cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
הפער המגדרי בוויקיפדיה
ביטחון עצמי
הבדלים מגדריים לגבי רמת הביטחון העצמי (המסוגלות העצמית) עשויים להשפיע על הפער המגדרי בוויקיפדיה. ביחס לנשים, גברים נוטים להיות בעלי ביטחון עצמי גבוה לגבי הידע שלהם, נכונות גבוהה לעמוד על דעתם ונטייה להעריך יתר על המידה את יכולותיהם. נשים, לעומתם, נוטות יותר לחוש חוסר ביטחון לגבי הידע שלהן ועשויות להרגיש כי עריכה בוויקיפדיה תהיה יהירה מצידן. כמו כן, בעוד גברים נוטים להציג את הדעות שלהם כעובדות, נשים נוטות להציג את הדעות שלהן כהצעות. הבדלים במידת הביטחון העצמי אינם מעידים על הבדלים ביכולות: נמצא כי גם במקרים שבהם נשים מצליחות יותר מגברים, הן חשות חוסר ביטחון לגבי הביצועים שלהן ומעריכות פחות את יכולתן ביחס לגברים. בנוסף, הבדלים ברמת הביטחון העצמי לא חייבים לנבוע מחוסר ביטחון של נשים: הם עשויים לנבוע גם מביטחון מופרז של גברים, המופיע אפילו כשהם טועים.
במחקר משנת 2012, שנערך בקרב קוראי ועורכי ויקיפדיה, נמצא כי אצל נשים הייתה סבירות גבוהה ב-43% מגברים לבחור באפשרות "אין לי מספיק ידע או ניסיון" כסיבה שבגינה הן אינן עורכות בוויקיפדיה. מחקר משנת 2015 מצא כי אחת הסיבות לכך שנשים לא תורמות לוויקיפדיה היא האמונה שלהן בחוסר יכולתן או כישרונן לתרום. בעוד גברים מרגישים בנוח לחלוק את הידע שלהם, נשים נוטות להזדקק לעידוד על מנת להשמיע את קולן ולחלוק את הידע שלהן.
בהתייחס לסוגיית הפער המגדרי, טוען מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי לגברים אין בעיה להביע את עצמם באופן סמכותי גם בנושאים שאין להם שום מושג בהם, בעוד נשים נוטות להיזהר יותר גם בנושאים שהן בקיאות בהם. בנוסף, גברים נוטים להציג את עמדותיהם באסרטיביות, ואופיה של הקהילה בוויקיפדיה מוביל להעדפת אופן ההתקשרות הגברי (האסרטיבי והסמכותי).
חוסר פנאי
אחד ההסברים לפער המגדרי נעוץ בטענה לפיה לנשים יש פחות זמן פנוי, משום שביחס לגברים הן משקיעות יותר זמן בעבודות משק הבית ובטיפול בילדים, אולם רוב הממצאים לא תמכו בהשערה זו. לפי דו"ח ויקימדיה הגרמנית, חוסר זמן נמצא כחסם המונע הן מגברים והן מנשים לערוך. לפי סקר ויקימדיה, נשים נוטות להשקיע 30% יותר זמן מגברים ברשתות החברתיות. חלק מהנשים אכן טוענות שהן פשוט עסוקות מדי, אולם מחקר משנת 2012 מצא כי הטענה לפיה הפער המגדרי נוצר בגלל פערים במידת הפניות אינה נתמכת בממצאים: לפי הממצאים, הסבירות כי גבר יבחר בתשובה "אין לי זמן לערוך" כסיבה שבגינה הוא אינו עורך בוויקיפדיה הייתה ב-19% מן הסבירות שאשה תעשה זאת. מחקר נוסף שנערך בקרב גברים ונשים שהפסיקו לערוך בוויקיפדיה, מצא כי הטענה שלנשים יש פחות זמן אינה נכונה. מחקר שנערך ביוון מצא כי מחסור בזמן כסיבה לאי-עריכה בוויקיפדיה אינו אופייני דווקא לנשים (שליש מהגברים ומהנשים בחרו בסיבה זו). עם זאת, בהודו נשים באופן מסורתי עסוקות יותר במטלות משק הבית ובגידול הילדים מאשר גברים, מה שמוביל לפערים מגדריים במידת הפניות.
ממשק
ממשק ויקיפדיה, הפועל בתחביר ויקי, עלול להרתיע נשים מלערוך. העיתונאית ג'ני קלימן טוענת כי תחביר ויקי נראה יותר כמו תוכנת מחשב מאשר כדף טיוטה. ב-2013 טענה שרה סטירץ' (Sarah Stierch), הממונה על נושא הפער המגדרי מטעם קרן ויקימדיה, כי ויקיפדיה תמיד הייתה ידידותית יותר לגברים מאשר לנשים בגלל הממשק המסובך, שעלול להרתיע נשים. לדבריה, האינטרנט התקדם מבחינה עיצובית, אולם ויקיפדיה נותרה מאחור; ויש לחשוב מחדש על עיצוב ויקיפדיה באופן שימשוך יותר נשים. לטענת מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, אחת הסיבות לפער המגדרי היא שפת הקוד שבה כתובה ויקיפדיה: שפה זו נוחה רק ל"גיקים", שהם גברים ברובם. לדבריו, מכיוון שהעריכה בוויקיפדיה היא פעולה טכנית, היא מדירה לא רק נשים אלא גם מבוגרים. וויילס הצביע על פיתוח העורך החזותי כפתרון אפשרי.
תרבות הקונפליקט
אחד הגורמים הנזכרים ביותר במחקר הוא תרבות הקונפליקט שבאה לידי ביטוי בהתנהגות תוקפנית ועוינת וב"מלחמות עריכה". תרבות הקונפליקט, המכלה הרבה מזמנם של עורכי ויקיפדיה, היא בעיה הולכת וגוברת באתר, ושיעור המחלוקות והעימותים בוויקיפדיה עולה בהתמדה. מחקר שבחן את הירידה העקבית במספר העורכים בוויקיפדיה מצא כי נטישת עורכים קשורה לעלייה להפיכת ויקיפדיה למקום פחות נעים ומושך, בעקבות התגברות של התנהגויות אנטגוניסטיות. עורכים רבים חווים את ויקיפדיה כמרחב עוין. סקר שנערך בקרב 1,200 עורכים לשעבר מצא כי 27% מתוכם נטשו את ויקיפדיה בגלל התנהגות גסת רוח מצד עורכים אחרים באתר (בקרב נסקרים שהיו עורכים פעילים מאוד, השיעור קפץ ל-53%). בקרב קהילת עורכי ויקיפדיה האנגלית, נשים נטו לדווח יותר מגברים על כך שחשו חוסר נוחות רב יחסית לבצע עריכות שכרוכות בקונפליקטים. החוקר אנדרו לי טוען כי ויקיפדיה אינה רק מקום שלא מקבל בברכה נשים, אלא מקום שלא מקבל בברכה את רוב האנשים. לדבריו, קהילת עורכי ויקיפדיה היא קהילה קטנה עם מסורת של התנגחויות המובילה לאווירה עוינת.
מחקרים מתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית מצאו כי בעוד בנות מעדיפות להתמודד עם מצבי עימות באמצעות פשרה וסתגלנות, בנים מגיבים לאותם המצבים בעוינות. מחקרים נוספים מצאו כי לנשים יש נטייה למזג יותר נעים ופחות אגרסיבי מאשר גברים, וכי גברים נוטים יותר מנשים להפר את הכללים ולנהוג באגרסיביות. כמו כן, מצבי קונפליקט גורמים לנשים להגיב ביתר חרדה ולחץ ביחס לגברים, ולכן הן נוטות להימנע מעימותים ומהתמקחויות יותר מגברים, גם אם הדבר כרוך במחיר כבד. בנוסף, על נשים מופעל לחץ חברתי יותר גדול להצניע התנהגויות של כעס או אסרטיביות, ונמצא כי נשים שלקחו חלק בעימותים נתקלו בתגובת נגד חריפה יותר מזו שלה זכו גברים. החוקרת ג'סטין קאסל טוענת כי אף על פי שנשים אוחזות בידע כמו גברים ומסוגלות להשתתף ביצירת ידע כמו גברים, אם הן יגנו על עמדתן באופן עיקש - פעולה זו עשויה להיתפס כפעולה "גברית", והן עלולות להישפט באופן שלילי על כך שהן נוקטות עמדה ברורה ומגינות עליה. בעוד לגברים יש נטייה גדולה יותר מנשים לעסוק בנושאים טעונים, מחקר שנערך בשנת 2012 מצא כי עורכות ויקיפדיה נוטות לאמץ טון חיובי, לערוך ערכים בהם הדיונים בעלי אופי חיובי וכן להשתתף יותר בדיונים בעלי טון חיובי. כמו כן, ביחס לעורכי ויקיפדיה, עורכות האתר נוטות לכתוב הודעות חיובית יותר.
תרבות הדיון בוויקיפדיה סובלת מאותו אי שוויון מגדרי ומאותן היררכיות חברתיות ומבני כוח שקיימים מחוץ לעולם הווירטואלי. אף על פי שוויקיפדיה מצהירה כי "כל אחד יכול לתרום", מספר מחקרים מצביעים כי הרמה הגבוהה של העימותים בוויקיפדיה מהווה חסם וסיבה לפער המגדרי. העריכה באתר כרוכה לעיתים רבות בנכונות להתווכח, והנטייה של נשים להדיר רגליהן מאזורי ויכוח עשויה להסביר את הפער המגדרי. בדפי שיחה רבים ניתן להבחין באזהרות ובמלחמות עריכה, ולעיתים, כדי שקולם של העורכים יישמע – עליהם להתווכח ולהתעקש. החוקרת סוזן הרינג גילתה במחקרה כי בעוד גברים מוצאים את סגנון הביטוי העוקצני מבדר (כל עוד הוא לא מופנה כלפיהם), נשים נוטות להירתע מסגנון ביטוי שכזה.
עוצמת ותדירות הקונפליקטים בוויקיפדיה אינן קשורות בהכרח לכמות העורכים בה. טבעה של ויקיפדיה כקהילה פתוחה מאפשר גם למיעוט להשפיע באופן לא פרופורציונלי על הטון והדינמיקה בדיונים. לפי סקר ויקימדיה גרמניה, תרבות הדיון יכולה להידרדר באופן משמעותי על ידי מספר קטן, אבל פעיל, של עורכים (בין 8% ל-10% עורכים) וזאת כל עוד שאר חברי הקהילה מאפשרים להם לנהוג בחוסר כבוד תוך התעלמות או סלחנות.
מחקר שנערך בשנת 2012 בקרב 40,699 אנשים שערכו בוויקיפדיה האנגלית מצא כי לתרבות הקונפליקט יש תפקיד משמעותי בכך שנשים נוטשות את ויקיפדיה. במחקר נמצא כי אצל נשים, הייתה סבירות גבוהה ב-26% לבחור בתשובה 'עימותים עם עורכים אחרים' כסיבה שבגינה הפסיקו לערוך. נשים רבות הפסיקו לערוך בוויקיפדיה בשל התרבות הבוטה שמאפיינת אותה. חלקן העידו כי הן המשיכו לערוך, אולם בחרו במודע להימנע מעריכת ערכים שהדיון בהם צפוי להיות סוער ובוטה, כדוגמת ערכים בנושאים שנויים במחלוקת.
במחקר חקר מקרה שנערך בוויקיפדיה הגרמנית, נמצא כי עורכים מגיבים בעוינות לנושאים פמיניסטים בדפי השיחה. טענה דומה ביחס לעוינות לפמיניזם הועלתה גם על ידי הממונה על נושא הפער המגדרי מטעם קרן ויקימדיה, שרה סטירץ'. על פי ברברה פיסטר, לא ניתן לצמצם את הפער המגדרי באמצעות סדנאות עריכה, כל עוד הקהילה בוויקיפדיה עוינת כל כך.
הטרדות
סקר של מכון המחקר Pew מצא כי הטרדות פוגעות בשלושה רבעים ממשתמשי האינטרנט. אנציקלופדית ויקיפדיה אינה חסינה בפני הטרדות, והן מתרחשות בה באופן קבוע. כבר בשנת 2006, נשים כתבו בוויקיצ'יקס, רשימת דיוור מיוחדת אותה פתחו מספר עורכות בוויקיפדיה כדי לספק מרחב נשי לעורכות שהתמודדו עם התנהגויות סקסיסטיות בוויקיפדיה. העורכות טענו שקיבלו תשומת לב מינית בלתי רצויה, ושהרגישו שהן 'מטרה נוחה' רק משום שהן נשים.
נשים שפרשו מעריכה מוויקיפדיה מעידות על הטרדות שאותן הן חוו במרחבי האתר. קרן ויקימדיה, המודאגת מתופעת ההטרדות בוויקיפדיה, לא ערכה סקר שביעות רצון בקרב העורכות שנטשו, אולם בשנת 2011 ערכה סקר שביעות רצון בקרב העורכות הפעילות. מהסקר עלה כי מרבית העורכות לא חוו הטרדות: 78% מעורכות ויקיפדיה טענו כי לא חוו אינטראקציות לא נעימות. לעומתן, 22% מעורכות ויקיפדיה טענו שחוו הטרדות באופנים שונים: קיבלו הודעה לא נאותה בדף שיחה, כתבו עליהן הודעה לא נאותה, ניסו ליצור איתן קשר מחוץ למרחב ויקיפדיה, ניסו לפלרטט איתן, עקבו אחריהן ברשת, ניסו לפגוש אותן במציאות, העניקו להן יותר מדי תשומת לב או עשו שימוש בתמונתן ללא רשותן. בסביבה אנונימית כמו ויקיפדיה, נורמות מעין אלו עשויות להחריף; זאת, משום שבעולם הווירטואלי, גוברת התנהגות חסרת עכבות (דיסאינהיבציה) שמובילה להתנהגות אנטי-חברתית. לפי אותו הסקר, רוב עורכי ויקיפדיה חשו שהאינטראקציות בין העורכים חיובית, אולם 24% טענו כי חוו הטרדות מעורכים אחרים. בנוסף, נמצא כי ביחס לגברים, נשים פחות שבעות רצון מהיחס שהן מקבלות מהקהילה. בין הסיבות לחוסר שביעות הרצון, נשים ציינו התנהגות תוקפנית, מאבקי כוח, חילופי מילים מרושעות, תגובות סקסיסטיות והטרדות מוחלטות. על מנת להימנע מתשומת לב לא רצויה או מהטרדות, במרחב וירטואלי, נשים עשויות לבחור בכינוי גברי או נייטרלי מבחינה מגדרית.
ממצאי הסקר:
בסיקורים של כלי התקשורת על אודות התרבות הסקסיסטית בוויקיפדיה, עלו עדויות של עורכות שטענו כי הוטרדו. לדוגמה: כשאחת העורכות בוויקיפדיה האנגלית התלוננה בפני מפעילי המערכת כי הטיחו בה את כינוי הגנאי המגדרי Cunt, ענה לה אחד העורכים כי הדרך הטובה ביותר להימנע מהכינוי Cunt היא לא להיות אחת כזו. ניתוח שנערך בשנת 2014 בתמיכת ויקימדיה, בחן את השימוש בכינוי הגנאי המגדרי Cunt בוויקיפדיה האנגלית וטען כי שימוש בכינוי זה גורם לוויקיפדיה להיות מרחב פחות רצוי עבור נשים. לטענת מנכ"לית ויקימדיה, סו גרדנר, אכן חלק מהנשים חוות את ויקיפדיה כסביבה סקסיסטית. לדבריה, יהיה זה אבסורד לטעון כי אין מיזוגניה בוויקיפדיה משום שכל מי שיש לו גישה לאינטרנט יכול לערוך בוויקיפדיה. עוד היא טוענת כי בוויקיפדיה נמצאים עורכים בעלי כוונות טובות מבחינה מגדרית אבל הם נוהגים באופן לא מכוון בסקסיזם. בשנת 2014, נדרש מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, לשאלה איך קהילת ויקיפדיה אמורה להתמודד עם עורכים שתורמים רבות לוויקיפדיה ברמת התוכן, אולם נוהגים באופן פוגעני כלפי חבריהם באתר. לטענת ויילס, רצוי שעורכים אלו יעזבו את הקהילה משום שהם גורמים ליותר נזק מאשר תועלת. באוקטובר 2015, דובר מטעם ויקימדיה טען כי ויקימדיה שוקדת על תוכנית להתמודדות עם הטרדות.
אמון הקהילה
שיעור הקבלה של עריכות של נשים בתכנות קוד פתוח עולה כאשר הן לא מזדהות כנשים, וייתכן כי יש נשים שבוחרות להסתיר את המגדר שלהן בסביבה שהיא בעלת דומיננטיות גברית. החוקרת אדריאן ואדוביץ' החלה לערוך בוויקיפדיה בשנת 2004. בשנים הראשונות לא הזדהתה מגדרית, אולם ברגע שהזדהתה כאישה, היחס אליה השתנה מאוד. לדבריה, עריכותיה גררו הרבה יותר שאלות וספקות ופעמים רבות הואשמה בהיותה היסטרית או רגשנית – דבר שלא חוותה לפני כן.
אווירה תחרותית וביקורתיות
פעולת העריכה בוויקיפדיה נקראת לרוב 'תרומה', אולם התרומה כרוכה לא רק ביצירת מידע חדש אלא גם במחיקה ובשכתוב מידע קיים שמישהו אחר תרם. פעולה זו עשויה לעורר ביקורת ותחרות בין מספר עורכים לגבי השאלה איזו עריכה עדיפה. נשים נוטות להעדיף משימות הכרוכות בשיתוף פעולה מאשר משימות תחרותיות. בנוסף, כשנשים נתקלות בביקורת, ההערכה העצמית שלהן נפגעת בממוצע הרבה יותר לעומת גברים. מחקרים שנערכו בקרב עורכי ויקיפדיה לשעבר מצאו כי לנשים הייתה סבירות גבוהה ב-34% מגברים לבחור באפשרות "הרגשתי פחות נוח לערוך עריכות של אנשים אחרים" כסיבה בגינה הן הפסיקו לערוך. כמו כן, נשים דיווחו על תגובה שלילית יותר לביקורת מאשר גברים וציינו את האווירה הביקורתית כסיבה להפסקת תרומתן (במחקר נמצא כי אצל נשים הייתה סבירות גבוהה ב-31% לבחור באפשרות 'חשש מביקורת' כסיבה להפסקת העריכה בוויקיפדיה). האווירה בוויקיפדיה עבור עורכים חדשים עלולה להיות מאיימת ומבודדת, ומאפיינים אלו משפיעים יותר על נשים. לעיתים, הודעות שנכתבות לעורכות בוויקיפדיה נושאות אופי פטרנליסטי. מחקר שנערך בוויקיפדיה הגרמנית מצא כי נשים לא עורכות בוויקיפדיה, בין השאר, בגלל התחושה שהן לא רצויות בה ושהאווירה בה עוינת ומאיימת.
הטיה מגדרית בערכי ויקיפדיה
מחקרים שונים מצאו כי בוויקיפדיה קיים פער מגדרי דמוגרפי ופער מגדרי בתוכן (שנקרא הטיה מגדרית). לפער המגדרי הדמוגרפי יש השפעה רבה על הפער המגדרי התוכני, משום שהוא מוביל לעיוות הידע, להיעדר ידע, לחוסר איזון בתוכן ולהצגת השקפת עולם חד צדדית במגוון תחומים. ערכים שנוטים לעניין בעיקר נשים, מקבלים פחות כיסוי מערכים שנוטים לעניין בעיקר גברים. מנכ"לית קרן ויקימדיה, סו גרדנר, טענה שוויקיפדיה תצליח לכלול את כל הידע האנושי רק אם קהילת העורכים בה תהיה מגוונת כמו האוכלוסייה העולמית עצמה, ושאין היא יכולה לחשוב על משהו חשוב יותר לקדם מאשר צמצום הפער.
קרן ויקימדיה בוחנת את חוסר הייצוג של נשים ואת ההטיה המגדרית בוויקיפדיה. גרדנר התייחסה לנושא ההטיה המגדרית באמצעות מטפורה לפיה כל אחד מביא לשולחן את פירורי הידע שלו, ומי שלא יושב סביב השולחן – אין מרוויחים מפירורי הידע שלו. כשקיים חוסר פרופורציה ניכר בין גברים ונשים, נקודת המבט הדומיננטית המשתקפת מוויקיפדיה היא נקודת מבט גברית, וקל לה יותר לשלוט על מהלך העניינים. תפיסת עולם המשותפת לקבוצה הדומיננטית בוויקיפדיה עשויה להשפיע ולקבוע החלטות לגבי תיאור התוכן המוצג בערך מסוים, מידת קבילותם של מקורות והמידה שבה ראוי לכלול באנציקלופדיה ערכים בנושאים מסוימים. תופעה זו עשויה להתרחש גם באופן בלתי מודע (לדוגמה: כאשר התפתחויות גאופוליטיות מתוארות מנקודת מבט מערבית). ניתוח העמוד הראשי של ויקיפדיה בעשר שפות שונות הראה כי באזור שנועד להצגת תמונות של אישים, רק תמונה אחת מכל עשר תמונות מציגה אישה. הגברת המגוון הדמוגרפי של העורכים בוויקיפדיה תשפיע לטובה על איכות התוכן ותצמצם את ההטיה המגדרית.
הבדלים מגדריים בדפוסי עריכה
לנשים ולגברים יש דפוסי עריכה שונים בוויקיפדיה. מחקרים מתחום הפסיכולוגיה החברתית מצביעים על כך שאנשים מתעניינים יותר בחברי קבוצת הפנים שלהם, מאשר בחברי קבוצת החוץ. מחקר שניתח 900,000 ביוגרפיות בוויקיפדיה האנגלית מצא כי לעורכות בוויקיפדיה יש סבירות גבוהה פי שניים מעורכים ליצור ערכים על נשים. כמו כן, לגברים יש פוטנציאל גדול יותר ליצור ערכים על גברים. אדריאן ואדוביץ' טוענת כי בעוד את הערך שייקספיר בוויקיפדיה האנגלית היא ערכה עם עוד עשרות עורכים אחרים, את הערך ג'יין אוסטן ערכה עם עורך (או עורכת) אחד בלבד. בנוסף, היא הצביעה על כך שרשימת הערכים על שחקניות הפורנו בוויקיפדיה האנגלית גדולה פי 3 מרשימת הנשים האינדיאניות בעלות החשיבות האנציקלופדית.
מחקר מצא כי גברים ונשים העורכים בוויקיפדיה נוטים להתעניין בתחומי עניין שונים. בעוד נשים מתרכזות בעיקר בנושאים הקשורים לאנשים ולאמנות, גברים מתרכזים יותר בתחומי עניין הקשורים לגאוגרפיה ולמדע. ממצאים אלו עולים בקנה אחד עם הסקר שערכה הקרן הלאומית למדע לפיו גברים נוטים לרכוש השכלה בתחומי המדע המדויק וההנדסה בעוד נשים נוטות לרכוש השכלה בתחומי הלימוד ההומניים (למשל: מדעי החברה והרוח). בוויקיפדיה, תחומי ידע שנשים נוטות להעדיף לערוך בהם (כמו אומנות וסוציולוגיה), עשויים להיות בעלי היקף קטן יותר מתחומי ידע שגברים נוטים להעדיף לערוך בהם (כמו היסטוריה, מלחמות ופוליטיקה).
החוקרת טינג-יי צ'אנג (Ting-Yi Chang) טוענת כי השפה בוויקיפדיה גברית, וכי הסגנון והתוכן קשורים למגדר של העורך ולשאלה איך הוא רואה את העולם. לדבריה, שפה וידע לא יכולים להיות מנותקים מהמגדר. האינטרנט יכול להיות חסר גוף, אולם הוא לעולם לא יכול להיות חסר מגדר. גם יסמין וסט טוענת שכשם שאין דבר כזה אדם שהוא נייטרלי מבחינה מגדרית, כך אין דבר כזה עורך ויקיפדיה שהוא נייטרלי מבחינה מגדרית.
הטיה מגדרית בביוגרפיות
בוויקיפדיה ישנן הרבה יותר ביוגרפיות של גברים מאשר ביוגרפיות של נשים. בוויקיפדיה האנגלית רק 15.5% מתוך כל הביוגרפיות הן של נשים ביחס ל-84.5% ביוגרפיות של גברים. ניתוח נוסף, שבוצע על ידי נחמיה גרשוני איילהו באוקטובר 2016, מצא כי מתוך הביוגרפיות בוויקיפדיה העברית, 19% הן של נשים ו-81% הן של גברים. בעשרים הוויקיפדיות הגדולות ביותר, השיעור הממוצע של ביוגרפיות של נשים עומד על 17%. לכך שני גורמים:
מרתה סקסטון, פרופסורית להיסטוריה ולימודי מגדר בקולג' אמהרסט, מצביעה על היעדרן של ביוגרפיות של נשים בוויקיפדיה, וטוענת כי הביוגרפיות שכן קיימות לוקות בשטחיות ובאי דיוקים. כשם שסופרות, חוקרות, אמניות, מאיירות ומתרגמות מצאו עצמן שנים רבות מחוץ למוקד העניין של המחקר האקדמי (ונכנסות אליו בהדרגה על ידי היסטוריונים), כך לעיתים קרובות נשים נעדרות מוויקיפדיה. נשים רבות "נקברו" בערכים על בעליהם או אחיהם: כך למשל, אינה ואן גרומבקוב, שהייתה חברת משלחת באיסלנד בשנת 1908 ותרמה תרומות משמעותיות לתחום ידיעת הטבע וכתבה מספר ספרים, זכתה רק לאזכור שמה בערך על בעלה האנס רק, וסיפורה נותר זמין רק עבור מי שנהנה מגישה לכתבי עת. תת-ייצוג זה מערער על היומרה של ויקיפדיה להיות אנציקלופדיה.
החוקרת קרסטנסן (Tanja Carstensen) טוענת כי בוויקיפדיה קיימת מחיקה של תכנים פמיניסטיים, ומציגה כדוגמה את הערכים Ladyfest וריוט גירל שהועמדו למחיקה בוויקיפדיה האנגלית באוגוסט 2007 בטענה שהם חסרי חשיבות אנציקלופדית. קרסטנסן טוענת כי דיוני מחיקה אלו מדגימים את הטענה לפיה נושאים פמיניסטים עדיין צריכים להצדיק את זכות הקיום שלהם בוויקיפדיה. לטענת ההיסטוריונית מיה רידג', ערכים בוויקיפדיה מוצאים את דרכם במהירות למנועי החיפוש של גוגל, ולכן יש לקחת ברצינות את הפער המגדרי בנוגע להיסטוריה נשית. לדבריה, קיומו או היעדרו של מידע ברשת יוצר הנחות לגבי מה חשוב ומה לא חשוב בעולם. בין השנים 2005–2014, פרסם הניו יורק טיימס את שמות הספרים שהגיעו למקום הראשון ברשימת רבי המכר. 88% מהערכים בוויקיפדיה, שסוקרים את הסופרים הגברים של אותם רבי המכר, ארוכים יותר מהערכים שסוקרים את הסופרות של אותם רבי המכר. בנוסף, 47% מאותם רבי המכר, שנכתבו על ידי נשים, לא זכו לערך בוויקיפדיה, לעומת 19% של רבי המכר שנכתבו על ידי גברים.
במחקר שנערך בוויקיפדיה בשש שפות שונות, נמצא כי ביחס לביוגרפיות של גברים, בביוגרפיות של נשים קיימת התמקדות בלתי פרופורציונלית בנישואים ובגירושים. בביוגרפיות של נשים יש התמקדות רבה יותר במשפחה, בילדים ובסטטוס זוגי. כמו כן, האפיון 'בן זוג' מופיע בשיעור גבוה יותר בביוגרפיות של נשים ביחס לביוגרפיות של גברים. בנוסף, נמצא כי בממוצע ביוגרפיות על נשים עומדות יותר ברף החשיבות האנציקלופדית מאשר ביוגרפיות על גברים – דבר שמעיד לטענת המחקר על תקרת זכוכית לפיה נשים צריכות להיות יותר חשובות מעמיתיהם הגברים כדי לזכות בערך, וייתכן כי הדבר נובע מהטיות מגדריות בתחום השיפוט.
אף על פי שאלפי מדעניות מתועדות במילונים ביוגרפיים, בוויקיפדיה האנגלית, נכון לשנת 2014, יש רק 1,500 ערכים על מדעניות. אמילי טמפל-ווד, סגנית נשיא קרן ויקימדיה D.C ומנהלת פרויקט נשים ומדע, טוענת כי קיימות 4,000–5,000 מדעניות שעומדות ברף החשיבות האנציקלופדית אולם אין עליהן ערך בוויקיפדיה. גם איכות הערכים שקיימים נמוכה: מתוך אותם 1,500 ערכים, רק 10 תויגו כערכים איכותיים. עוד טוענת טמפל-ווד כי ערכים לגבי נשים, וערכים בנושאים המעסיקים בעיקר נשים, נמחקים הרבה יותר מערכים בנושאים נייטרלים מבחינה מגדרית. הפרויקט של טמפל-ווד להגדלת מספר הערכים על מדעניות בוויקיפדיה הוביל למתקפה עליה, הבאה לידי ביטוי בקבלת אימיילים סקסיסטיים ומשפילים הכוללים ביוש גוף. היא החליטה שבתגובה לכל הודעה מטרידה שהיא מקבלת, תכתוב ערך נוסף על מדענית.
מחקרי ביוגרפיות - 2015 - 2020
בשנת 2015 נערך מחקר שניתח 1,445,021 ביוגרפיות בוויקיפדיה האנגלית. מממצאי המחקר עולה כי:
מחקר נוסף שפורסם בשנת 2016 מצא כי בעשרים הוויקיפדיות הגדולות ביותר, השיעור הממוצע של ביוגרפיות של נשים עומד על 17%. בנוסף, מצא המחקר כי קיימת הטיה לשונית בביוגרפיות של נשים, וכי ביוגרפיות של גברים מקושרות ביותר קישורים לערכים אחרים בוויקיפדיה מאשר ביוגרפיות של נשים - מצב שלו השלכות על תהליך חיפוש המידע.
מחקר השוואתי בין הביוגרפיות בוויקיפדיה לבריטניקה
מבחינה כמותית, בוויקיפדיה קיימות יותר ביוגרפיות של נשים מאשר בבריטניקה. זאת, משום שוויקיפדיה רחבה הרבה יותר בהיקפה, וכוללת גם ערכי אישים שכנראה לא היו נכנסים לאנציקלופדיות מסורתיות (למשל, ערכי ידוענים כמו ליהיא גרינר). ואולם, ניתוח הביוגרפיות מצא עדויות להטיה מגדרית לפיה, בהשוואה לבריטניקה, שיעור הביוגרפיות של גברים שהיו קיימות בבריטניקה אך לא בוויקיפדיה עומד על 30%, לעומת 50% אצל נשים. שיעור היחסי של ערכים חסרים על נשים ביחס לערכים החסרים על גברים בוויקיפדיה גבוה הרבה יותר מזה של בריטניקה.
הטיה מגדרית בתחומי עניין
ערכים שעוסקים בתחומי עניין "גבריים" (כלומר: נושאים שגברים נוטים להתעניין בהם) קיימים בוויקיפדיה בשכיחות יותר גבוהה מערכים שעוסקים בתחומי עניין "נשיים". כמו כן, לערכים הקשורים למגדר או לקבוצות מיעוט יש סבירות גבוהה יותר להימחק מוויקיפדיה. אדריאן ואדוביץ' טוענת כי אף על פי שעורכים רבים תופסים את עצמם כאובייקטיביים ונייטרליים, בפועל אין זה אפשרי להיות כזה; ושבמציאות שבה 91% מהעורכים הם גברים, כל עריכה היא פוליטית ובעלת הטיה מגדרית, ונשים חייבות לקחת חלק כדי לשנות את המצב. לדבריה, נושאים שנוטים להעסיק יותר נשים זוכים לסיקור לקוי לעומת נושאים שנוטים להעסיק יותר גברים. לדוגמה: בוויקיפדיה קיימים 'מועדונים' לחברי קהילת העורכים שנועדו לקבץ את העורכים סביב תחום עניין שמעסיק אותם כדי שיוכלו לפתח אותו יחדיו. בשנת 2013 דווח כי המועדון המשגשג ביותר בוויקיפדיה האנגלית הוא מועדון ההיסטוריה הצבאית (בעברית: 'מועדון הרובה והמקלדת'), בעוד המועדון על עיצוב טקסטיל דועך. בשנת 2012 בוויקיפדיה האנגלית, הערך על צמידי חברות הכיל רק 250 מילים בעוד הערך על כרטיסי בייסבול הכיל 5,000 מילים. הערך סקס והעיר הגדולה הכיל 6,000 מילים, בעוד הערך סופרנוס הכיל 9,000 מילים.
ג'ימי ויילס טוען כי ההגמוניה הגברית בוויקיפדיה מובילה לאפליה שבאה לידי ביטוי במתן יחס מועדף לערכים מתחומים מסוימים ובזלזול בערכים מתחומים אחרים. לדבריו, בוויקיפדיה קיימים 100 ערכים שונים על הפצות לינוקס, ואף על פי שאין להם כמעט שום השפעה על התרבות – קהילת העורכים לא מערערת על חשיבותם האנציקלופדית, בעוד ערכים בתחום האיפור נתקלים בזלזול בטענה שמדובר ב"נושא של בנות", זאת למרות החשיבות התרבותית וההיסטורית של נושא זה. כשהערך שמלת הכלה של קייט מידלטון נוצר בוויקיפדיה האנגלית, עורכי ויקיפדיה הגיבו לו בזלזול והוא הועמד למחיקה. ויילס תמך בחשיבות האנציקלופדית של הערך וקיווה כי ייכתבו עוד ערכים על שמלות מפורסמות ובעלות השפעה. לדבריו:.
לפי קרן ויקימדיה, הגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה תוביל להרחבת יריעת הידע המסוקר: נושאים הקיימים בוויקיפדיה יורחבו, ונקודות מבט נוספות יתווספו. כמו כן, הטון עשוי להיות ידידותי יותר, ותדמית ויקיפדיה בקרב הציבור הרחב תשתפר - מה שיוביל, בתורו, להגדלת מספר העורכים.
כתבה על ההטיה המגדרית בניו יורק טיימס
ההטיה המגדרית בוויקיפדיה זוכה לא רק לתשומת לב אקדמאית, אלא גם לסיקורים בתקשורת. אחד הסיקורים הבולטים ביותר בתקשורת על אודות נושא זה היה מאמרו של נועם כהן שהתפרסם בניו יורק טיימס בשנת 2011. מאמר זה נחשב למאמר שהצית את העניין הרחב בנושא הפער המגדרי בוויקיפדיה הן בזירה האקדמית והן בזירה התקשורתית. כהן טען כי הפער המגדרי הדמוגרפי בוויקיפדיה מוביל להטיה מגדרית, שבאה לידי ביטוי בכיסוי לקוי של תחומי עניין הנתפסים כנשיים לעומת תחומי עניין הנתפסים כגבריים. למשל: בעוד הערך על הסדרה 'סקס והעיר הגדולה' כולל רק סיכום קצר של כל עונה, הערך על הסדרה 'סופרנוס' מקיף וכל עונה זכתה לערך משל עצמה. טענתו של כהן, שהתבססה על דוגמאות, קיבלה ביסוס מדעי לאחר שהנושא נבחן לעומק ובאופן שיטתי בזירה האקדמית.
מחקר אוניברסיטת מינסוטה (2011)
לטענת ג'ון רידל, שעמד בראש המחקר, יש לראות כבעיה רצינית את העובדה שמקור המידע הכי חשוב של המאה ה-21 נשלט על ידי חצי מהאוכלוסייה האנושית בלבד, בעוד הנושאים שמעניינים את החצי השני של האוכלוסייה האנושית לא מקבלים תשומת לב נאותה.
יוזמות פורמליות
בוויקיפדיה קיים מגוון עורכים צר עם רוב גדול של גברים לבנים. סו גרדנר טוענת כי ויקיפדיה משקפת את החברה שמייצרת אותה. קיימים בוויקיפדיה מספר עקרונות מנחים לפיהם יש לשמור על כתיבה מנקודת מבט נייטרלית, על יצירת ערכים בעלי חשיבות אנציקלופדית ועל שימוש במקורות מהימנים, אולם מי שמשגיח על הכללים הללו ומפרש ואוכף אותם הם גברים. מכיוון שקהילת העורכים הומוגנית כל כך, העריכות בה מוטות באופן אינהרנטי, דבר שמוביל להפרה של עקרון השמירה על נקודת מבט נייטרלית. אף על פי שאין בוויקיפדיה הדרה מגדרית פורמלית, חסמים בלתי פורמליים עשויים להתקיים ולשגשג בה, ולכן יוזמות פורמליות עשויות לעזור להתגבר על הדומיננטיות של מבנים בלתי פורמליים ועל ההטיה של הקבוצה הדומיננטית.
בוויקיפדיה האנגלית קיימת הנחיה לפיה "אין לנשוך את העורכים החדשים". הנחיה זו מעודדת הימנעות מיחס עוין ומאיים, במיוחד כלפי עורכים חדשים. הנחיה זו לא הצליחה לחדור לתרבות קהילת העורכים, ושינוי בתרבות עשוי להגיע אם העורכים יחליטו להציב לעצמם כמטרה לבצע שינוי בתרבות הדיון, למתן את העימותים ולשים לב לרגשות המתדיינים. בוויקיפדיה האנגלית פועל פרויקט בית התה, ששתיים ממטרותיו הן להעלות את מספר העורכים ולצמצם את הפער המגדרי. בית התה מהווה מרחב בטוח ונעים עם תמיכה של עורכים ותיקים באווירה מסבירת פנים ואדיבה. נמצא כי נשים נוהגות להשתתף בבית התה יותר מאשר גברים.
גיוס נשים לוויקיפדיה
לטענת ג'ימי ויילס וסו גרדנר, בעוד ויקיפדיה מספקת סיקור נרחב בתחומי המדעים המדויקים והטכנולוגיה, נושאים אחרים כמו ביוגרפיות של נשים ותחום הטיפול בילדים סובלים מסיקור לקוי משום שאין מספיק נשים בוויקיפדיה. לטענתם, הדרך העיקרית לטפל בפער היא באמצעות גיוס נשים לוויקיפדיה, אם כי גרדנר מוסיפה כי למרות מאמצי הגיוס, הפתרון בסופו של דבר צריך לבוא מתוך קהילת עורכי ויקיפדיה. גם אנדרו לי, החוקר ומחבר הספר מהפכת ויקיפדיה , טוען כי המפתח לטיפול בהטיה המגדרית ובמחסור בערכים הקשורים לנשים נעוץ בהגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה.
בשנת 2006 נוצרה רשימת WikiChix. רשימה זו נועדה לנשים שעורכות בוויקיפדיה ומטרתה הייתה להוות מרחב בו ניתן לקדם עריכה של נשים, לדון בבעיות אתן מתמודדות נשים בקהילת ויקיפדיה, ולדון בהטיה המגדרית. מרחב זה היווה סביבה נעימה לנשים והיה נטול הערות סקסיסטיות.
ויקימדיה עושה מאמצים לעודד נשים להצטרף לוויקיפדיה. מאמצים רבים מתרכזים בפרויקטים שונים שמטרתם לצמצם את הפער המגדרי הדמוגרפי ואת ההטיה המגדרית. אחד הפרויקטים הוא WikiWomen's Collaborative. במסגרת הפרויקט נערכים ימי עיון וסדנאות עריכה לנשים, נפתחים מועדונים לכתיבה ייעודית (לדוגמה: מועדון נשים ומדע או מועדון נשים בספורט) וכן הלאה. בין הפרויקטים הבולטים ניתן למנות את הפרויקט 'נשים באדום'. פרויקט זה נוסד ב-18 ביולי 2015 ומטרתו להפוך קישורים אדומים (כלומר: קישורים שמעידים כי הערך חסר) לקישורים כחולים (כלומר: קישורים שמובילים לערך קיים). תחילה עסק הפרויקט ב"הכחלת" קישורים אדומים של ביוגרפיות על נשים, ולאחר מכן התרחב לערכים העוסקים בעשייה נשית (ערכים על יצירות אמנות של נשים, מוסדות שנוסדו על ידי נשים וכן הלאה). פרויקט הבת של 'נשים באדום' הוא פרויקט 'נשים בירוק', שמטרתו לשפר ערכים קיימים, העוסקים בנשים או בעשייה נשית. פרויקטים נוספים מתקיימים על ידי גורמים אחרים. לדוגמה: החברה המלכותית החליטה לקיים סדנאות עריכה לנשים עקב הפער המגדרי.
העלאת מודעות לפער המגדרי
לטענת גרדנר, מהרגע הראשון שבו נודע לוויקימדיה על קיומו של הפער המגדרי, ויקימדיה לא ניסתה להסתיר זאת מהציבור. העלאת המודעות בקרב הציבור על אודות הפער המגדרי עשויה לעזור בצמצומו, ולכן החליטה גרדנר לפתוח את הנושא לדיון ציבורי, זאת אף על פי שייעצו לה להצניע את המידע מחשש לפגיעה בתדמית ויקיפדיה. החוקרת אילונה בוכם מוסיפה כי הפער המגדרי פוגע בתדמית ויקיפדיה, שזקוקה לסיקור תקשורתי טוב על מנת לזכות באמון הקוראים, ולכן מציעה לקחת ברצינות את הביקורת בכלי התקשורת. מחקר של אוניברסיטת בואיט בשיתוף ויקימדיה מצא שיצירת סביבה תומכת ומסבירת פנים וכן העלאת מודעות לגבי הפער המגדרי הן הפעולות החשובות ביותר לצמצום הפער. גם ואלרי אורורה, הפועלת לצמצום הפער המגדרי בקהילת התוכן החופשי, טוענת כי יש ליידע את הציבור בפתיחות ובשקיפות לגבי הבעיה וכי שמירה על הנושא בסוד לא תעזור לפתור אותה. בנוסף, בקרב עורכי ויקיפדיה: 39% מודעים לפער המגדרי בעוד 61% אינם מודעים אליו כלל, ויש לנסות ולהנחיל בקרב עורכי ויקיפדיה את ערך המגוון כערך רצוי, ולא רק את ערך הקונפורמיות.
פער מגדרי בוויקיפדיה העברית
בוויקיפדיה העברית קיים פער מגדרי דמוגרפי. בשנת 2011, שיעור הנשים בוויקיפדיה העברית עמד על 8.9%. בשנת 2012, שיעור הנשים עלה ל-15%. סקר משנת 2013 מצביע על שיעור של 23% עורכות. סקר משנת 2015 מצביע על שיעור של 19.9% עורכות בקרב עורכי ויקיפדיה, אולם מבין העורכים בעלי זכות ההצבעה (שזכאים להכריע בוויקיפדיה בדיוני גיבוש מדיניות, בדיוני מחלוקת ובדיוני מחיקה למשל) - שיעור הנשים עומד על 9.9%. בשנת 2011, טענה עורכת בוויקיפדיה העברית, תמר הירדני, כי בוויקיפדיה העברית יש רק עשר נשים בין עשרות העורכים הקבועים. יו"ר ודובר ויקימדיה ישראל, איציק אדרי, טוען כי מספר הנשים הנמוך בוויקיפדיה העברית צריך להטריד כל עורך באתר. ויקימדיה ישראל עושה מאמצים לגייס נשים לוויקיפדיה, באמצעות הרצאות, סדנאות עריכה ייעודיות לנשים, ובאמצעות שיתופי פעולה עם מוסדות תרבות וחינוך (ספריות, גלריות, אוניברסיטאות וכדומה) שעשויים ליצור מרחב פעולה נוח עבור נשים.
החוקרת שלומית ליר, שחקרה את הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית במסגרת עבודת הדוקטורט שלה, טוענת כי ויקיפדיה העברית משעתקת את ההיררכיה של השפה ושל הערכים הגבריים ומאמצת אותם לתוכה, וכי דיונים בין העורכים הופכים לעיתים לזירות התגוששות. ליר טוענת כי השיח בוויקיפדיה מאוד כוחני ואינו מסביר פנים, והדבר יוצר תחושה לא נעימה בעיקר בקרב עורכות חדשות שמבקשות לתרום אולם נתקלות בתוקפנות. לדבריה, ויקיפדיה העברית, בניגוד לזירות אינטרנט אחרות כמו פייסבוק, יוצרת תחושות ניכור, דחייה ופחד שגורמות לנשים להימנע מתרומה לוויקיפדיה. ב-2011 טען יו"ר עמותת ויקימדיה ישראל, תומר אשור, כי הדומיננטיות הגברית בוויקיפדיה אינה נובעת ממדיניות מפלה אלא מהתרבות הארגונית בוויקיפדיה. לדבריו, תרבות העריכה הלוחמנית והאגרסיבית שקיימת בוויקיפדיה מרחיקה עורכים חדשים, ועוד יותר – עורכות.
בוויקיפדיה העברית, בין 16.8%–19% מהביוגרפיות הן של נשים. אלינור כרמי טוענת כי בוויקיפדיה העברית, ערכים כמו מחול, ברבי, איפור ונקודת ג'י מחווירים לעומת ערכים כמו כדורגל, לגו, משחק וידאו ומקלע.
סוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית קיבלה חשיפה תקשורתית רבה בספטמבר 2016, לאחר שההיסטוריונית שרון גבע טענה לאפליה מגדרית בוויקיפדיה, שפוגעת בערכים שנוצרו במסגרת מיזם "מעלים ערך" בהובלתה, שנועד ליצור ולהרחיב ערכים על נשים בוויקיפדיה העברית. במסגרת הפרויקט, נוצרו והורחבו כ-80 ערכים על נשים. בהליך הצבעה, בחרה קהילת העורכים בוויקיפדיה העברית שלושה ערכים מערכי הפרויקט להיות ערכים מומלצים. על חלק מהערכים האחרים התנהל דיון לגבי חשיבותם האנציקלופדית, ועל חלקם התקיימו הצבעות של העורכים, אשר בסופן הוחלט למחוק שני ערכים בטענה כי אין להם חשיבות אנציקלופדית. חלק מכלי התקשורת הביעו ביקורת כלפי צעד זה וטענו כי קהילת עורכי ויקיפדיה העברית מוחקת ערכים של נשים ואינה מכירה בחשיבות האנציקלופדית של נשים. גבע טענה כי היחס לאותם ערכים משקף את מקומן של נשים בהיסטוריה בכלל ובוויקיפדיה בפרט, ובספטמבר 2016, החליטה להפסיק את הפרויקט לאחר שמאסה במה שהיא הגדירה כיחס הכוחני, המשפיל והמבזה מצד עורכי ויקיפדיה, שהיא וחברי הפרויקט נאלצו להתמודד איתו במשך השנים. לטענתה, בוויקיפדיה קיים מנגנון של "דרוויניזם דיגיטלי" לפיו רק החזק שורד. מנגד, דוד שי (עורך ותיק וממייסדי ויקיפדיה העברית), שצידד במחיקת אותם הערכים בטענה לחוסר חשיבות אנציקלופדית, טען כי לוויקיפדיה, מעצם היותה אנציקלופדיה, ישנם גבולות, וכי לא כל תוכן ראוי להימצא באנציקלופדיה. לדבריו, יצירת ערכים על נשים חסרות חשיבות אנציקלופדית, עליהן נכתב ערך "רק משום שהן נשים", מהווה מעילה באמון הקוראים, ופוגעת בנשים שכן זכו לערך בוויקיפדיה בזכות עצמן, ולא רק משום שהן נשים. גרשוני איילהו ביצע ניתוח בוויקיפדיה העברית ומצא כי בממוצע - אורך ערכים על ביוגרפיות של נשים וגברים זהה, ושיעור המחיקות של ביוגרפיות של נשים ושל גברים דומה גם כן. בעקבות הסיקור התקשורתי, פורסם בדצמבר 2016 סרטון קצר של הבמאי אלון לוי העוסק בסוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה.
שיתוף פעולה של ויקימדיה ישראל עם מערכת החינוך
במסגרת שיתופי הפעולה של עמותת ויקימדיה ישראל עם מערכת החינוך, תלמידים ותלמידות כותבים ערכים על נשים במגוון מיזמים. שני המיזמים הבולטים בהקשר זה הם:
ויקי נשים
פרויקט ויקי נשים הישראלי נוסד באוגוסט 2014 על ידי הפעילה הפמיניסטית, ציפי ערן, בהשראת פרויקט ויקי נשים העולמי ומטרתו להגדיל את מספר העורכות בוויקיפדיה, להרחיב את הערכים העוסקים בנשים או בתחומי עניין של נשים ולתקן את ההטיה המגדרית. במסגרת הפרויקט, תוך שיתוף פעולה עם ויקימדיה ישראל, נערכות סדנאות עריכה לנשים, ונכון לדצמבר 2016, נוצרו במסגרת הפרויקט 440 ערכים. לפי סקר ויקימדיה ישראל, עמוד הפייסבוק של פרויקט ויקי נשים הגדיל משמעותית את המעורבות של נשים בוויקיפדיה העברית. במסגרת פרויקט זה נפתח בוויקיפדיה העברית דף מיזם נשים באדום המיזם ממפה ערכים חסרים על נשים מכל העולם, בתחומים שונים בעלות חשיבות אנציקלופדית.
כתיבת ערכים במסגרת מיזם עם הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת חיפה
פרויקט ויקיפדיה:עבודות ויקידמיות/מדעי הרוח - אוניברסיטת חיפה החל בשנת 2011. פרויקט זה כולל את "התוכנית ללימודי נשים ומגדר" שהוקם על ידי ד"ר שרון הלוי. בתוכנית סטודנטיות וסטודנטים לתואר שני כתבו ערכים בשמונה קורסים בתוכנית, על נשים מכל העולם וגם נושאים הקשורים בנשים, כמו חזיית הנקה, חוק עבודת נשים ועוד. במסגרת תוכנית זאת נכתבו, נכון לדצמבר 2016, 133 ערכים.
במסגרת שיתוף פעולה זה נכתבו ערכים על נשים גם במסגרת הקורס ""יהודים ומהפכות" - סה"כ 4 ערכים, ובמסגרת תוכנית רודרמן למצטיינים ביהדות ארצות הברית ומדינת ישראל בקורס "נשים אמריקאיות והפרויקט הציוני" בהובלת אסתר כרמל-חכים, נכתבו 13 ערכים. בסך הכל, נכון לדצמבר 2016, נכתבו 150 ערכים.
מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה
הפרויקט מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה נוסד בינואר 2012 על ידי ההיסטוריונית שרון גבע. במהלכו נכתבו והורחבו 83 ערכים על ביוגרפיות של נשים מההיסטוריה של ישראל במסגרת מטלה אקדמאית. הפרויקט זכה במקום השלישי בתחרות המיזמים החברתיים של כיכר אשוֹקה ושל סמינר הקיבוצים לשנת 2014. הפרויקט הופסק בספטמבר 2016.
פסטר לויד
פסטר לויד (בגרמנית: Pester Lloyd), היה כתב-עת עצמאי שהופיע בהונגריה בשפה הגרמנית בשתי תקופות. הראשונה: יצא לאור בין השנים 1854 לבין 1945; והשנייה: התחיל להופיע בשנת 1994, ומשנת 2009 רק במהדורה אינטרנטית. חשיבות העיתון המקורי הייתה גדולה בשל העובדה שהוא פנה לקהל קוראים דובר גרמנית (בנוסף להונגרית), שהורכב בעיקר מיהודים במעמד הביניים ומהאינטליגנציה ההונגרית והיהודית, שדיברו אז בשתי השפות בהונגריה ברמת שפת אם. לפחות מחצית מהעורכים הראשיים של העיתון במשך תשעים שנות הופעתו היו יהודים.
כתב העת המקורי
היומון "פסטר לויד" הופץ לראשונה ב-1 בינואר 1854, ונקרא בעיקר על ידי הבורגנות של פשט, שקראה גם גרמנית. העורך הראשון שלו היה יאנוש וייס. הוא ייצג את האינטרסים של חוגי התעשייה והמלאכה (הסקטור היצרני) של החברה ההונגרית, הפיץ רעיונות של ליברליזם והעביר את הממלכתיות והתרבות ההונגרית באזור דובר הגרמנית לקוראים שידיעותיהם על הונגריה נמסרו על ידי עיתונים אוסטריים וגרמניים, לא תמיד חסרי משוא פנים, ולעיתים קרובות אנטי-הונגריים במובהק.
לאחר הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867, מיקשה פלק הפך לעורך הראשי של העיתון. העורך הכלכלי היה אנטל דויטש (יהודי גם הוא). גם מקס נורדאו היה בין כתבי העיתון במשך כעשר שנים. בשנת 1872 הצטרף ל"פסטר לויד" כסגן העורך הראשי לאו פייגלסברג. לפני מלחמת העולם הראשונה פורסמו בו מאמרים מאת ברטה פון זוטנר, זוכת פרס נובל לשלום האוסטרית ומאת בנימין זאב הרצל, והבנקאי היהודי-הונגרי, מעשירי המדינה, לאו לאנצי היה מכותבי המאמרים הכלכליים הקבוע.
באפריל 1945 הפסיק העיתון את פעילותו. מערכת העיתון שכנה בארמון לויד, שבו שכנו (בקומת הקרקע) בורסת התבואה ומועדון החברים פסטר לויד, שהיה מרכז אינטלקטואלי חשוב. הארמון נהרס במלחמת העולם השנייה, ולא שוקם.
חברי מערכת ידועים מאז 1854
מתוך רשימת 16 עורכים ראשיים/עמיתי מערכת בכירים, 11 היו יהודים וגם רבים מכתביו כמו יוז'ף טורוצי-טרוסטלר ואחרים.
חיים נוי (חוקר תקשורת)
חיים נוי (נולד ב-1 ביולי 1968) הוא פרופסור מן המניין וראש בית הספר לתקשורת באוניברסיטת בר-אילן. שימש יו"ר האגודה הישראלית לתקשורת.
ביוגרפיה
חיים נוי נולד בירושלים לפרופ' דב נוי, חתן פרס ישראל לחקר הספרות והארכאולוגית ד"ר תמר נוי. הוא גדל בעיר וחי בה כיום.
נוי למד בגימנסיה רחביה, התגייס בשנת 1986 ושירת בחיל המודיעין.
את התואר הראשון בפסיכולוגיה ותנ"ך סיים בשנת 1994 בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת בר-אילן. את התואר השני, בפסיכולוגיה קלינית, קיבל בהצטיינות בשנת 1996 מהאוניברסיטה העברית. בשנת 2002 קיבל את הדוקטורט מהמחלקה לפסיכולוגיה של האוניברסיטה העברית. נושא הדוקטורט: המסע הגדול: ניתוח נרטיבי של סיפורי מסע של תרמילאים ישראלים, בהנחיית יורם בילו ועמיה ליבליך. את הפוסט דוקטורט עשה נוי בארצות הברית במימון מלגת רוטשילד (יד הנדיב). נוי שימש כמרצה אורח במחלקה לעיתונאות ותקשורת ובמחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטה העברית בשנים 2003–2008, וכמרצה בכיר בבית הספר לתקשורת במכללה האקדמית ספיר בשנים 2009–2012. נוי התמנה לפרופסור חבר בשנת 2012 במחלקה לתקשורת של אוניברסיטת דרום פלורידה. בשנת 2015 שב ארצה ושימש פרופסור חבר ללימודי תיירות במכללה האקדמית אשקלון.
ב-2018 הצטרף לבית הספר לתקשורת של אוניברסיטת בר-אילן כפרופסור חבר, וקיבל תואר פרופסור מן המנין בשנת 2023.
נשוי לאורלי נוי, אב לשתיים ומתגורר בירושלים. נוי הוא גם מדריך אייקידו בדרגת דאן 6 בחוג אייקידו אותו הוא מנהל בהר הצופים בירושלים. אחד מאחיו הוא ד"ר עמוס נוי, משורר וחוקר תרבות ופולקלור.
מחקריו
מחקריו של נוי עוסקים בשפה, שיח ואינטראקציה חברתית מקוונת ולא-מקוונת בהקשרים יומיומיים, מנקודת מבט של חקר התקשורת ותפקידם של אמצעי תקשורת ישנים וחדשים. נוי חוקר באמצעות שיטות מחקר איכותניות, בדגש על גישות אתנוגרפיות, אנתרופולוגיה לשונית וגישות מופעיות. עבודותיו בוחנות היבטים חומריים וטכנולוגיים בתקשורת ויחסי כוח. אתרי המחקר של נוי מצויים בישראל ובארצות הברית, והם כוללים תיירות גלובלית ומקומית, מוזיאונים של מורשת, הנצחה וג'נוסייד, וזירות פוליטיות. בנוסף, נוי חוקר ומלמד בתחומי התקשורת הלא מילולית (אימוג'י), גוף ותקשורת, וקשר אדם-חיה (תקשורת בין-מינית).
פרסומים
לפרופ' נוי למעלה מ-80 פרסומים אקדמיים, והוא כתב וערך שלושה ספרים. ספרו "תודה שמתתם עבור המדינה שלנו" (ראה אור באנגלית בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד) זכה בפרס הגבוה ביותר של האגודה הישראלית לתקשורת לשנת 2016. מאמרו "Mediation materialized. The semiotics of a book visitor at an Israeli commemoration site", "סמיוטיקה של ספר מבקרים באתר הנצחה ישראלי", זכה בשנת 2010 בפרס ג'ין וידמר השווייצרי, מטעם אוניברסיטת פרייבורג, שווייץ.
Economic Order Quantity
EOQ  (לפעמים נקרא "מודל שיני המסור") מתאר מודל ניהול הזמנות מלאי המוצא כמות אופטימאלית להזמנה בהינתן מספר הנחות ומשתנים.
מציאת כמות ההזמנה האופטימלית Q*
מציאת עלות ההזמנה האופטימלית מתוך שלוש הפונקציות הבאות
על מנת למצוא את המינימום של העלות הכוללת (TC) - נגזור לפי Q (כל שאר המשתנים ייחשבו כקבועים) ונשווה את השיפוע ל -0
בפתרון למשוואה זו נקבל את Q* = הכמות האופטימלית להזמנה
שימושים
ניתן לבצע הערכה כללית לגבי הכמות האופטימלים להזמנה במידה וחלק מהפרמטרים מתקיימים.
ליבורן
ליבורן (בצרפתית: Libourne) היא עיר בדרום צרפת, הממוקמת כ-35 ק"מ צפון-מזרחית לבורדו. העיר שוכנת על גדות נהר הדורדוניה והאיל (Isle), הנשפכים לאוקיינוס האטלנטי.
פוג'יין טולואו
טולואו הוא מבנה גדול, סגור ומבוצר, שצורתו בדרך כלל ריבועית או מעגלית, שקירותיו החיצוניים עבים מאוד ובנויים מאדמה נגוחה, גובהו בין שלוש לחמש קומות ומתגוררים בו עד 80 משפחות. בחצר שבמרכז המבנה יש בדרך כלל מבנים פנימיים קטנים היכולים להכיל אולמות, מחסנים, בארות ומגורים, כשכל המבנה דומה לעיר מבוצרת קטנה.
הקירות החיצוניים של המבנים המבוצרים נוצרו בטכניקה של דחיסת אדמה לחה, המעורבת עם אבנים, חזרן ועץ וחומרים זמינים אחרים על מנת ליצור חומות בעובי של עד 1.8 מטרים. לעיתים קרובות מוסיפים לקירות ענפי עצים, רצועות של עץ ושביבי חזרן כחיזוק נוסף. התוצאה היא מבנה מואר היטב, מאוורר היטב, מוגן מרוח ועמיד בפני רעידות אדמה שהוא חמים בחורף וקריר בקיץ. לטולואו יש בדרך כלל שער כניסה אחד, מוגן על ידי דלת עץ בעובי 10 עד 13 סנטימטר המחוזקת מבחוץ על ידי לוחות ברזל. בקומה העליונה של מבני אדמה אלו יש חרכי ירי למטרות הגנה.
ב-2008 הכריזה אונסק"ו על 46 מקבצים של טולואו בפוג'יין כאתר מורשת עולמית, כולל מקבץ צ'וּשִׂי טולואו, מקבץ טְייֵנְלְווֹקֶנְג טולואו, מקבץ חֶקֶנְג טולואו, מקבץ גָאובֵּיי טולואו, מקבץ דָאדִי טולואו, מקבץ חוֹנְגְקֶנְג טולואו, יָאנְגְשְׂייֵן לואו, חְווֵיְיְוֵּ'אן לואו, גֶ'נְגְפֿוּ לואו וחֶגְווֵי לואו. בהחלטת אונסק"ו תוארו המבנים כ.
טרמינולוגיה
בפרסומים הראשונים על הטולואו (הראשון שבהם הופיע בביטאון של המכון הטכנולוגי של נאנג'ינג ב-1957) נכתב שהטולואו הם בתי מגורים של בני ההאקה, בייחוד בנפה יונגדינג של דרום מערב פוג'יין. בשנות ה-80 פורסמו מחקרים רבים על טולואו שבנו שכניהם של ההאקה, תושבי דרום פוג'יין (המוכרים בסינית כבני הקבוצה האתנית של המִינָּאן - 閩南人). אלו שוכנים בעיקר מזרחית ליונגדינג, בייחוד בנפות נאנג'ינג ו-פינגחה שבדרום מזרח פוג'יין.
רק חלק מהמבנים המכונים "טולואו של האקה" שייכים לקטגוריה המכונה "פוג'יין טולואו". בעוד שכל הטולואו של דרום פוג'יין שייכים לקטגוריה "פוג'יין טולואו", הם אינם משתייכים לקטגוריה "טולואו של האקה". בפועל, המונח "פוג'יין טולואו" איננו שם נרדף ל"טולואו", אלא רק לתת-קבוצה של האחרון. יש מעל ל-20,000 טולואו בפוג'יין, אבל רק כ-3,000 "פוג'יין טולואו" והם מרוכזים בדרום מערב מחוז פוג'יין, בעיקר באזורים ההרריים של הנפות יונגדינג ונאנג'ינג. עם זאת, "פוג'יין טולואו" הוא השם הרשמי שאומץ על ידי אונסק"ו ככינוי לכל מבני המגורים מסוג זה.
בהתבסס על המשמעות המילולית של המילים הסיניות "טו" (土, "אדמה") ו"לואו" (樓 "בניין [גבוה]"), ניתן להסיק שהמונח "טולואו" הוא תיאור כללי לבניין הבנוי מאדמה נגוחה. עם זאת, כפי שציין חְוָאנְג הָאנְמִין, חוקר האדריכלות הסינית המסורתית, זו לא תהיה הגדרה נכונה, מכיוון שלמעשה ניתן למצוא מבנים מאדמה נגוחה מסוג כזה או אחר בכל רחבי סין. במקום זאת, עדיף להשתמש בהגדרה כפי שמשתמשים בה בפועל בפוג'יין: "טולואו הוא מבנה גדול, הבנוי מקירות נושאים של אדמה נגוחה, המשמשים למגורי קהילה (קבוצת משפחות)". החלק הראשון של הגדרה מוציא מתחומיה מבנים המשתמשים בקירות אדמה נגוחה סביב שלד עץ נושא, והחלק השני מבדיל בין טולואו למבני מגורים קטנים חד משפחתיים.
בהתבסס על ההגדרה דלעיל מאמין חְוָאנְג הָאנְמִין שמתוך המגוון הגדול מאוד של בנייה ורנקולרית בסין, רק הסוגים המקומיים הבאים, שכולם קשור לבני ההאקה או המינאן, יכולים להיקרא "טולואו": ההגדרה של חְוָאנְג הָאנְמִין לפוג'יין טולואו היא: "מבנה רב קומות באזור ההררי של דרום מזרח פוג'יין שנועד למגורים והגנה עבור קהילה גדולה, שנבנה מקירות נושאים מאדמה נגוחה ומבנה משלד עץ".
מקבץ צ'וּשִׂי טולואו
מקבץ צ'וּשִׂי טולואו (初溪土樓群), שוכן בכפר צ'וּשִׂי, פלך שְׂיָאיָאנְג בנפת יונגדינג. המקבץ מסומן באתר המורשת של אונסק"ו כ-001–1113.
מקבץ חוֹנְגְקֶנְג טולואו
מקבץ חוֹנְגְקֶנְג טולואו שוכן בכפר חוֹנְגְקֶנְג בפלך חוּקֶנְג בנפת יונגדינג. המקבץ מסומן באתר המורשת של אונסק"ו כ-002–1113.
השפעה מערבית על המבנה ניכרת בעמודים בסגנון יווני של היכל האבות הקדמונים והמעקה מברזל חשיל של הפרוזדור בקומה השנייה.
מקבץ גָאובֵּיי טולואו
מקבץ גָאובֵּיי טולואו (高北土樓群) שוכן בכפר גָאובֵּיי בפלך גָאוטוֹאוּ בנפת יונגדינג. המקבץ מסומן באתר המורשת של אונסק"ו כ-003–1113
מבנים אחרים במקבץ כוללים את: ווּיוּן לוֹאוּ, טולואו מרובע בשטח של 3,600 מטרים ובגובה ארבע קומות, שנבנה בשנים 1572-1567; שְׁדְזֶה לוֹאוּ, טולואו מרובע בשטח של 5,100 מטרים ובגובה ארבע קומות, שנבנה ב-1931; וצְ'יָאופֿוּ לוֹאוּ, טולואו עגול בשטח של 2,300 מטרים ובגובה שלוש קומות, שנבנה ב-1962 ומערב אלמנטים מהאדריכלות המערבית.
מקבץ טְייֵנְלְווֹקֶנְג טולואו
מקבץ טְייֵנְלְווֹקֶנְג טולואו (田螺坑土楼群) הוא מקבץ של חמישה טולואו השוכן בכפר טְייֵנְלְווֹקֶנְג (מילולית כפר "בור החלזונות") בפלך שׁוּיָאנְג שבנפת נאנג'ינג בגובה 790 מטרים מעל פני הים. המקבץ מסומן באתר המורשת של אונסק"ו כ-006–1113 וכולל טולואו מרובע במרכז המוקף בשלושה טולואו עגולים וטולואו שצורתו סגלגלה, צורת המכונה בסינית "ארבע צלחות ומרק" (四菜一湯). חמשת הטולואו הם:
יוּצָ'אנְג לוֹאוּ
יוּצָ'אנְג לוֹאוּ ((裕昌樓) שוכן בכפר שְׂיָאבָּאנְלְיָאו בפלך שׁוּיָאנְג שבנפת נאנג'ינג. טולואו זה, אף שהוא אחד מהפוג'יין טולואו, לא נכלל באתר המורשת העולמית של אונסק"ו. הוא נבנה ב-1308 (תקופת שושלת יואן) על ידי משפחת ליו המורחבת. זהו אחד הטולואו העתיקים והגבוהים ביותר בסין. יוּצָ'אנְג לוֹאוּ כונה "בניין הזיגזג", מפני שמבנה העץ אינו ישר או מאונך, אלא מזגזג לימין ולשמאל. הסיבה למבנה זה נובעת בטעות במדידות. אבל למרות פגם זה עמד טולואו גבוה זה במשך 700 שנים בפני פגעי הטבע והאדם. קוטר הטבעת החיצונית של יוּצָ'אנְג לוֹאוּ הוא 36 מטרים, ובכל אחת מחמש הקומות יש 50 חדרים.
בכל אחד מ-25 המטבחים בקומת הקרקע בחלק האחורי של הטבעת יש באר מים פרטית ליד התנור. זהו הטולואו היחיד בכל פוג'יין שבו יש אספקת מים נוחה דומה.
עד 2003 הייתה טבעת פנימית בגובה קומה אחת שהקיפה את אולם האבות הקדמונים. חלק זה של הבניין ניצב ללא פגע במשך 700 שנים, עד שלרוע המזל הוא פורק ב-2003.
מקבץ דָאדִי טולואו
מקבץ דָאדִי טולואו הוא מקבץ של שלושה טולואו השוכן בכפר דָאדִי בפלך שְׂייֵנְדוּ שבנפת חְווָה'אָן. המקבץ מסומן באתר המורשת של אונסק"ו כ-010–1113 וכולל טולואו מרובע ושני טולואו מעגליים.
מקבץ נָאנְשִׂי טולואו
מקבץ נָאנְשִׂי טולואו (南溪土楼群) הוא שם של קטע בעמק נָאנְשִׂי ("הערוץ הדרומי") בפלך חוּקֶנְג בנפת יונדדינג, שלאורך כמה קילומטרים בנויים בו טולואו ברציפות. בשל האפקט החזותי יש המכנים את האזור "טולואו החומה הגדולה" (土楼长城). אחד מהטולואו במקבץ זה הוא יֵנְשְׂיָאנְג לוֹאוּ (衍香楼) בכפר שִׂינָּאן (24.60611°N, 116.975°W), טלואו עגול בקוטר של 40 מטרים ובגובה ארבע קומות המסומן באתר המורשת של אונסק"ו כ-004–1113.
הטולואו העגול הגדול ביותר
צֶ'נְגְצִ'י לוֹאוּ בנפת יונגדינג נחשב במשך שנים רבות לטולואו הגדול ביותר שקוטרו 73 מטרים, אבל חְוָאנְג הָאנְמִין מצא ששׁוּן-יוּ' לוֹאוּ (顺裕楼) בנפת נאנג'ינג גדול ממנו וקוטרו 74.1 מטרים. טולואו זה נבנה ב-1933, ויש בו ארבע קומות. הקיר החיצוני בגובה 15 מטרים ועוביו בבסיס 1.6 מטרים, סביב כל טבעת 64 חדרים, פתח ראשי אחד ושתי דלתות צדדיות. עם זאת התואר "הטולואו הגדול ביותר" שייך לפֿוּשֶׁנְג לוֹאוּ (福盛楼) שנבנה החל ב-1968 והושלם ב-1981. קוטרו 77.42 מטרים. הוא שוכן בכפר צֶ'נְדונְג בנפת יונגדינג.
הטולואו הקטן ביותר
צְווֵיְלִין לוֹאוּ (翠林楼) בפלך נָאנְקֶנְג בנפת נאנג'ינג הוא הטולואו הקטן ביותר, קוטרו 14 מטרים בלבד וגובהו שלוש קומות. טולואו זה נבנה ב-1617.
אדריכלות
תוכנית המבנה של הטולואו מבוססת על מסורת המגורים הסינית של עיקרון ה"סגור כלפי חוץ, פתוח כלפי פנים": חומה חיצונית גבוהה, אזור המגורים בהיקף וחצר משותפת במרכז. מבנה קטן במרכז שחזיתו פתוחה שימש כהיכל לסגידה לאבות הקדמונים, חגיגות, פגישות, חתונות, לוויות ופעילויות טקסיות אחרות. צורות המבנה האפשריות היו מעגל, חצי מעגל, אליפסה, ריבוע, מלבן ומחומש לא סימטרי.
יסודות מבנה הטולואו נבנה מריצוף של אבנים על גבי אדמה דחוסה, בשתיים עד שלוש שורות. סביב השורה העליונה נבנה מרזב מעוגל על מנת למנוע ממי הגשם לפגוע בחומת הטולואו הרגישה למים.
במרבית המקרים מורכב קיר הנושא החיצוני של הטולואו משני חלקים. החלק התחתון בנוי משברי אבנים או חלוקי נחל מלוכדים באמצעות תערובת סיד, חול וחרסית לגובה שבין מטר לשני מטרים, כתלות בגובה מי השיטפונות באזור. חומת האדמה הנגוחה נערמת על החלק הבנוי מאבנים. בניית קיר אדמה מאדמה נגוחה המעורבת באורז דביק ומחוזקת באמצעות מוטות חזרן המונחים אופקית תוארה לראשונה במדריך התקני לבנייה מתקופת שושלת סונג הקרוי "יִינְגְדְזָאו פָאשְׁה" (營造法式).
הקירות נבנו כשהם נוטים כלפי המרכז, כך שכוח המשיכה הטבעי מהדק את הקיר. עובי חומת הטולואו הולך ויורד עם הגובה כפי שמצוין ב"יִינְגְדְזָאו פָאשְׁה". בשתי הקומות הראשונות של חומת הטולואו אין חלונות או חרכי ירייה, אלה מצויים רק מהקומה השלישית ומעלה, משום שהחדרים בקומות התחתונות שימשו כמחסנים והמגורים היו בקומות העליונות.
הגגות מכוסים ברעפים מחרסית קלויה, מסודרים בצורה רדיאלית. על מנת לפצות על ההיקף הגדל ככל שהתרחקו מהחלק העליון השתמשו בטכניקה המכונה "החדרת למבדה" (מרבית רעפי הגג הונחו למעלה כלפי מטה, את המרווחים שנוצרו בסידור הרדיאלי פיצו בעזרת מקטעים של רעפים שהונחו בצורת λ ). טכניקה זו אפשרה להניח את הרעפים בצורה רדיאלית, בלי שייווצרו מרווחים, ובלי צורך להניח רעפים בגודל משתנה (קטנים למעלה גדולים למטה).
המזחילות (החלק של הגג הבולט מעבר לקיר) בולטות כשני מטרים מעבר לקיר ומגינות בכך על חומת האדמה הנגוחה מהנזקים שהיו נגרמים ממי גשמים.
בשלד העץ שתמך בגג לא השתמשו באלמנטים של דוֹאוּגונְג הנפוצים בבנייה הסינית המסורתית.
פרוזדורים מעגליים מהקומה השנייה ועד הקומה העליונה נבנו מלוחות עץ שהונחו על קורות עץ אופקיות שקצה אחד שלהם הוחדר לחומת האדמה. הפרוזדורים מוגנים בעזרת מעקות עץ.
גרמי מדרגות מפוזרים באופן שווה סביב הפרוזדורים, המספר הנפוץ הוא ארבעה גרמי מדרגות. כל גרם מדרגות מוביל מקומת הקרקע לקומה הגבוהה ביותר.
בארות מים ציבוריות בקבוצות של שתיים או שלוש ממוקמות במרכז החצר. בטולואו עשיר יותר הייתה באר מים לכל משק בית במטבח שבקומת הקרקע.
מגורים לקהילה של שווים
שלא כמו בסוגי מבנים אחרים ברחבי העולם שהאדריכלות שלהם משקפת מעמד חברתי, מפגין פוג'יין טולואו מאפיין ייחודי של מבנה מגורים קהילתי שוויוני. כל החדרים בנויים באותו גודל ומאותם חומרים, אותם קישוטים חיצוניים, סגנון אחיד של חלונות ודלתות, ואין פנטהאוז ל"מעמדות העליונים". משפחה קטנה הייתה בעלים של מקטע אנכי מקומת הקרקע ועד קומת הפנטהאוז, בעוד שמשפחה גדולה הייתה יכולה להיות בעלים של שניים או שלושה מקטעים אנכיים.
בטולואו שכנו בדרך כללו בני משפחה מורחבת (באנגלית Clan) מענפים של כמה דורות. בכמה מהטולואו הגדולים יותר התגוררו בני כמה משפחות מורחבות. מלבד הבניין עצמו היה רכוש ומתקנים משותפים נוספים: בארות המים, האולם שבו נערכו הטקסים, שירותים, חדרי רחצה וכלי נשק. אפילו הקרקע מסביב, האדמה החקלאית, עצי פרי וכו' היו משותפים. דיירי הטולואו עיבדו את הקרקע במשותף. שיתוף זה נמשך גם בשנות ה-60 של המאה ה-20 בתקופה שהמשטר הקומוניסטי כפה על הכפריים את שיטת הקומונות. בתקופה זו נתפש לעיתים טולואו על ידי עובדים של קומונה אחת. לכל משפחה קטנה היה רכוש פרטי משלה, וכל אחד מענפי המשפחה נהנה מפרטיות מאחורי דלתיים סגורות.
בעבר הייתה חלוקת המגורים מבוססת על ענפי המשפחה של הזכרים, כל בן נמנה כענף אחד. חובות ציבוריות כדוגמת ארגון חגיגות, ניקיון השטחים הציבוריים, פתיחה וסגירה של השער הראשי וכו' הוקצו לענף משפחתי על בסיס מחזורי.
כל ענפי המשפחה המורחבת חסו תחת גג משותף אחד, המסמל אחדות והגנה תחת כנפי המשפחה המורחבת. כל בתי המשפחות פנו להיכל האבות הקדמונים במרכז שסימל סגידה לשושלת האבות וסולידריות של המשפחה המורחבת. כשהמשפחה המורחבת גדלה הבניין התרחב כלפי חוץ באמצעות הוספת טבעת חיצונית קונצנטרית נוספת או על ידי בניית טולואו נוסף קרוב במקבץ. כך המשפחה המורחבת נשארה יחד.