאילנד, מלווה על ידי משלחת, באוקטובר 2017 להשתתף בטקסי הלווייתו של ראמה התשיעי, מלך תאילנד.
הביקור המדיני האחרון בין טורקיה ותאילנד היה הביקור של מבלוט צ'אבושולו, שר החוץ של טורקיה, ב-26–30 ביולי 2019 בתאילנד לרגל של 52 שנות ASEAN בפגישה של שרי החוץ שנערכה בבנגקוק תחת נשיאותה של תאילנד. טורקיה ותאילנד ציינו 60 שנה ליחסים הדיפלומטיים בשנת 2018.
יחסי סחר
שר המסחר של תאילנד ביקר בטורקיה לרגל פתיחת המשא ומתן על הסכם סחר חופשי (FTA) בשנת 2017. בהמשך לקידום היחסים הכלכליים והמסחריים, התכנסו מועצות עסקיות הדדיות של שתי המדינות והנציבות הכלכלית המשותפת (JEC) בין טורקיה לתאילנד פעמים רבות.
ההסכמים העיקריים המהווים את הבסיס המשפטי ליחסים דו צדדיים הם; הסכם הסחר (1987), הסכם השיתוף הכלכלי והטכני (1989), ההסכם למניעת מיסוי כפול (2002) וההסכם לעידוד הדדי והגנה על השקעות (2005). יתר על כן, משא ומתן על הסכם סחר חופשי (FTA) החל בשנת 2017. משא ומתן זה נמשך במטרה לסיים את ה-FTA בהזדמנות המוקדמת ביותר.
תחבורה
הסכם התעופה האזרחית בין טורקיה לתאילנד נחתם בשנת 1987 והמשא ומתן על הסכם שיתוף פעולה ימי הוא בעיצומו. מסלול איסטנבול-בנגקוק הוא אחד הקווים העמוסים ביותר של חברת התעופה הטורקית (THY), עם 21 טיסות בשבוע בעונת השיא. THY טס גם לפוקט מאז ה-17 ביולי 2017, החל תחילה בשיעור של ארבע פעמים בשבוע ואז עלה לשבעה ימים בשבוע. טורקיש איירליינס השעתה זמנית את טיסותיה המסחריות לתאילנד ב-23 במרץ 2020 עקב מגפת הקורונה. תאילנד אסרה טיסות מסחריות בינלאומיות בינלאומיות עד 31 במאי 2020 בכפוף להארכה בהתאם לתנאי המגפה.
שיתוף פעולה בין המדינות
בספטמבר 2018 נחתמה הצהרת הכוונות בין משרד התרבות והתיירות של הרפובליקה של טורקיה לבין משרד התרבות של תאילנד לרגל חגיגות השישים לקשרים הדיפלומטיים בין טורקיה לתאילנד. מזכר הבנות מחודש לתעופה אזרחית נחתם על ידי רשות התעופה האזרחית של תאילנד והמנכ"ל לתעופה אזרחית של משרד התחבורה והתשתיות של טורקיה בספטמבר 2018. החתימה על מזכר הבנות בנובמבר 2018 לשיתוף פעולה דו-צדדי בין TÜBİTAK מטורקיה לבין הסוכנות הלאומית לפיתוח מדע וטכנולוגיה (NSTDA) של תאילנד, הגבירה את שיתוף הפעולה ההדדי בתחום המחקר המדעי ושיתוף הפעולה הרב-שכבתי. מזכר ההבנות לגבי שיתוף הפעולה בין חברות קטנות ובינוניות נחתם גם בין KOSGEB (ארגון פיתוח ארגונים קטנים ובינוניים) לבין המקבילה התאילנדית OSMEP. לאחרונה, "הסכם לשיתוף פעולה בתחום התיירות בין ממשלת הרפובליקה של טורקיה לממלכת תאילנד" נכנס לתוקף בדצמבר 2019.
חינוך
מאז 1992 העניקה טורקיה כ-400 מלגות להשכלה גבוהה לסטודנטים תאילנדים במסגרת תוכנית המלגות בטורקיה. במהלך השנה האקדמית 2018–2019 העניקה טורקיה 37 מלגות לסטודנטים תאילנדים.
יונתן פרנקל
יונתן פרנקל (15 ביולי 1935 – 7 במאי 2008) היה היסטוריון ישראלי. היה פרופסור ללימודים רוסיים ולימודי היסטוריה יהודית באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה
פרנקל נולד ב-15 ביולי 1935 בלונדון וגדל בפרבר העיר המפסטד. במהלך מלחמת העולם השנייה שהה תקופה בוויילס. אמו הייתה בריטית ואביו יהודי גרמני שברח מגרמניה הנאצית.
למד היסטוריה באוניברסיטת קיימברידג' וקיבל תואר דוקטור בשנת 1961.
בשנת 1964 עלה לישראל והחל ללמד באוניברסיטה העברית. בשנת 1970 מונה למרצה בכיר, ובשנת 1985 מונה לפרופסור.
בשנת 1997 יצא ספרו "דם ופוליטיקה: עלילת דמשק, היהודים והעולם".
בשנת 2004 פרש לגמלאות.
אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית, וכולל בעיקר את המחקר אקדמאי שלו.
פעיל שלום
לאחר מלחמת ששת הימים הצטרף לתנועה לשלום וביטחון, שהייתה מהתנועות הראשונות שקראו לנסיגה מהשטחים ולהכרה בזכות ההגדרה העצמית של העם הפלסטיני ולהקמת ישות פלסטינית עצמאית לצד ישראל.
חיים אישיים
בשנת 1963 נישא לאידית רוגובין (אף היא היסטוריונית של מזרח אירופה), שאותה פגש בהשתלמות באוניברסיטת קולומביה. היה אב לשתי בנות, ליאורה ורחל.
בשנת 2008 נפטר בירושלים מסרטן.
קרחון אלבאנוס
קרחון אלבאנוס (באנגלית: Albanus Glacier) המכונה גם קרחון פיליפס (באנגלית: Phillips Glacier) הוא קרחון בהרי טאפלי, בהרי המלכה מוד, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 46 קילומטרים.
גובהו של הקרחון 883 מטרים מעל פני הים.
הקרחון זורם לכיוון מערב, לאורך הצד הדרומי של הרי טאפלי; ונשפך אל קרחון סקוט, בסמוך צפונית להר זאנוק.
גילוי ומיפוי ההר
הקרחון התגלה על ידי הקבוצה הגאולוגית של משלחת בירד לחקר אנטארקטיקה; הקבוצה, שחקרה את האזור בשנים 1933–1935, בהנהגתו של קווין בלקברן (Quin Blackburn), הגיעה אל ההר בדצמבר 1934.
מקור השם
בירד קרא לקרחון על שמו של אלבאנוס פיליפס ג'וניור (Albanus Phillips, Jr.), נשיא חברת פיליפס פקינג (Phillips Packing)  מקיימברידג', במדינת מרילנד שבארצות הברית, שהיה פטרון וספק של משלחת בירד לחקר אנטארקטיקה (שחקרה את אנטארקטיקה בשנים 1928–1930, ובשנים 1933– 1935).
לקריאה נוספת
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°, P 259
גרודיג (כדורגל)
היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1948 ושיחק בליגה הרביעית של אוסטריה עד עונת 2005/2006 שבסופה עלה מהליגה הרביעית לליגה השלישית. בעונת 2007/2008 הגיע לשמינית גמר הגביע האוסטרי והפסיד לקבוצת פ.צ. בלאו וייס פלדקירך. בסוף העונה עלה מהליגה השלישית לליגה השנייה. בעונת 2008/2009 הפסיד בסיבוב השני של הגביע לקבוצת אדמירה ואקר. בסוף העונה הגיע למקום 10 מתוך 12 בליגה השנייה וירד לליגה השלישית. בעונת 2009/2010 הגיע לשלב 32 האחרונות בגביע והפסיד לקבוצת רד בול זלצבורג. בסוף העונה חזר לליגה השנייה.
המועדון שיחק במשך 3 עונות בליגה השנייה מעונת 2010/2011 ועד עונת 2012/2013. בעונת 2010/2011 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אוסטריה לוסטנאו. בעונת 2011/2012 הגיע לרבע גמר הגביע האוסטרי והפסיד לקבוצת ריד. בעונת 2012/2013 הגיע לשלב 32 האחרונות בגביע והפסיד לקבוצת ל.א.ס.ק. לינץ. בסוף העונה הגיע למקום הראשון בליגה השנייה ועלה בפעם הראשונה לליגת העל האוסטרית.
בעונת 2013/2014 הקבוצה הפסידה בסיבוב הראשון של הגביע לקבוצת ס.וו. אוסטריה זלצבורג. בסוף העונה סיימה את הליגה במקום השלישי והעפילה בפעם הראשונה למפעלים האירופים במסגרת הליגה האירופית בעונת 2014/2015. בסיבוב המוקדמות השני ניצחה את קבוצת צ'וקריצ'קי מסרביה. בסיבוב המוקדמות השלישי הפסידה לקבוצת זימברו קישינב והודחה מהטורניר. בסוף עונת 2015/2016 ירדה לליגת המשנה האוסטרית, אך בגלל קשיים כספיים ירדה לליגה השלישית, הליגה האוסטרית האזורית.
אגודת הירח של ברמינגהאם
אגודת הירח של ברמינגהאם (באנגלית: Lunar Society of Birmingham) הייתה מועדון אקסקלוסיבי של דמויות בולטות בחברת ההשכלה הגבוהה של בריטניה התיכונה (המידלדנס) שהתכנס בברמינגהאם בסוף התקופה המוגדרת כעידן הנאורות.
האגודה כללה תעשיינים, פילוסופים, חוקרי טבע ואנשי רוח, שנפגשו בקביעות בין השנים 1765–1813. שם האגודה נקבע ב-1775 בשל מועדי המפגשים שנקבעו לאמצע החודש, כדי לאפשר לחברי הקבוצה להגיע באור ירח מלא למפגשי ארוחת הערב של האגודה, בבטחה יחסית בהיעדר תאורת רחוב. חברי האגודה כינו את עצמם "לונטיקים", "lunarticks", במין הומור עצמי שאפשר משחק מילים עם "lunatics" שמשמעותו "מטורפים".
אגודת הירח התנהלה ברמות שונות של ארגון על פני תקופה של חמישים שנה, אך מאחר שלא הייתה אגודה פורמלית ולא קיימה חוקה או פרוטוקולים של ישיבותיה, הסימוכין להשתייכות אישים לאגודה נובעים רק מתכתובות פנימיות בין חבריה, וקיימת מחלוקת בין היסטוריונים באשר להגדרת אישים מסוימים כחברי אגודת הירח. גם באשר לתאריך המדויק להפסקת התכנסויותיה שוררת אי בהירות.
למרות חוסר הוודאות הזה, ארבעה עשר אנשים זוהו כמשתתפים קבועים בפגישות אגודת הירח, על פני תקופה ארוכה במהלך התקופה הפורה ביותר שלה: מת'יו בולטון, ארסמוס דרווין, תומאס דיי, ריצ'רד לובל אדג'וורת , סמואל גלטון ג'וניור , ג'יימס קייר , ג'וזף פריסטלי, ויליאם סמול , ג'ונתן סטוקס , ג'יימס ואט, ג'וזאיה וג'ווד, ג'ון וייטהורסט וויליאם וית'רינג.
בין החברים הנוספים שהשתתפו רק בחלק מהפגישות אך ניהלו תכתובת מסועפת ועקבית עם רבים מחברי הקבוצה ניתן למנות את וויליאם תומסון (לורד קלווין), ג'יימס האטון, אבי הגאולוגיה המודרנית, בנג'מין פרנקלין (המדינאי), ג'וזף באנקס, שהיה פטרון למדעים בבריטניה, ויליאם הרשל, שגילה את הכוכב אורנוס, ג'וזף רייט מדרבי, חבר האקדמיה המלכותית לאומנויות, ועוד. המשוררת והבוטנאית אנה סיוורד הייתה האישה היחידה שהייתה מעורבת בקבוצה באמצעות התכתבויות עם חלק מחבריה.
מפגשי האגודה התקיימו במקומות שונים, בביתו של ארסמוס דרווין שבליצ'פילד, בביתו של מת'יו בולטון ובמקומות מפורסמים נוספים.
טובה רוזנבלום
טובה רוזנבלום (נולדה ב-17 באוקטובר 1954) היא פסיכולוגית וחוקרת, פרופסור מן המניין במחלקה לניהול באוניברסיטת בר-אילן, ראש המכון לחקר הגורם האנושי בתאונות דרכים.
ביוגרפיה
רוזנבלום נולדה בישראל בשנת 1954, בשם "טובה קסטור", לזוג הורים עולים ממזרח אירופה. אביה נולד בטרנסילבניה ואמה, ניצולת שואה, נולדה בהונגריה. אחיה הוא הצייר יצחק טרקאי.
עד גיל 9 גדלה ב"בלוקונים" (כינוי למעברה שהוקמה בשנות החמישים בשכונת "נווה ארזים" בחולון) ולאחר מכן בתל אביב. כבת לעולים חדשים הייתה מצויה בסביבה שבה שלטו השפה והתרבות ההונגרית. הוריה מעולם לא הצליחו ללמוד עברית, וטובה נאלצה להיות אשת הקשר שלהם לשפה העברית ולישראל.
רוזנבלום הייתה חברה בגרעין נחל עוז ושירתה במל"ח (מדור לשעת חירום), עד היום בו נישאה לחיליק. לשניים חמישה ילדים ונכדים. בתה היא הסופרת והעיתונאית כנרת רוזנבלום.
קריירה
למדה פסיכולוגיה באוניברסיטת בר-אילן (1973-1976). במהלך לימודיה לתואר הראשון ילדה את שתי בנותיה.
את התואר השני למדה בחוג לפסיכולוגיה במגמה הייעוצית-תעסוקתית באוניברסיטת תל אביב (1978-1980). במהלך לימודיה ילדה את בנה.
שימשה כמדריכה פדגוגית במסלול לגיל הרך במכללת לוינסקי לחינוך (1989-1992), ובהמשך כמדריכה פדגוגית במסלול לחינוך מיוחד בסמינר הקיבוצים (1989-2005).
במט"ח, שימשה כיועצת מדעית לתוכנית "בכוחות עצמי" ו"עניין של גדולים", העוסקת בהקניית כישורי חיים ואינטליגנציה רגשית לילדים ולבוגרים ואף העבירה סדנאות בנושא ברחבי הארץ (1994–2000).
לאחר שנים של עבודת ייעוץ ופדגוגית וכאם לחמישה ילדים, חזרה לאקדמיה.
עבודת הדוקטורט שלה, אשר זיכתה אותה בציון מעולה, נכתבה באוניברסיטת בר-אילן בנושא: חיפוש אותות סכנה בכביש (2011).
בשנת 2002 הקימה את המכון לחקר הגורם האנושי לתאונות דרכים אשר בראשו היא עומדת מאז. במסגרת המכון הובילה שורה של מחקרים על בטיחות בדרכים.
לימדה במסלול האקדמי של המכללה למנהל, באוניברסיטת בר-אילן, בחוג המשולב ובחוג לקרימינולוגיה.
בשנת 2002 ייסדה והובילה את התוכנית האקדמית לבטיחות בדרכים ובין השנים 2002–2011 ניהלה ולימדה בה כ-200 בוגרים: רכזים חברתיים בבתי הספר התיכוניים, קציני משטרה, בכירים ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים, משרד התחבורה, קציני בטיחות בתעבורה ברשויות המקומיות ומורים לנהיגה.
בשנת 2013 קיבלה דרגת פרופסור חבר.
יחד עם בן זוגה חיליק ובנה אורי הקימה מיזם הזנק (סטארט-אפ) iSafe שמטרתו פיקוח על ליווי הנהיגה לנהגים חדשים. האפליקציות למיזם זה הושקו בשנת 2015.
בשנת 2019 קיבלה דרגת פרופסור מן המניין.
תרומה מחקרית
מאז סיום עבודת הדוקטורט רוזנבלום חוקרת את ההיבטים הקוגניטיביים, האישיותיים, החברתיים והקרימינולוגיים של ההתנהגות של משתמשי דרך. היא פיתחה, יחד עם עמיתיה, סוגה מחקרית ייחודית - ניסוי שדה המשלב שימוש בעקרונות של עבודה מדויקת במעבדה יחד עם נהיגה בפועל במכונית ובכבישים אמיתיים.
פרסמה עשרות מאמרים בכתבי-עת מובילים בתחום הפסיכולוגיה התעבורתית. מחקריה הם בעלי תרומה תאורטית כמו גם ערך יישומי בקביעת מדיניות של משרד החינוך, המשרד לביטחון פנים והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
מאז שנת 2010 היא חברת סגל במחלקה לניהול באוניברסיטת בר-אילן, שימשה עד סוף 2014 כסגנית ראש-המחלקה וכראש תחום מחקר.
רוזנבלום מנחה תלמידי מחקר לדוקטורט באוניברסיטאות בארץ ועשרות תלמידים לעבודת מאסטר בתחומי ההתנהגות הארגונית והפסיכולוגיה התעבורתית.
בשנת 2015 התמנתה לעורכת - המשנה בכתב העת המוביל בתחום הפסיכולוגיה התעבורתית "Accident Analysis and Prevention".
מדי שנה, עורכת טובה רוזנבלום כנסים מדעיים עם טובי המומחים, בישראל ובעולם, לניהול הבטיחות בדרכים.
פעילות ציבורית מקצועית
במהלך השנים טובה רוזנבלום הייתה חברה בוועדות ציבוריות:
משנת 2005 מקיימת טובה רוזנבלום באוניברסיטת בר-אילן את פורום פעול"ה - ארגון גג של העמותות העוסקות בבטיחות בדרכים בישראל. הפורום מתכנס אחת לחודש, בהשתתפות נציגי הממשלה ומקדם סוגיות חשובות בבטיחות בדרכים.
פרסים
במהלך השנים רוזנבלום זכתה בפרסים ובמענקי מחקר עליהם נמנים, בין השאר,
יוסף בודנהיימר
יוסף בודנהיימר (Bodenheimer; נולד ב-1941) הוא פיזיקאי ישראלי, פרופסור לאלקטרואופטיקה, לשעבר נשיא ורקטור המרכז האקדמי לב.
קורות חייו
בודנהיימר נולד ב-1941 בקיימברידג' שבאנגליה, ועלה לישראל עם משפחתו בגיל שמונה. שירת בצה"ל בחטיבת הנח"ל. בעצתו של פרופ' זאב לב העדיף להישאר בארץ וללמוד פיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים על פני לימודים בארצות הברית, שם קיבל מספר מלגות לימודים. תחת הנחייתו של לב קיבל בודנהיימר תואר דוקטור בשנת 1971. נושא הדוקטורט היה חקירת פרוצן באמצעות פיזור ראמאן.
מפעלו המדעי
עבודת הפוסט-דוקטורט של בודנהיימר עסקה בתחום ספקטרומטריית לייזר בקינגס קולג', אוניברסיטת לונדון. מחקרו זה הצליח לגלות שני מעברי פאזה חדשים, ופיתח טכניקה ספקטרומטרית חדשה.
עם ייסוד המרכז האקדמי לב (או בשמו דאז - בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים), הצטרף למחלקה לאלקטרואופטיקה, ומונה לראש המחלקה בשנת 1982. בהמשך קיבל תואר פרופסור מן המניין, ובשנת 1989 התמנה לרקטור המוסד. משנת 1993 עד 2009 כיהן כנשיא המרכז, (הכהונה הארוכה ביותר בתולדות המוסד).