cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אות מערכת שלום הגליל
משמעות הצבעים באות
הכחול והלבן הם כצבעי דגל המדינה, האדום, הירוק והלבן שבמרכז מזכירים את צבעי דגל לבנון. הצבע האדום מסמל גם את דם ההרוגים.
זכאות לאות
התקופה הקובעת, לעניין הזכאות לאות, היא התקופה שבין יום י"ד בסיוון ה'תשמ"ב (5 ביוני 1982) לבין יום י"ב בתשרי התשמ"ג (29 בספטמבר 1982).
אות מערכת שלום הגליל הוענק לחייל שעמד באחד מהתבחינים הבאים:
חרף זאת, לא יהיה זכאי לאות -
אות מערכת שלום הגליל הוענק לאזרח שעמד באחד מהתבחינים הבאים:
הענקת אות מערכת שלום הגליל לבתי חולים
ב-3 באוגוסט 1984 הוענק אות של"ג ל-32 בתי חולים ומוסדות רפואיים בארץ. טקס הענקת אות הלחימה נערך בבית החולים רמב"ם בחיפה אשר אירח את נציגי המוסדות הרפואיים של המדינה. בטקס צוין שמאוגוסט 1982 אושפזו ברמב"ם כ-5,500 חיילים מהם כ-20% שסבלו מפציעות-קרב.
גיליירמינה סוז'ה
דיוקן
תמונתה המפורסמת ביותר של מאדאם סוז'ה היא, כנראה, תמונת דיוקן נהדרת בצבע שמן של הצייר הולשי אוגוסטוס ג'ון. ציור תמונה זו החל ב-1920 אבל הסתיים רק ב-1923. נראה, שסוז'ה ניגנה באך בשעת הישיבה. התוצאה היא פוזה מציאותית מאוד, שהונצחה כנראה ברגע הסיום של אחת הסוויטות לצ'לו של באך, תנוחה שוודאי לא הייתה קלה לצ'לנית להישאר בה לאיזה שהוא משך זמן. הצייר הצליח במיוחד במיקום נכון ומדויק של ברכה השמאלית.
תמונת הדיוקן הוצגה במכון קרנגי בפיטסבורג, פנסילבניה, נקנתה על ידי אמריקאי אך הושבה לאנגליה והיא מוצגת בגלריית טייט. ממדי התמונה הם 186X165ס"מ.
אריק אריקסון
אֶריק הוֹמבּוּרגֶר אֶריקסון (באנגלית: Erik Homburger Erikson; 15 ביוני 1902 - 12 במאי 1994) היה פסיכולוג יהודי אמריקאי, הוגה תאוריית השלבים הפסיכו-חברתית, מהתאוריות החשובות ביותר בפסיכולוגיה ההתפתחותית. זוכה פרס "הרצאת ג'פרסון" לשנת 1973.
התאוריה של אריקסון היא למעשה פיתוח של תאוריית ההתפתחות בשלבים פסיכו-סקסואליים של זיגמונד פרויד ומקובל להעמידן זו מול זו. בעוד פרויד הבליט את המוטיב היצרי והמיני שבאדם, ביכר אריקסון להתייחס לאדם בהקשר החברתי.
קורות חיים
אריק אריקסון נולד ביוני 1902 בגרמניה להורים ממוצא דני. אביו נטש את המשפחה עוד בטרם לידתו. אמו קרלה אברמסון הייתה צעירה יהודיה ממשפחה ידועה בקופנהגן. אביה יוסף היה סוחר בסחורה יבשה. אחיה הגדולים של קרלה היו פעילים במפעל הצדקה היהודי המקומי ותיחזקו בית תמחוי שנועד למהגרים יהודיים עניים מרוסיה.
בשנים הראשונות של חייו גידלה אותו אמו לבדה. כשהיה בן שלוש, נישאה לרופא יהודי בשם תיאודור המבורגר, שאימץ אותו רשמית בשנת 1911. כיהודי בדתו ובחינוכו אך כבעל מראה נורדי, סבל אריקסון עוד מילדותו מדחיה חברתית ובעיות זהות, הן בבית הספר הדתי שם לגלגו על מראהו הנורדי והן בבית הספר היסודי שם לגלגו על יהדותו. בתקופת ילדותו ובבגרותו המוקדמת אריקסון נודע בשם אריק המבורגר, והוריו שמרו בסוד את נסיבות הולדתו.
בבגרותו, הגיע אריקסון לווינה שם עבד כמורה לציור בבית ספר של אוהדי פרויד, שם עבר הכשרה לטיפול פסיכואנליטי על ידי אנה פרויד, בתו של זיגמונד פרויד, לאחר שעבר פסיכואנליזה בעצמו והדבר מצא חן בעיניו. בווינה הוא גם הוכשר בשיטת מונטסורי תוך מיקוד בהתפתחות הילד. בשנת 1933 היגר אריקסון לארצות הברית שם עבד, למד והרצה עד יום מותו. את פרסומיו החל להוציא תחת השם אריקסון - שם עט שנטל לעצמו בגלל הגוון הדני שבו.
ב-1973 קיבל אריקסון את הזכות לשאת בוושינגטון את הרצאת ג'פרסון - Jefferson Lecture in the Humanities, הנחשבת לאות הכבוד הגבוה ביותר שמעניק הממשל האמריקני עבור הישגים מחקריים במדעי הרוח. אות זה מוענק מדי שנה, החל מ-1972, לנבחר אחד בלבד, על ידי הקרן הלאומית למדעי הרוח - NEH, סוכנות פדרלית עצמאית שהוקמה ב-1965 במטרה לקדם את המחקר במדעי הרוח.
היה נשוי לג'ואן אריקסון (Joan Erikson).
תחומי התעניינות ומחקר
אריקסון התרכז במשך חייו בשלושה תחומים עיקריים:
האני ומרכיב הזהות
בניגוד לתורתו של פרויד, האמין אריקסון שיש למרכיב האני תפקיד חשוב יותר מאשר לשמש כמסננת לדחפים הבאים מהסתמי (ה- id) ויצירת פשרות עם האני העליון (ה- Super Ego) ; לדעת אריקסון כל התנהגות אנושית באשר היא, פועלת תחת חסותו של האני כאשר בנייתה ואחזקתה של הזהות היא הפונקציה החשובה ביותר בתפקידו. כאשר לא מושגת תחושה של זהות סובל האדם מתחושה של ערפול ובלבול זהות. תפקידו השני של האני הוא השליטה, מצב של אי-שליטה יכול ליצור רגשות כגון בלבול וזעם. שני התפקידים של האני - גיבוש הזהות והשליטה - הם תלויי סביבה וחברה. ללא תמיכת ועזרת החברה בגיבוש הזהות ויצירת השליטה, עלול אדם להגיע למצבים כרוניים של בלבול וחוסר אונים.
שמונה התקופות בחייו של אדם
בעוד שבמודל ההתפתחות הפסיכוסקסואלי של פרויד נעצרת התפתחות האדם בגיל ההתבגרות, מתייחס המודל של אריקסון למשך כל אורך חייו של האדם. יתרה מזו, פרויד טען שהאישיות כולה מתפתחת ומתעצבת עד גיל חמש שנים, בעוד שאריקסון הרחיב את היריעה עד הזיקנה. אריקסון שלל את רעיון ה"קבעון" של פרויד, אליו מגיע אדם כתוצאה מהתמודדות בלתי מוצלחת עם בעיה באחד משלבי ההתפתחות. במקום זאת מתאר אריקסון כל שלב התפתחותי כדילמה אשר בה מוצג משבר (Crisis) אותו על האדם לעבור בהצלחה על-מנת לזכות במעלה חיובית. לכל שלב קיימת תוצאה רצויה במקרה בה פתר האדם את המשבר ואז זכה באותה המעלה הייחודית לאותו שלב ותוצאה לא רצויה, בה המשבר אינו נפתר. להלן שמונת השלבים בהתפתחות אישיות האדם לפי אריקסון:
סקוץ' (להקה)
סקוץ' (באנגלית: Scooch) היא להקת יורודאנס בריטית בה חברים נטלי פאוורס, קרוליין בארנס, דייוויד דוקאס וראס ספנסר.
היסטוריה
בין 1997-1998 ערכו מפיקי המוזיקה מייק סטוק ומאט אייטקן מבחנים לגיבוש הלהקה, וארבעת החברים נבחרו בסוף 1998. ב-1999 הוחתמו על ידי אקולייד, לייבל הפופ של EMI ובאותה שנה זכו בתחרות של תוכנית הבוקר "Live & Kicking" בערוץ BBC One.
הסינגל הראשון של הלהקה, "When My Baby", נכנס לטופ-40 הבריטי. לאחר מכן השתתפה כלהקת חימום במופעים של B*Witched והוציאה את הסינגל המצליח ביותר שלה, "More Than I Needed to Know", שהגיע למקום החמישי במצעד הבריטי ולמקום הראשון במצעד היפני. הסינגל השלישי של הלהקה, "The Best Is Yet To Come" הגיע למקום ה-12 במצעד הבריטי. בשנת 2000 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון, "Welcome To The Planet Pop", לשוק היפני. לאחר מכן הוציאה את הסינגל הרביעי "For Sure" ובעקבותיו את הגרסה הבריטית של אלבומה הראשון, תחת השם "Four Sure". הסינגל לא נכנס לטופ-40. בהמשך הלהקה התפרקה.
בפברואר 2007 התאחדה הלהקה כדי להתחרות בקדם אירוויזיון הבריטי וזכתה בתחרות ב-17 במרץ עם השיר "Flying the Flag". במהלך ההכרזה על הזוכה בתחרות חל בלבול וכל אחד מהמנחים הכריז על זוכה אחר, אך כעבור שניות אחדות הסתבר שסקוץ' זכתה בתחרות. הלהקה ייצגה את הממלכה המאוחדת בתחרות אירוויזיון 2007 שנערכה בהלסינקי שבפינלנד והגיעה למקום ה-23 מבין 24. במצעד הבריטי הגיע השיר למקום החמישי.
הגירה לספסית
הגירה לֵסֶפְּסִית, או "הגירה לֵסֶפְּסְיָאנִית", היא מעבר של בעלי חיים ימיים מהים האדום לים התיכון וההפך, דרך תעלת סואץ. התופעה נקראת על שמו של פרדיננד דה לספס, מהנדס ויזם חפירת התעלה. לתופעה שמות נוספים, כגון "הפלישה האֵריתריאית", "פלישה לספסיאנית" או "הסינדרום הלספסיאני". הגירה בכיוון ההפוך, המכונה "הגירה אנטי-לספסיאנית", קיימת גם כן, אך היא נדירה.
הפלישה החלה סמוך לפתיחת התעלה ב-1869. בתחילה התגלה דג חדש אחת למספר שנים. בשנים האחרונות מתגלה מין חדש מדי שנה.
רקע
פתיחת תעלת סואץ ב-1869 יצרה את המעבר הראשון למי ים בין הים התיכון לים האדום. הים האדום גבוה יותר, ולכן מימיו הם שזורמים אל הים התיכון. האגמים המרים, המהווים קטע מתעלת סואץ, בלמו את הגירת בעלי החיים והצמחים מהים האדום למשך כמה עשורים בשל מליחותם הגבוהה שלא אִפשרה את הישרדותם, אולם במרוצת הזמן השתוותה מליחות זו בהדרגה למליחות הים האדום בשל זרימת המים בין הימים. כשמחסום ימי זה הוסר, בעלי חיים וצמחים היגרו דרך התעלה והחלו לאכלס את מזרח אגן ים התיכון. הים האדום ככלל הוא בעל מליחות גבוהה יותר ועני יותר בחומרי מזון (נוטריאנטים) מהאוקיינוס האטלנטי, המחובר לים התיכון ממערב, כך שלמינים המהגרים מהים האדום היה יתרון על המינים המקומיים במזרח אגן הים התיכון, מכיוון שהם מותאמים למים דלי נוטריאנטים. כך החלו המינים של הים האדום לפלוש לביוטה של הים התיכון. מספרם של המינים שעשו את הדרך בכיוון ההפוך מזערי.
השפעת המהגרים על מינים מקומיים
בנייתו של סכר אסואן על נהר הנילוס ב-1960 צמצמה את זרימת המים המתוקים הנושאים סְחופֶת עשירה בנוטריאנטים אל מזרח אגן ים התיכון, וכתוצאה מכך נפגעה דגת הים התיכון באופן ניכר. במקביל חולל שינוי זה תנאים אידיאליים לפולשים מהים האדום, ובכך תהליך הגירת המינים הפולשים הואץ אף יותר.
מינים פולשים הפכו לרכיב משמעותי במערכת האקולוגית של הים התיכון, ובעלי השפעות המסכנות מינים אנדמיים ים-תיכוניים רבים. בתחילת ההגירה הראו תצפיות על כמה קבוצות מהמינים האקזוטיים כי יותר מ-70% ממעשירי הרגל הלא מקומיים ו-63% מהדגים האקזוטיים בים התיכון מקורם באזור האינדו-פסיפי, כלומר הגיעו מהאוקיינוס השקט וההודי במעלה הים האדום אל מפרץ סואץ שבקצהו, ודרך התעלה אל הים התיכון.
התעלה הופכת למעבר הימי הראשון להגעת מינים פולשים אל הים התיכון. פגיעתם של כמה מהמינים הלספסיים הללו הפכה למשמעותית ביותר כאשר הם דחקו מינים מקומיים והפכו למחזה נפוץ באזור הלבנט. לפי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאביו, אמנת המגוון הביולוגי ואמנת ראמסאר, מינים אלו זרים לים התיכון, ונמצאים מחוץ לתחום תפוצתם הטבעי, שהוא באזור האינדו-פסיפי. כשמינים אלו מצליחים לבסס אוכלוסיות בים התיכון, להתחרות באופן ישיר במינים המקומיים ולתפוס את מקומם, הרי הם הופכים ל"מינים זרים פולשים" ומהווים איום חמור על המגוון הביולוגי המקומי.
הודעת ממשלת מצרים, מאוגוסט 2014, על כוונתה לכרות 35 ק"מ של תעלה חדשה במקביל לקיימת ולהעמיק ולהרחיב 37 ק"מ נוספים מתעלת סואץ הדאיגה ביולוגים ימיים, שחששו כי מעשה זה רק יחמיר את הפלישה מהים האדום לים התיכון, ויכשיר את המעבר לסוגי פולשים חדשים. ב-6 באוגוסט 2015 נחנכה תעלת סואץ החדשה, המקבילה לתעלה הקיימת ואורכה 72 ק"מ.
חדירת המינים לים התיכון שינתה את פני המערכת האקולוגית שלו, כך שיותר מ-300 מינים חדשים של צמחים ובעלי חיים פלשו אליו. מתוכם כ-67 הם מיני דגים, וכולם מאכלסים את האגן המזרחי ואותרו בקרבת חוֹפי ישראל. רוב הדגים בים האדום הם דגים טרופיים, שלא היו קיימים בים התיכון קודם לפתיחת התעלה. חלק מהמינים הפולשים נמצאים בהתפוצצות אוכלוסין ובתחרות על אתרי רבייה ומזון עם המינים המקומיים; הם דוחקים את הדגה המקומית מבתי הגידול הטבעיים שלה.
בשנים 2008–2011 נערך מחקר באמצעות חוקרים מאוניברסיטת חיפה, האוניברסיטה העברית, המכון לחקר הימים ואגמים בהשתתפות חוקר אמריקאי המתמחה במינים פולשים. ממצאיהם העלו מהפך דרמטי בהרכב הדגה: כ-54% מתפיסות הדגה באותה עת היו מינים פולשים, לעומת 29% כ-20 שנה לפני כן. ממצאים אלו מעידים על היקף פלישת המינים הימיים הגדול ביותר בעולם, המתרחש באגן המזרחי של הים התיכון – פלישה העלולה לפגוע פגיעה רבתי במינים המקומיים.
מינים פולשים
הרכבם של המינים הפולשים לים התיכון מים סוף: יש חסרי חוליות נוספים, כגון מדוזות, אלמוגים ופלנקטון.
להלן מספר דוגמאות של מינים פולשים לים התיכון של ישראל:
יש דגים פולשים רבים מ-39 משפחות שונות, 15 מהן הן חדשות בים התיכון. עם זאת, נטען כי שינויים אלו בים התיכון הם בלתי הפיכים, והמלצת החוקרים היא להגביל את דֵיג המינים המקומיים ובכך לאפשר להם להתרבות ולהתחרות עם המינים הפולשים.
רשימת המינים הפולשים
כ-3 מינים שהיגרו מהים התיכון אל הים האדום:
רשימת הפולשים מהים האדום לים התיכון: (השנה מציינת את הפעם הראשונה שהמין נתגלה בים התיכון.)
ברמינגהאם (אלבמה)
ברמינגהאם (באנגלית: Birmingham) היא העיר הגדולה ביותר במדינת אלבמה בארצות הברית. העיר משמשת כמושב המחוז של ג'פרסון, אף כי חלק ממנה נמצא במחוז שלבי הסמוך. במפקד האוכלוסין של שנת 2000 מנתה האוכלוסייה 242,820 נפש, ועל פי הערכה משנת 2006, הצטמצמה מעט לכדי 230,000 נפש.
ברמינגהאם משתייכת לאזור מטרופוליטני גדול, הכולל פרוורים רבים ואת העיר הובר. האוכלוסייה במטרופולין זו מונה כמיליון ומאה אלף נפש. אגד ערים מורחב יותר, הכולל, מלבד הובר, גם את קולמן, ידוע בשם "ברמינגהאם רבתי", ומתגוררים בו כרבע מאזרחי אלבמה.
ברמינגהאם נוסדה בשנת 1871, מיד לאחר מלחמת האזרחים האמריקנית. העיר תוכננה להיות עיר תעשייתית, וכדי לפרסם עובדה זו, בחרו מתכנניה לקראה על שם עיר התעשייה החשובה באנגליה - ברמינגהאם. אכן, התפתחותה המרשימה של העיר לקראת סוף המאה התשע עשרה העניקה לה את הכינויים "עיר הקסם" ואף "פיטסבורג של הדרום", עקב דמיונה לפיטסבורג שבפנסילבניה בהיקף תעשיית הברזל והפלדה שבה. במחצית המאה העשרים שימשה העיר כמרכז התעשייה העיקרי של דרום ארצות הברית.
לצד תעשיות אלו, התפתחה כלכלת העיר במהלך המאה העשרים בכיוונים נוספים: בנקאות, ביטוח, רפואה, הוצאה לאור, וביוטכנולוגיה. לקראת סוף המאה הייתה ברמינגהאם אחת הערים בעלות הגידול המשמעותי ביותר בהכנסה לנפש בארצות הברית, עם כמאה אחוזי גידול בהכנסות מאז 1990.
כיום נחשבת ברמינגהאם לאחד ממרכזי העסקים החשובים ביותר בדרום ארצות הברית, וכאחד ממרכזי הבנקאות הגדולים בארצות הברית כולה. בעיר נמצאת ההנהלה של אחת מחמש מאות החברות הגדולות המדורגות על ידי המגזין "פורצ'ן" (Fortune): תאגיד האחזקות ריג'נס פייננשל (Regions Financial Corporation), וחמש הנהלות של חברות המופיעות ברשימת האלף של "פורצ'ן". במאה העשרים ואחת נחשבת ברמינגהאם כאחת הערים המועדפות על ידי קהילות שונות למגורים וגידול משפחה.
היסטוריה כלכלית
בשנים הראשונות היו ענייני העיר יגעים למדי, עקב התפרצות מחלת הכולרה וכן בעקבות המפולת בוול סטריט בשנת 1873. אך מיד לאחר מכן החלה העיר להתפתח במהירות. תחילת המאה העשרים מצאה את העיר בתנופת התפתחות מרשימה של בינוי ומסחר. בעיר נבנו מספר גורדי שחקים, מהגבוהים ביותר בעולם בתקופה ההיא. התפתחויות אלו העניקו לברמינגהאם את הכינוי "עיר הקסם".
תקופת השפל הגדול פגעה קשות בכלכלתה של ברמינגהאם. גורמי כלכלה שתרמו לפני כן לצמיחתה של העיר הצטמקו במהירות, בה בעת שבעלי חוות ומשקים קורסים עשו את דרכם העירה כדי למצוא עבודה. עם ההתאוששות מהמשבר, תרמה תוכניתו הכלכלית של הנשיא רוזוולט, הידועה בשם "ניו דיל", תרומה משמעותית לברמינגהאם, בתחומי התשתיות והאמנות. במסגרת תוכנית זו הוקמו בעיר מספר אתרים חשובים, כגון מגדל וולקן, מגדל תצפית פנורמית שעל גגו ניצב פסל וולקן, יציקת הברזל הגבוהה בעולם, והפארק המדינתי אוק מאונטיין (Oak Mountain).
מלחמת העולם השנייה היטיבה עם כלכלתה של ברמינגהאם. בזמן המלחמה נדרשו כמויות עצומות של פלדה, שהייתה ועודנה ממוצרי הייצור הבולטים בעיר. לאחר המלחמה החלה בנייה מאסיבית, שגם היא צרכה כמויות עצומות של פלדה. תעשיית העיר התפתחה גם בתחומים נוספים, החל בחומרי גלם לתעשייה, וכלה במוסדות תרבות, דוגמת מוזיאון האמנות של ברמינגהאם.
בשנת 1971 חגגה העיר את יובל המאה שלה. החגיגות נסבו סביב פיתוחו המואץ של פארק וולקן, הסובב את מגדל וולקן. גם הבנקים בעיר נהנו מצמיחה ניכרת, כשגורדי שחקים חדשים הוקמו בעיר, דבר שלא אירע מאז 1921. פרויקטים אלו סייעו לכלכלת העיר, אך לא מנעו הגירה ממנה אל הפרוורים שהתפתחו סביבה. מאז 1960 ועד 2000 התמעטה האוכלוסייה בכשלושים אחוז - מ-340,887, ל-242,820. עם זאת, צמיחת הפרוורים במקביל לשקיעה העירונית שמרה ואף הגדילה את אוכלוסייתה של ברמינגהאם רבתי - המטרופולין הענקית של אלבמה.
כלכלת העיר בסוף המאה העשרים
משנות השבעים והשמונים התמקדו מאמצי הפיתוח בברמינגהאם באוניברסיטה של אלבמה בברמינגהאם (UAB), שהפכה למרכז רפואה ומחקר ביוטכנולוגי. לבית החולים האוניברסיטאי שהוקם על יד האוניברסיטה מיוחסות פריצות דרך מחקריות משמעותיות. קמפוס ענק זה מהווה כיום את המעסיק הגדול ביותר בברמינגהאם, בהעסיקו כ-20,000 עובדים.
ספקית הטלקומוניקציה AT&T (בעבר בלסאות') מחזיקה אף היא כמה משרדים גדולים במטרופולין של ברמינגהאם. חברות ביטוח גדולות אחדות, דוגמת פרוטקטיב לייף (Protective Life), אינפיניטי פרופרטי אנד קאז'ולטי (Infinity Property & Casualty) ופרואשורנס (ProAssurance), קבעו את משרדיהן הראשיים במטרופולין ומעסיקות מספר רב של עובדים.
בעיר פועלות מספר חברות הנדסה ובינוי, דוגמת BE&K, בראספילד אנד גורי (Brasfield & Gorrie), הגדולה במדינה, BL הרברט אינטרנשיונל (BL Harbert International) ודאן קונסטרקשן (Dunn Construction). חברות אלו הן מהגדולות בעולם בתחום זה של בינוי והנדסה.
תעשיית הפלדה ממשיכה לפרוח. מספר חברות, מהגדולות ביותר בארצות הברית, פעילות בעיר. בהן: U.S. Steel, McWane, ו-Nucor. בשנים האחרונות הודיעו חברות הפלדה המקומיות על השקעה של 100 מיליון דולר בפיתוח ובהקמה של מפעלים חדשים באזור ברמינגהאם.
סיבה מרכזית לצמיחתה הכלכלית של ברמינגהאם היא היותה של העיר מרושתת היטב על מפת הכבישים של ארצות הברית, עובדה המגבירה את הנגישות והמרכזיות שלה. רכבות נוסעים ורכבות משא רבות באות בשערי העיר. בנמל התעופה הבינלאומי של ברמינגהאם עוברות ושבות יותר ממאה ושישים טיסות יומיות. הטיסות יוצאות לכ-40 ערים ברחבי המדינה, והן משרתות מעל 3 מיליון נוסעים בשנה.
הפיתוח הכלכלי המואץ של ברמינגהאם גורר בעקבותיו תחייה מחודשת לאזורים שנחשבו בעבר הלא-רחוק לבלתי מבוקשים. כמיליארד דולר מושקעים בשחזור האזור המסחרי העתיק של העיר. הביקוש לדירות ולעליות גג באזור זה עלה במהירות, ויזמים הופכים אותן למסעדות, גלריות וחנויות.
צמיחתה הבלתי רגילה של כלכלת העיר מתועדת גם במחקרים ובסקרים כלכליים. המטרופולין של ברמינגהאם מדורגת בעקביות כאחד המקומות הטובים ביותר ברחבי ארצות הברית מבחינת עבודה והכנסות, רמת שכר גבוהה ורמת הוצאות נמוכה. מחקר שהתפרסם בשנת 2006 על ידי חברת הדירוג Salary.com קבע כי ברמינגהאם היא השנייה בארצות הברית בצבירת הון פרטי, בהתבסס על נתוני שכר מקומיים, יוקר המחיה ושיעור האבטלה. מחקר אחר העריך את סך ההכנסה האישית הכללית של ברמינגהאם (סך כל ההכנסות של כל תושבי המטרופולין בשנה) ביותר מ-48 מיליארד דולר.
היסטוריה חברתית
התרחשות גזענית שאירעה בשנת 1963 בברמינגהאם הייתה רצח ארבע ילדות אפרו-אמריקאיות בפצצה שהונחה ברחוב הכנסייה הבפטיסטית. האירוע הונצח על ידי המשורר השחור דדלי רנדל, בשיר "הבלדה של ברמינגהאם", ועל ידי סקסופוניסט הג'אז ג'ון קולטריין, בשיר "אלבמה".
גאוגרפיה ואקלים
בדרום האזור המסחרי של העיר נמצא "ההר האדום". על פסגתו הבולטת ממוקמים אמצעי שידור של תחנות רדיו וטלוויזיה. האזור שמעבר להר נהנה מההפרדה שיצר ההר בינו לבין האזור התעשייתי הסואן והמזוהם. באזור זה הוקמו הפרוורים האמידים "הר ברוק" (Mountain Brook), "גבעות וסטביה" (Vestavia Hills), "הומווד" (Homewood) ו"הובר" (Hoover). דרומית לאזור זה שוכנת המערכת האקולוגית של נהר קהבה, מהמגוונות ביותר באמריקה. בצפון ממוקם הר סנד, שהוא רכס קטן יותר, ובמזרח מתנשא הר רפנר, הכולל שמורת טבע עירונית מהגדולות ביותר בארצות הברית.
מדידות רשמיות קובעות כי שטחה הכולל של ברמינגהאם הוא 393.5 קמ"ר, מתוכם 388.3 קמ"ר הם יבשה, והשאר מים.
אקלים
האקלים בברמינגהאם הוא אקלים סובטרופי גשום, המאופיין בקיץ חם, חורף מתון וגשמים מרובים. כמות המשקעים הממוצעת לשנה היא 1,330 מ"מ, והם פרושים על פני כל השנה, עם ממוצע עליון של 155 מ"מ במרץ וממוצע תחתון של 82 מ"מ באוקטובר. שלגים יורדים בעיר לעיתים רחוקות, והממוצע השנתי עומד על סנטימטר אחד בלבד של שלג.
עונות המעבר הן על פי רוב נוחות למדי, אך לעיתים מתפתחות בהן סופות רעמים ואף סערות טורנדו, שכן העיר ממוקמת בלב רצועת הטורנדו החוצה את מרכז אלבמה. בסוף הקיץ ובתחילת הסתיו מופיעים לעיתים סופות טרופיות והוריקנים, עקב קרבתה של אלבמה למרכז מפרץ מקסיקו. הסתיו עצמו מתאפיין ביובש יחסי, במיעוט משקעים ובמספר מועט של סערות.
הטמפרטורה הממוצעת בינואר היא C° 11.7 ביום, ו-C° 0.1 בלילה. ביולי מגיעה הטמפרטורה היומית הממוצעת לכדי C° 32.6 ביום ו-C° 20.9 בלילה. ממוצע הטמפרטורה השנתי הוא C° 17.
ממשל
מאז 1962 מבוססת שיטת הממשל בברמינגהאם על שיטת "ראש העיר החזק", לפיה נבחרים חברי מועצת העיר לתפקיד הרשות המחוקקת של העיר, ואילו ראש העיר נבחר לתפקיד הזרוע המבצעת של העיר. בשיטה זו מרוכזות רוב סמכויות הניהול והביצוע העירוניות בידיו של ראש העיר.
מועצת העיר של ברמינגהאם מונה תשעה חברים. על פי החוק מתקבלות ההכרעות ברוב של שני שלישים, וראש העיר מופקד על ביצוען. ראש העיר הנוכחי הוא לארי לנגפורד, שנבחר לתפקידו בשנת 2007.
ב-1974 הוקמה בברמינגהאם רשת של ועדות ייעוץ קהילתיות ומנהלות שכונתיות. העיר מחולקת לעשרים ושלושה אזורים ראשיים, ולתשעים ותשע שכונות. לכל אזור יש ועדה נפרדת ולכל שכונה מנהלת נפרדת. מטרת הוועדות והמנהלות להגביר את המעורבות הציבורית בסוגיות מוניציפליות שיש להן השפעה על תושבי השכונות. העירייה מקיימת התייעצויות קבועות עם המנהלות השכונתיות בסוגיות של שינויים אזוריים, רישוי עסקים, התפתחויות כלכליות, שיטור קהילתי ועוד. המנהלות השכונתיות משקיעות משאבים גם בנושאים של השבחת מקרקעין. ראשי המנהלות השכונתיות נועדים יחדיו ומהווים ועדה מייעצת, שכוחה עולה על אגפי העירייה. ראשי הוועדה המייעצת נפגשים לפי הצורך עם ראש העיר, חברי מועצת העיר וראשי המחלקות העירוניות.
דמוגרפיה
אוכלוסיית העיר ברמינגהאם בגבולותיה המוניציפליים מונה כ-230,000 תושבים, ובשטחה המטרופוליני כ-1.1 מיליון נפש. הרוב המכריע של אוכלוסיית העיר עצמה הוא אפרו-אמריקאים (73.46%), האוכלוסייה הלבנה מהווה כרבע מתושבי העיר (24.07%), ומוצאים אתניים אחרים מהווים מיעוט זניח. עם זאת, תמונת מצב זו משתנה כאשר בוחנים את אזור המטרופולין של ברמינגהאם וכוללים במניין גם את תושבי הפרוורים העוטפים את העיר. מרבית תושביה הלבנים של ברמינגהאם רבתי מתגוררים בפרוורי הפריפריה, בעוד האוכלוסייה השחורה נוטה להתגורר ברובה בתוככי העיר גופא. נטייה זו של האוכלוסייה היא טיפוסית לערים רבות בארצות הברית, אך מקבלת משנה תוקף בברמינגהאם, הנמצאת בלב הדרום העמוק וההיסטורי, ורוויה במורשת ארוכת שנים של הפרדה גזעית.
לחלוקה דמוגרפית זו בין העיר לפריפריה גם השלכות סוציו-אקונומיות, והיא ניכרת בבחינת מדדי ההכנסה השונים בעיר ובשטחה המטרופוליני. בעוד רמת ההכנסה לנפש בעיר ברמינגהאם עצמה נמוכה יחסית ($15,663 בשנה), וכרבע מאוכלוסיית העיר נמצאת מתחת לקו העוני כהגדרתו בארצות הברית, הרי שבחינת נתונים אלה בפרוורי המגורים עוטפי העיר מעלה תמונה שונה לחלוטין ומעידה על רמות הכנסה גבוהות ביותר במושגים אמריקניים, ועל שיעור עוני נמוך.
סטטיסטיקה דמוגרפית וסוציו-אקונומית מדויקת מפורטת בטבלה שבראש ערך זה.
שטח מטרופולין
בירמינגהאם מהווה מרכז של מטרופולין גדולה שבה מתגוררים מעל 1.2 מיליון תושבים (כרבע מכלל אוכלוסיית אלבמה). בנוסף לבירמינהאם היא כוללת את הערים הבאות בין היתר:
יסודי ועל-יסודי
החינוך בברמינגהאם מבוסס על מערכת של בתי ספר מחוזיים, המנוהלים על ידי משרד החינוך העירוני. המערכת כוללת למעלה משלושים אלף תלמידים, ב-67 בתי ספר: 34 בתי ספר יסודיים (עד כיתה ו'), 9 בתי ספר של 8 כיתות, 13 חטיבות ביניים, ו-11 תיכונים. בברמינגהאם רבתי נמצאות גם מספר מערכות חינוך עצמאיות, השייכות למחוז ג'פרסון, מחוז שלבי, וברמינגהאם גופא.
מספר בתי ספר בעיר נחשבים כטובים מסוגם בארצות הברית. בית הספר הבינלאומי של מחוז ג'פרסון לבוגרי תואר ראשון, הנמצא בפרוור איירונדייל, דורג בשנת 2006 על ידי השבועון "ניוזוויק" כמספר אחת במדינה, וגם לאחר מכן הוא נשאר ברשימת חמשת הטובים ביותר. בתי ספר נוספים מוקמו גבוה בפרסומים שונים. ביניהם: בית הספר התיכון של מאונטיין ברוק, בית הספר התיכון של וסטביה הילס, ובית הספר לאמנות טהורה של אלבמה, הנמצא במרכז ברמינגהאם. גם מספר מכינות הנמצאות בעיר זכו להערכה חיובית: בית הספר אלטמונט בברמינגהאם, ובית הספר אינדיאן ספרינג, הנמצא בצפון מחוז שלבי, על יד פלהם.
תרבות
ברמינגהאם היא עיר התרבות והבידור של אלבמה. בעיר מספר גלריות אמנות ומוזיאונים, קבוצות בלט ואופרה, תיאטראות ותזמורת סימפונית, ירידים ותערוכות, פסטיבלים ועוד.
תיאטרון
בשנת 1987 פשטה חברת הסרטים את הרגל, והתיאטרון נרכש על ידי תאגיד ברמינגהאם לנדמרקס, מלכ"ר הפועל בעיר. מאותה עת החל התיאטרון לשמש להופעות אמנים, הקרנות סרטים, קונצרטים ועוד.
ב-1998 עבר התיאטרון שיפוץ ושחזור יסודיים. לאחר 8 חודשי עבודה, חזר הברק לתיאטרון, כפי שהיה נראה בעת הקמתו, עם ריקועי זהב חדשים או מחודשים, שטיחים ווילונות חדשים ויפים ואביזרים דקורטיביים נוספים.
פסטיבלים ותערוכות
בברמינגהאם מספר פסטיבלים שנתיים, בנושאי מוזיקה, סרטים ומורשת מקומית.
ספריות
בברמינגהאם פועלת ספרייה ציבורית בת עשרים ואחת שלוחות, המעניקה שירות לכלל הציבור, בהשאלת חומרי לימוד וקריאה למבוגרים ונוער.
יהדות ברמינגהאם
קהילה יהודית ראשונה התארגנה בברמינגהאם עוד בשנת 1882, כאשר היא הייתה עיירת כורים קטנה עם כ-2,000 תושבים. הקהילה שהתארגנה הייתה רפורמית וכונתה "טמפל עמנואל". בשנת 1886 הם בחרו רב ובשנת 1889 בנו בית כנסת. הקהילה גדלה, וסכסוך פנימי נגד הרב הביא לפיצולה; היא שבה והתאחדה לאחר שהרב פרש. ארגון נשים של הקהילה דאג החל משנת 1884 לאחזקת בית הקברות ומקום התפילה ועסק בפעילות חסד שכללה קניית פרות לצורך אספקת חלב לילדי עניים. בשנת 1900 אירח מבנה בית הכנסת של הקהילה את גן הילדים הציבורי הראשון בעיר, ובשנת 1902 הקימה הקהילה גן ילדים ראשון שהלימודים בו היו בחינם.
בשנת 1889 התארגנו יהודים שהגיעו לארצות הברית ממזרח אירופה להקמת מניין תפילה אורתודוקסי. הקהילה האורתודוקסית, שהתארגנה באופן רשמי בשנת 1891 בשם "כנסת ישראל", הקימה בית קברות יהודי נפרד וקיימה תפילות בבתים פרטיים ובאולמות שכורים, לעיתים גם בכיתות של בית הכנסת הרפורמי. הקהילה הקימה ארגוני חסד, בנתה בית כנסת בשנת 1903 והקימה בית ספר יהודי בשנת 1912. בשנת 1907 עזבו את הקהילה כ-40 משפחות, שלא היו מרוצות מהגישה הדתית הנוקשה של הקהילה, והקימו קהילה אורתודוקסית נוספת תחת השם "קהילת בית אל". בשנת 1944 הצטרפה קהילה זאת לתנועה הקונסרבטיבית.
מדריך הארגונים היהודיים המקומיים של ארצות הברית, שיצא לאור בשנות ה-20 של המאה ה-20, קובע כי בשנת 1919 מנתה הקהילה היהודית בברמינגהאם כ-3,500 נפש.
הקהילה היהודית בברמינגהאם התנגדה להשתתפות של יהודים, דוגמת ריצ'רד וינוגרד, בפעילות מחאה נגד ההפרדה הגזעית, שהתבצעה בשנות ה-60 של המאה ה-20. הסיבות שהועלו להסבר גישה זאת הן, שהאוכלוסייה היהודית בדרום ארצות הברית אימצה את השקפותיהם של הלא-יהודים הלבנים שבסביבתם חיו, או שלא רצתה לערער את הדו-קיום השלו ששרר בינם לבין הלא-יהודים בסביבתם.
כיום יש בעיר כ-4,500 יהודים. כתשעים אחוז מיהודי ברמינגהאם רואים עצמם קשורים לקהילה יהודית מסוימת. בעיר ישנם שני בתי כנסת אורתודוקסיים, ארבעה קונסרבטיביים, תשעה רפורמיים, אחד של קהילת היהדות ההומנית ואחד בלתי מזדהה.
הפדרציה היהודית של ברמינגהאם (Birmingham Jewish Federation) היא הגוף העיקרי המרכז את פעילות הקהילה בכל הקשור לתכנון והקמה של מוסדות קהילתיים, שירותים לקהילה ותמיכה במדינת ישראל. הפדרציה נוסדה ב-1971, כממשיכת דרכה של הקרן היהודית המאוחדת (United Jewish Fund) שפעלה בעיר מאז שנת 1938. הפדרציה פועלת במאה העשרים ואחת תחת המטרייה הכללית של איחוד הקהילות היהודיות, ומגייסת מחברי הקהילה למעלה משני מיליון דולר בשנה. בין יתר פעולותיה עוסקת הפדרציה בתמיכה כספית בעיר ראש העין - עיר תאומה לברמינגהאם.
ערים תאומות
עיריית ברמינגהאם הקימה רשות מיוחדת לניהול בריתות ערים תאומות. כיום יש לעיר 13 ערים תאומות ברחבי העולם:
תורת המיתרים
תורת המיתרים או תאוריית המיתרים (באנגלית: String theory) היא תאוריה פיזיקלית הגורסת כי הצורה הגאומטרית של כל חלקיק אינה נקודה (בעלת אפס ממדים), אלא צורה חד-ממדית הקרויה "מיתר" (כמו-כן קיימות ממברנות בעלות מספר רב יותר של ממדים - דו-ממדית, תלת-ממדית עד אחד-עשר ממדים). מיתר יכול להיות סגור (בצורת לולאה) או פתוח (כלומר בעל קצוות חופשיים, בצורת קו), ויכול להתנודד באופני תנודה שונים (כפי שמיתר של גיטרה יכול להשמיע צלילים שונים). ההבדל בין חלקיקים שונים הוא בהיותם מיתרים פתוחים או סגורים, ובאופן התנודה שלהם.
בשל גודלם הזעיר של המיתרים (שעשוי להיות קטן כאורך פלאנק), ובגלל המספר הגדול של הפתרונות השונים של משוואות התאוריה, וכן עקב קשיים מתמטיים, לא ניתן כיום לבחון תאוריה זו בניסויי מעבדה, ולכן יש פיזיקאים המתייחסים אליה כאל פרשנות פילוסופית או מודל מתמטי בלבד, ואף כפסאודו מדע, ואחד ממתנגדיה הבולטים הוא הפיזיקאי האמריקאי שלדון גלאשו, זוכה פרס נובל לפיזיקה.
תורת היחסות הכללית, שעוסקת בקני מידה גדולים (כוכבים, גלקסיות ומבנה היקום), אינה מתיישבת עם תורת השדות הקוונטית, שעוסקת בקני מידה קטנים (עד החלקיקים הקטנים ביותר הידועים). תורת המיתרים מאחדת בין שתי תורות אלו. איחוד כזה (תורת כבידה קוונטית) נדרש בין השאר כדי להבין טוב יותר את ההתנהגות של גרמי שמיים כמו חורים שחורים ואת ראשית היקום ומבנהו הכולל והתנהגותו במרחקים שקרובים לסדרי גודל של אורך פלנק.
תפקיד נוסף של תורת המיתרים הוא בתיאור תורות כיול הדומות לכרומודינמיקה קוונטית (QCD), שהיא התורה המתארת את התנהגותם של הקווארקים (המרכיבים הקטנים ביותר של גרעין האטום).
לאורך השנים תורת המיתרים התפתחה בצורה ניכרת ושולבה בה סימטריית-העל (סופרסימטריה), ולכן כיום היא נקראת: "תורת העל-מיתר".
רקע
תורת השדות הקוונטית מבוססת על שילוב של מכניקת הקוונטים ותורת היחסות הפרטית, והיא הבסיס התאורטי כמעט לכל התופעות הידועות. היא עוסקת בפיזיקה של קנה מידה קטן ביותר, עד מיליארדית של מיליארדית המטר (אלפית מגודלו של גרעין האטום). היא מתארת את התנהגותם של כל החלקיקים האלמנטריים הידועים (כמו אלקטרונים, פוטונים וקווארקים) ומתארת את הכוח האלקטרומגנטי, הכוח הגרעיני החזק והכוח הגרעיני החלש.
אפי נוה
אפרים (אפי) נוה (נולד ב-15 בדצמבר 1968) הוא עורך דין ישראלי, שכיהן כראש לשכת עורכי הדין בישראל בשנים 2015–2019. קודם לכן כיהן כיושב ראש ועדת האתיקה במחוז תל אביב והמרכז, כראש מחוז תל אביב והמרכז, כחבר במועצה הארצית של לשכת עורכי הדין וכחבר בוועד המרכזי של הלשכה. הוא שותף מייסד במשרד עורכי הדין "אטיאס-נוה".
תורת המיתרים
רקע
תורת היחסות הכללית עוסקת בכבידה, ומספקת בסיס תאורטי להבנתם של חורים שחורים ושל התנהגות היקום בכללותו (קוסמולוגיה). עם זאת, תורת היחסות הכללית אינה עולה בקנה אחד עם תורת השדות הקוונטית. תורה שתאחד את שתיהן תיקרא "תורת כבידה קוונטית", וידועה בעולם הפיזיקה גם בשם "התורה של הכול". תורה כזו נדרשת כדי להבין את הפיזיקה בתוך חור שחור, את ראשית היקום (ליתר דיוק במיליארדית השנייה הראשונה של היקום), ופיזיקה באנרגיות גבוהות מאוד (כאלו שעדיין לא ניתן להגיע אליהן במאיצי חלקיקים).
אפי נוה
ב-13 ביוני 2017 נבחר על ידי לשכת עורכי הדין כאחד מנציגיה בוועדה לבחירת שופטים. כהונתו החלה בחודש ינואר 2018.
תורת המיתרים
רקע
ב-1984 התברר שתורת המיתרים עשויה להיות תורה כזו. לפני כן פותחה תורת המיתרים בניסיון לתאר את הפיזיקה בתוך גרעין האטום ומרכיביו (הפרוטון והנייטרון). כיוון זה ננטש לאחר פיתוחה של הכרומודינמיקה הקוונטית (QCD), אך בשנים האחרונות התברר שתורת המיתרים עשויה להתאים גם לכך.
בלשון המעטה: תורת המיתרים החלה מהרצון "להשלים" למכניקת הקוונטים את כוח הכבידה. בתורת הקוונטים יש מודל בשם "המודל הסטנדרטי" המתאר את ההתנהגות של חלקיקים קטנים מאוד והכוחות הפועלים עליהם, וחסר בו כוח הכבידה. הנחת הבסיס שכל חלקיק עשוי מיתרים, משלימה את החסר, ובאופן כללי יש תהליך שנראה טבעי ומוביל להנחת בסיס זו.
אפי נוה
ב-16 בינואר 2019 נעצר ונחקר באזהרה כחשוד העיקרי בפרשה של שוחד מיני במינוי שופטים. בעקבות חשיפת הפרשה התפטר נוה מתפקידו כראש לשכת עורכי הדין. ב-21 במרץ 2021 החליט המשנה לפרקליט המדינה שלא להעמידו לדין בפרשה זו.
ביוגרפיה
נולד כאפרים נבעה לדני ואדה נבעה, ילידי עיראק. הוא גדל והתחנך באשקלון. בתיכון למד בבית הספר ע"ש "תגר" באשקלון. ב-1987 התגייס לצה"ל ושירת תחילה בחיל השריון, אך לאחר תאונת דרכים רוב שירותו הסדיר היה בממר"ם.
תורת המיתרים
רקע
תורת המיתרים מנוסחת בדרך כלל עם תורת הפרעות סביב רקע קבוע. אמנם ייתכן שתיאוריה שהוגדרה בדרך זו אינה תלויית רקע באופן מקומי, אך אם זה המצב, מדובר באי-תלות שאינה גלויה, וכלל לא ברור מה המשמעות המדויקת של תוצאה כזו. ניסיון אחד לנסח את תורת המיתרים בצורה בלתי תלויה בעליל ברקע הוא תורת שדות המיתרים, אך עד כה הושגה התקדמות מעטה בהבנתה.
אפי נוה
ביוגרפיה
ב-21 ביוני 2011 נבחר לראש מחוז תל אביב והמרכז בלשכת עורכי הדין, שהוא המחוז הגדול בלשכה שאיגד בתוכו, עד שנת 2019, כ-70 אחוזים מעורכי הדין בישראל. ב-2012 ייסד את "המדרשה למשפט מעשי של מחוז תל אביב והמרכז", שהיא פרי שיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים במחוז תל אביב והמרכז ומטרתה לספק לעורכי הדין העשרה מקצועית.
תורת המיתרים
עקרונות תורת המיתרים
בבסיס התאוריה עומד התיאור של חלקיקים יסודיים לא כעצמים נקודתיים אלא כבעלי אורך סופי (חד-ממדיים) - כעין חוט. חוט זה יכול להיות בעל קצוות חופשיים, ואז הוא קרוי "מיתר פתוח", או כמעגל ללא קצה (כלומר, באופן שקול - שקצותיו מחוברים זה לזה), ואז הוא קרוי "מיתר סגור". מיתר יכול להתפצל לשניים, ושני מיתרים יכולים להתאחד (למשל כשקצות מיתרים פתוחים נפגשים). זה מתאר מצב בו חלקיק אחד פולט או בולע חלקיק אחר, וכך ניתן פתח להסביר את האינטראקציות בין חלקיקים (ראו תורת השדות הקוונטית).
אם לחלקיק נקודתי במרחב יתווסף ציר זמן דמיוני, החלקיק - בחלוף הזמן - ינוע לאורך קו כאשר הוא מתקדם בזמן (אם החלקיק נייח במרחב, הוא ינוע לאורך ציר הזמן; אם הוא נע במרחב, הוא ינוע הן לאורך ציר הזמן והן במרחב). הקו המתאר את תנועת החלקיק נקרא "קו עולם" (Worldline). בתורת המיתרים, מוחלף החלקיק במיתר (בעל אורך), ואז במקום קו-עולם יתקבל משטח דו-ממדי, הקרוי "יריעת עולם" (Worldsheet).
אפי נוה
ביוגרפיה
במהלך כהונתו כיושב ראש ועדת האתיקה של מחוז תל אביב והמרכז, ערך רפורמה בכללי האתיקה של לשכת עורכי הדין בעניין התרת והרחבת הפרסום האינטרנטי, לרבות שינוי גישת הוועדה ביחס לכללי הפרסומת של עורכי דין והתאמתם לעידן האינטרנט.
תורת המיתרים
עקרונות תורת המיתרים
לכן מבחינה מתמטית, תורת המיתרים מוגדרת על ידי שיכון של יריעה דו-ממדית (יריעת העולם) בתוך מרחב אחר, אשר לפחות בחלקו מייצג את המרחב-זמן המוכר לנו. אותו חלק של השיכון אשר מתאר שיכון במרחב-זמן, כולל פונקציה מהיריעה הדו-ממדית לקואורדינטות במרחב-זמן, וכך קואורדינטות אלה הופכות לשדות אשר מוגדרים ביריעה הדו-ממדית. שדות אלה מוגדרים כשדות קוונטיים.
אפי נוה
ביוגרפיה
בינואר 2012 הוביל את המאבק הציבורי בפרשה שכונתה "הפרוטוקול המשופץ" של סגנית נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב, ורדה אלשיך, כאשר ועדת האתיקה וועד המחוז בראשותו הגישו תלונה נגד השופטת לנציב תלונות הציבור על השופטים, וזאת לאור מעשיה, שכללו עריכת 36 שינויים ותוספות לפרוטוקול דיון של בית המשפט בסיומו של הדיון בהיעדר הצדדים. נציב תלונות הציבור על השופטים, השופט אליעזר גולדברג, מצא את התלונה כמוצדקת ופורום ראשי המחוזות בלשכה בהנהגתו של נוה הוביל מאבק להעברתה של השופטת מכהונתה, אך שר המשפטים, יעקב נאמן הוביל לפשרה שבמרכזה הסתפקות בהחלטתו של נשיא בית המשפט העליון, אשר גרוניס, על אזהרה חמורה לאלשיך.
תורת המיתרים
תורת המיתר הבוזוני
יריעת העולם היא משטח דו-ממדי שממוקם בתוך העולם שלנו (המונח המתמטי הנכון הוא: משוכן בעולם שלנו). מכאן, שאפשר לשרטט את המשטח הדו-ממדי על דף, אם לכל נקודה בדף נקבע היכן היא ממוקמת בעולם האמיתי מבחינת ארבעה ממדים: שלושה ממדי מרחב (הצירים X, Y, Z) ממד הזמן (הציר T). למעשה, תורת המיתר הבוזוני מנבאת קיומם של 26 ממדים (ממד זמן ו-25 ממדי מרחב). במקרה שהוצג לעיל, ניתן לומר שקיימות ארבע פונקציות מהדף לעולם האמיתי: הפונקציות X, Y, Z ו-T, המתוארות על ידי שדות פיזיקליים. כלומר, אנו חושבים על מיקומו של המיתר במרחב ובזמן כנקבע על ידי שדות פיזיקליים שפועלים עליו.
אפי נוה
ביוגרפיה
בהיותו ראש מחוז תל אביב בלשכת עורכי הדין, קרא לעורכי הדין להעדיף העסקת עורכי דין צעירים על פני מתמחים, בשל הצפת הענף ועל פי הכלל של עניי עירך קודמים.
תורת המיתרים
תורת המיתר הבוזוני
התנועה של המיתר במרחב ובזמן תלויה בחוקים הפיזיקליים אשר שולטים בהתנהגות השדות הללו. חוקים אלה מבוססים על ההנחות הבאות:
התורה הפשוטה ביותר שמקיימת עקרונות אלה היא תורת המיתר הבוזוני, ובה יריעת העולם (המשטח הדו־ממדי) מתנהגת בעולם שלנו, הקרוי ה"מרחב-זמן", כיריעה גמישה (כלומר כמו גומי מתוח וגמיש, או כמו עור של תוף).
אפי נוה
ראש לשכת עורכי הדין
בינואר 2017 הגיש נוה תביעה בגין עוולת פרסום לשון הרע על סך של כמיליון ש"ח נגד העיתונאית שרון שפורר. לתביעה זו גייס נוה את לשכת עורכי הדין שגם תבעה את שפורר, זאת בעקבות סדרת כתבות שפרסמה ביוני 2017, ובהן העלתה טענות לפיהן ייתכן שמקורבים לנוה ותורמים של מסעות הבחירות שלו זכו לעדיפות בקבלת תיקי בוררות המופנים ללשכת עורכי הדין. נוה הכחיש את האמור בכתבות ואף טען כי פרסומיה של שפורר, במקביל להליך המשפטי המתנהל ביניהם, מנוגדים לכללי האתיקה העיתונאית. בספטמבר 2019 ביקשו נוה ולשכת עורכי הדין להפסיק את ההליכים נגד שפורר. בית המשפט קיבל את הבקשה, דחה את התביעה נגד שפורר ופסק לזכותה הוצאות בסך של 70,000 ש"ח.
תורת המיתרים
תורת המיתר הבוזוני
מעקרונות אלה נובעות התוצאות הבאות:
אינטראקציות בין חלקיקים
כאשר אנו משכנים את יריעת העולם (המשטח הדו־ממדי) במרחב-זמן (כלומר בעולם שלנו), יכולות להיות לו צורות שונות. כך, מיתר סגור יכול להיראות כצינור (כלומר לולאה שמתחנו על פני ציר הזמן), אבל הוא יכול להיראות אחרת - למשל, כצינור שמתפצל לשני צינורות, או כטורוס (צורת בייגלה) שממנו יוצאים שני צינורות, וכן הלאה. מיתר פתוח יכול להיראות כסרט (כלומר קו קצר שמתחנו על פני ציר הזמן), אבל גם כסרט שמפצל לשני סרטים, וכיוצא בזה.
אפי נוה
ראש לשכת עורכי הדין
בנובמבר 2017 התפרסם תחקיר של עמרי אסנהיים בתוכנית "עובדה", אשר הציג את הרקע להליך מינוי השופטים במדינה. נוה התראיין לתחקיר והציג בו את עמדותיו בנוגע למינוי שופטים ואת שיתוף הפעולה שלו עם שרת המשפטים איילת שקד. במהלך התחקיר הקליט נוה את משתתפי כנס לשכת עורכי הדין באילת.
תורת המיתרים
אינטראקציות בין חלקיקים
צינור שמתפצל לשני צינורות מייצג למעשה מיתר סגור (לולאה) שמתקדם בזמן, ובשלב מסוים מתפצל לשני מיתרים סגורים. הדבר מתאר, לפיכך, חלקיק שמתפצל לשניים, או - חלקיק שפולט חלקיק אחר. באותו אופן, סרט שמתפצל לשני סרטים מייצג מיתר פתוח (קו) שמתפצל לשני מיתרים פתוחים, או - שוב - חלקיק שפולט חלקיק אחר. כך, אלקטרון הפולט פוטון מיוצג על ידי מיתר (האלקטרון) שמתפצל לשני מיתרים (האלקטרון והפוטון).
אפי נוה
ראש לשכת עורכי הדין
הוא התפטר מתפקידו בינואר 2019. במקומו נבחר אבי חימי.
לאחר סיום התפקיד
במאי 2021, דווח כי תיווך בין איילת שקד לבנימין נתניהו במגעים להרכבת ממשלה וניסה למנוע הקמת ממשלה בראשות נפתלי בנט ויאיר לפיד. שקד הכחישה.
תורת המיתרים
אינטראקציות בין חלקיקים
לפיכך אינטראקציות בין חלקיקים, שהם עיקרון בסיסי בתורת השדות הקוונטית שמניחה אותן כאקסיומה ללא הסבר, נובעות מתורת המיתרים באופן טבעי ולמעשה מוסברות על ידה כנובעות מטופולוגיות שונות של יריעת העולם.
אפי נוה
לאחר סיום התפקיד
ביוני 2023 התמודד בבחירות לראשות לשכת עורכי הדין וקיבל רק 19% מקולות הבוחרים, ובכך הפסיד ליריבו עמית בכר.
תורת המיתרים
ספקטרום וספין
בהינתן החוקים השולטים בשדות שעל המיתר, ניתן לחשב כיצד שדות אלה יכולים להשתנות. השדות מייצגים את מיקומן של הנקודות השונות של המיתר במרחב-זמן, ולכן השינויים בשדות מייצגים הן את תנועתו של המיתר במרחב, והן תנודות במיתר - בדומה למיתר של גיטרה, שיכול להתנודד.
אפי נוה
הרשעה בפלילים
בשנת 2018 נחקר באזהרה בחשד למרמה ולעבירה על חוק הכניסה לישראל. על פי החשד, ניסה לסייע לזוגתו שנלוותה אליו, בר כץ, להיכנס לישראל מבלי להציג את דרכונה. נוה הודה בחקירתו בביצוע המעשה וכן בסיוע לכץ לצאת מהארץ ללא ביקורת דרכונים. נוה הסביר את מעשהו ברצונו להסתיר מאשתו את נסיעתו עם זוגתו לחו"ל מאחר שלטענתו הוא נתון למעקבים של חוקרים פרטיים בעקבות משפט גירושים. ב-25 בדצמבר הוגשו כתבי אישום נגד נוה ונגד כץ בגין יציאה מישראל שלא כחוק בצוותא, כניסה לישראל שלא כחוק בצוותא וקבלת דבר במרמה בצוותא. עם פרסום החשדות נגדו השעה עצמו נוה מהוועדה לבחירת שופטים, ועם הגשת כתב האישום הודיע על פרישתו מהוועדה. ב-27 בדצמבר 2018 טען נוה בריאיון לתוכנית "עובדה" כי הוא סירב למינויו של שי ניצן, אשר כיהן באותה העת כפרקליט המדינה, לכהונה בבית המשפט העליון, ובשל סירובו זה, הועמד נוה לדין. פרקליטות המדינה הכחישה ודחתה על הסף את טענות נוה.
תורת המיתרים
ספקטרום וספין
למעשה, התנודות על המיתר קובעות כיצד הוא ינוע במרחב ובזמן, וגם אילו אינטראקציות יהיו לו. שני גורמים אלה קובעים מה יהיו תכונותיו הפיזיקליות של המיתר למתבונן מבחוץ (למשל לפיזיקאי שמבצע ניסוי), ולכן הם למעשה קובעים איזה מין חלקיק יהיה המיתר - האם הוא יהיה פוטון, אלקטרון או חלקיק מסוג אחר.
אפי נוה
הרשעה בפלילים
בספטמבר 2022 הורשעו נוה ובת זוגו בעבירות של כניסה ויציאה מישראל שלא כחוק ובקבלת דבר במרמה בפרשה. בנובמבר 2022 נגזר עונשו לחודשיים מאסר על תנאי וקנס של 2,000 ש"ח. במאי 2023 דחה בית המשפט המחוזי מרכז את בקשתם למחיקת האישום, בין השאר נטען בפסק הדין ש"הגם שלמעשים אין קשר ישיר לתפקידו ולמעמדו של המערער בתקופה הרלוונטית כיו"ר לשכת עורכי הדין, הרי שלא ניתן להתעלם מתפקידו ומעמדו זה בעת בחינת האינטרס הציבורי". בנוסף לכך דחה בית המשפט גם את בקשת המדינה להחמרת העונש שהוטל על הזוג.
תורת המיתרים
ספקטרום וספין
כך ניתן לקבוע מהו הספקטרום של התאוריה, כלומר אילו חלקיקים יש בה.
אפי נוה
חשד לשוחד תמורת מינויים
בחודש ינואר 2019 נעצר נוה ונחקר באזהרה בחשד שפעל למינוי וקידום שופטים בתמורה לשוחד מיני, בפרשה שזכתה לכינוי פרשת המין והמינויים. בעקבות זאת התפטר מתפקידו כראש לשכת עורכי הדין. בסיום החקירה הודיעה המשטרה שהתגבשה תשתית ראייתית כנגד אפי נוה ונגד השופטת אסתר כרייף לביצוע עבירות מתחום טוהר המידות, ובדצמבר 2019 הודיעה הפרקליטות על החלטתה להעמיד את נוה ואת כרייף לדין באשמת שוחד, וזאת בכפוף לשימוע.
המידע שהחל חקירה זו הועתק מהטלפון הסלולרי של נוה שנמסר לעיתונאית גלי צה"ל הדס שטייף, שמסרה אותו לחוקר פרטי לשם פריצתו. ב-20 בינואר 2019 הגיש נוה תלונה במשטרה נגד שטייף בגין נטילת הטלפון הנייד שלו ללא רשות ובגין הפריצה אליו. בנוסף תבע נוה מגלי צה"ל ושטייף פיצוי של כ-7 מיליון ש"ח והשבת כל ההעתקים של כל החומרים שהיו במכשיר הטלפון. במאי 2019 הגדיל נוה את סכום התביעה ב־141,000 ש"ח נוספים, בעקבות פרסומים של שטייף נגדו שבהם כינתה אותו – בין היתר – "תולעת אשפה".
תורת המיתרים
ספקטרום וספין
בתורת המיתר הבוזוני מתקבלים מספר סוגי חלקיקים חסרי מסה, ביניהם: בוזוני כיול - שיכולים לכלול בתוכם את הפוטון ואת יתר החלקיקים, הנושאים את כל הכוחות מלבד הכבידה. גרביטון - החלקיק הנושא את הכבידה.
אפי נוה
חשד לשוחד תמורת מינויים
במרץ 2021, לאחר שימוע שנערך לנוה, החליט המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים מומי למברגר לסגור את התיק נגד נוה ונגד כרייף. לדברי למברגר, הפריצה למכשיר הנייד של נוה נעשתה שלא כדין, ובית המשפט עלול לפסול את הראיות שנבעו ממנה. בנוסף, "יהיה זה לא הוגן, ולא נכון, לעשות שימוש בראיות שמקורן בפגיעה קשה בפרטיותו ובזכויותיו של נוה".
תורת המיתרים
ספקטרום וספין
בנוסף, התורה מנבאת את קיומם של חלקיקים רבים בעלי מסה גדולה מאוד, שבפועל לא ניתן לראות כיום (כיוון שנדרשים מאיצי חלקיקים ענקיים כדי ליצור אותם). כמו כן, אחד החלקיקים בתורה הוא טכיון (ראו להלן).
אפי נוה
חיים אישיים
נוה נשוי לבר נוה, להם שתי ילדות משותפות והם מתגוררים בתל אביב. מנישואיו הקודמים הוא אב לשישה. אחיו הוא צביקה נוה, מיסד קבוצת CGI.
תורת המיתרים
ספקטרום וספין
כיוון שהתורה כוללת גרביטונים, היא תורת כבידתית, וכוללת בתוכה גם את תורת היחסות הכללית (ליתר דיוק באנרגיות נמוכות - כלומר בתנאים שאנו נתקלים בהם בפועל - תתקיים תורת היחסות הכללית המוכרת לנו, ובאנרגיות גבוהות יותר היא כבר לא תהיה מדויקת). כך, אפשר לחשוב על שדה כבידה כעל אוסף של המוני גרביטונים.
תכונות המרחב-זמן
בתורת היחסות הכללית, המרחב-זמן יכול להיות עקום, וניתן לחזות כיצד המבנה של המרחב (והיקום כולו) יתפתח עם הזמן. כיוון שתורת המיתרים כוללת בתוכה את תורת היחסות הכללית, הרי שגם היא אמורה לחזות זאת.
אם מתעלמים מכך ומניחים שהמרחב-זמן הוא שטוח ("רגיל"), אז ניתן להראות, שלא ייתכן שיש רק ארבעה שדות כאמור (X, Y, Z ו-T), כלומר שלושה ממדי מרחב וממד זמן. למעשה נדרשים 26 שדות, כלומר 26 ממדים (25 ממדי מרחב וממד זמן). הסיבה לכך היא, שאם אין בדיוק 26 שדות כאלה, אז התורה היא אנומלית.
תורת מיתר כזו, שבה מניחים שלמרחב-זמן צורה מסוימת, ומתעלמים מהעובדה שהמיתרים עצמם יכולים לשנות את צורתו של המרחב-זמן, קרויה תורת מיתר הפרעתית, כיוון שהמיתרים הם "הפרעות" - שינויים קטנים - במרחב-זמן, ולא גורמים בו לשינויים גדולים. אך למעשה, אוסף גדול של מיתרים יגרום ליצירה של שדה כבידה, שמשנה את צורת המרחב והזמן. לאפקטים הקשורים בכך קוראים אפקטים לא הפרעתיים.
אפקטים לא הפרעתיים
אפקטים לא הפרעתיים חשובים בתורת המיתר כוללים:
הטכיון
כאמור, כל אופן תנודה על המיתר הוא חלקיק מסוג מסוים. התנודות הפשוטות ביותר של המיתר הפתוח הן פוטונים, והתנודות הפשוטות ביותר של המיתר הסגור הן גרביטונים או חלקיקים אחרים הקשורים לכבידה. אבל אופן התנודה הבסיסי ביותר הוא - שאין כלל תנודה. במקרה כזה, המיתר - בהיותו גמיש - "קורס" לנקודה, כלומר שכל הקו שממנו המיתר "עשוי" נמצא באותה נקודה במרחב (במקרה כזה נאמר שיריעת העולם - שמייצגת את התקדמות המיתר לאורך ציר הזמן - אינה ממלאת משטח במרחב-זמן, אלא רק קו).
ההתנהגות של חלקיק כזה במרחב זמן היא של טכיון, והמשמעות בפועל היא שחלקיקים כאלה ייווצרו ללא גבול, וישנו את המרחב-זמן באופן שישנה לחלוטין את התאוריה - תהליך הקרוי התעבות טכיונים. לפיכך תורת המיתר הבוזונית אינה עקבית (כלומר, יש בה סתירה פנימית).
אפשר להבין מדוע חלקיקים כאלה יכולים להיווצר ללא גבול, אם נחשוב על כך שלמיתר יש מתיחות, כלומר הוא שואף להיות באורך מינימלי: כאשר מיתר מתפצל לשניים, האורך הכולל גדל (במקום מיתר אחד באורך מסוים, יש עכשיו שני מיתרים - שאורכם הכולל יחד כפול). אבל אם המיתר הוא במצב של טכיון, אין לו אורך כלל (הוא מרוכז כולו בנקודה), ולכן אם יתפצל לשניים האורך הכולל לא יגדל. ניתוח זה אינו מדויק כיוון שהוא מתעלם מאנרגיית קזימיר של המיתר, אבל הוא טוב מספיק לענייננו.
תורת העל-מיתר
בתורת המיתר הבוזונית מספר בעיות, שהחשובות שבהן הן:
שלוש הבעיות הללו נפתרות על ידי תורת העל-מיתר. בתורה זו, קיימים ביריעת העולם שדות נוספים מלבד אלה המתארים את מיקומו של המיתר. אפשר לחשוב על שדות אלה כמייצגים "חיצים" במרחב-זמן, כלומר מצבו של כל מיתר מוגדר לא רק לפי מיקומו ותנועתו במרחב-זמן, אלא גם לפי חיצים שאפשר לצייר עליו, כאשר בכל נקודה חץ שיכול להצביע למקום אחר.
קיימת סימטריה בין השדות המתארים חיצים אלה, לבין השדות המתארים את מיקומו של המיתר. כיוון שהראשונים הם פרמיוניים והאחרונים הם בוזוניים, הסימטריה המקשרת ביניהם היא סימטריית-על (סופרסימטריה), ומכאן השם "תורת העל-מיתר". יריעת העולם במקרה כזה נקראת "סופרסימטרית".
למעשה קיימות מספר גרסאות של תורות על-מיתר, אבל להלן נעסוק בחמש החשובות שבהן, שלהן תכונות משותפות רבות.
תכונות המרחב-זמן: במרחב שטוח חייבים להיות עשרה ממדים, ולא 26 כמו בתורה הבוזונית. כמו כן, המרחב-זמן הוא, כאמור, סופרסימטרי. מתכונותיה של סימטריית-העל נובע, שהפיזיקה בקני המידה של אורך המיתר תהיה דומה לפיזיקה בקני מידה גדולים הרבה יותר, כלומר הניבויים של תורת העל-מיתר יהיו ישימים גם לקני מידה שקרובים לאלה שאנו מסוגלים למדוד כיום.
אפקטים לא הפרעתיים: כמו בתורה הבוזונית, גם בתורה זו קיימות ממברנות דיריכלה, ודואליות מסוגים שונים.
ישנן חמש וריאציות עיקריות של תורת העל-מיתר:
ידוע מה כל אחת מהתורות הללו מנבאות רק במקרה שקבוע הצימוד בין המיתרים קטן, כלומר רק אם הסיכוי שמיתרים יתפצלו ויתאחדו הוא קטן. ואולם, כשם שהמיתרים עצמם יכולים לשנות את מבנה המרחב-זמן (כאשר הם במצב של גרביטונים), כך הם יכולים לגרום לשינויים בקבוע הצימוד (כאשר הם במצב של חלקיק הקרוי דילאטון). כלומר, המיתרים עצמם יכולים להשפיע על הסיכוי שהם יתפצלו או יתאחדו. לפיכך, אי אפשר להניח מראש שהסיכוי לכך הוא קטן.
דואליות ותורת ה-M
בין חמש תורות העל-מיתר שצוינו קיימת דואליות, כלומר תורה אחת בתנאים מסוימים שקולה לתורה אחרת בתנאים אחרים. קיימות עדויות לכך שכולן הן למעשה מקרים פרטיים של תורה בת 11 ממדים, הקרויה תורת ה-M שבה העצמים אינם מיתרים אלא ממברנות.
איך זה מסתדר עם העולם הארבע ממדי שלנו?
אף על פי שתורת העל-מיתר מנבאת את קיומם של עשרה ממדים (במרחב שטוח), ידוע כי העולם שלנו הוא בעל שלושה ממדים (ללא התחשבות בממד הזמן). מה קרה לששת הממדים האחרים? לכך מספר תשובות אפשריות:
כיום מקובל בדרך כלל שצורתם של ששת הממדים הנוספים חשובה מאוד, כיוון שהיא משפיעה על הפיזיקה שלנו בכך שהיא קובעת את תכונותיהם של החלקיקים.
הצלחות, הנוף ואתגרים לעתיד
בין ההצלחות של תורת המיתרים:
ביקורת על תורת המיתרים
הביקורת על תורת המיתרים נסמכת על קשת רחבה של טיעונים. להלן עיקרי הדברים:
מאיץ החלקיקים LHC, שהופעל בספטמבר 2008, עשוי לתת עדויות לקיומם של ממדים קומפקטיים ולקיומה של סימטריית-על.
קנדל גיל
קנדל סדריק גיל (באנגלית: Kendall Cedric Gill; נולד ב-25 במאי 1968) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1990–2005, בעמדות הקלע והסמול פורוורד.כשחקן ניו ג'רזי נטס השווה את שיא ה-NBA של-לארי קינון, למספר חטיפות של שחקן במשחק בודד, כשחטף 11 פעמים במשחק מול מיאמי היט ב-3 באפריל 1999. לאורך קריירת ה-NBA ממוצעיו עמדו על 13.4 נקודות, 4.1 ריבאונדים, 3.0 אסיסטים ו-1.6 חטיפות למשחק.
נעורים ומכללות
גיל נולד וגדל בעיר שיקגו שבאילינוי, ובין השנים 1986–1990 למד באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין. בעונתו השלישית בקבוצת האוניברסיטה קלע 15.4 נקודות למשחק ועזר להוביל אותה, לצד ניק אנדרסון, למעמד הפיינל פור של טורניר אליפות המכללות. במשחק חצי הגמר התמודדה אילינוי מול אוניברסיטת מישיגן, אותה הוביל גלן רייס לניצחון בתוצאה 83–81 ולהדחתה של אילינוי. בעונה העוקבת שיפר גיל את תפוקתו ל-20.0 נקודות למשחק, ונבחר לחמישיית העונה השנייה של ליגת המכללות על אף הדחתה של קבוצתו כבר במשחק הראשון של טורניר אליפות המכללות.
שארלוט הורנטס
גיל נלקח בבחירה החמישית של דראפט ה-NBA 1990 על ידי קבוצת שארלוט הורנטס, לקראת עונתה השלישית בליגה. במהלך עונת הרוקי שלו השתתף בתחרות ההטבעות של ה-NBA, ובסיומה נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה לאחר שקלע 11.0 נקודות בממוצע למשחק. בעונה הבאה הפך לקלע המוביל של קבוצתו עם 20.5 נקודות למשחק, ובעונת הוביל אותה לצד השחקנים הצעירים לארי ג'ונסון ואלונזו מורנינג למעמד הפלייאוף, לראשונה בתולדות הקבוצה. בסיבוב הפלייאוף הראשון גברו ההורנטס על בוסטון סלטיקס בתוצאה 3–1 הודות ליכולת מצוינת של שלושת כוכביה הצעירים, אך בשלב הבאה נכנעו לניו יורק ניקס בתוצאה 1–4.
סיאטל סופרסוניקס
לאחר 3 עונות בשארלוט נשלח גיל בטרייד לסיאטל סופרסוניקס בתמורה לדיינה בארוס ואדי ג'ונסון. בשתי עונותיו בסיאטל קלע כ-13.9 נקודות למשחק לצידם של גארי פייטון, שון קמפ ודטלף שרמפף, ובשתי העונות הודחה הקבוצה בסיבוב הפלייאוף הראשון.
בחזרה לשארלוט
לקראת עונת נשלח בחזרה לשארלוט הורנטס, בתמורה לקלע הרסי הוקינס.
ניו ג'רזי נטס
לאחר 36 משחקים באותה עונה שוב הועבר גיל בטרייד, הפעם לניו ג'רזי נטס עבור הרכז קני אנדרסון. עונת הייתה הטובה ביותר של גיל מבחינה סטטיסטית, כשקבע שיאי קריירה בנקודות (21.8) וריבאונדים (6.1) למשחק, אך קבוצתו רשמה מאזן שלילי 26–56 וסיימה את העונה במקום ה-13 באזור המזרחי. בעונת היה מלך החטיפות של ה-NBA, עם ממוצע של 2.7 חטיפות למשחק. במהלך אותה עונה גם השווה את שיא ה-NBA למספר חטיפות של שחקן במשחק בודד, כשחטף 11 פעמים במשחק מול מיאמי היט ב-3 באפריל 1999. בכך השווה את השיא שקבע שחקן סן אנטוניו ספרס לארי קינון בעונת.
שלהי הקריירה
בארבע העונות – שיחק במשך עונה אחת עם כל אחת מהקבוצות מיאמי היט, מינסוטה טימברוולבס, שיקגו בולס ומילווקי באקס, בהתאמה, וקלע במהלכן ממוצע של כ-7.9 נקודות למשחק.
לאחר הפרישה ממשחק
לאחר פרישתו שימש גיל כפרשן של משחקי שיקגו בולס ברשת הטלוויזיה המקומית "Comcast SportsNet Chicago".
בקיץ 2017 שיחק בליגת הכדורסל BIG3 עבור קבוצת "Power", בגיל 49.
יואל זוסמן
יואל זוּסמן (24 באוקטובר 1910 – 2 במרץ 1982) היה הנשיא הרביעי של בית המשפט העליון. חתן פרס ישראל למדעי המשפט לשנת ה'תשל"ה (1975).
ביוגרפיה
יואל הכהן-זוסמן נולד בשנת 1910 בקרקוב שבגליציה (אוסטרו הונגריה) (כעבור מספר שנים בתחומי המדינה הפולנית השנייה). למד משפטים באוניברסיטאות בפרנקפורט, היידלברג וברלין. בשנת 1933 קיבל את התואר דוקטור למשפטים ושנה לאחר מכן בשנת 1934 עלה לארץ ישראל. בשנת 1937 הוסמך כעורך דין על ידי שלטונות המנדט הבריטי והחל לעבוד במקצוע יחד עם מקס זליגמן ואלפרד ויתקון. בשנת 1944 הוא ייצג מתמודד ברשימת תימנים בערעור על תוצאות הבחירות לאספת הנבחרים, אך ערעורו נדחה.
הוא השתלם באוניברסיטת קיימברידג' ובשנת 1947 קיבל תואר LLB של אוניברסיטת לונדון.
זוסמן היה חבר ההגנה החל משנת 1941. עם פרוץ מלחמת העצמאות הוא שירת כתובע צבאי במסגרת צה"ל (סגן התובע הצבאי הראשי), עד שמונה בשנת 1949 למשרת שופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב.