cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
זיכרון לטווח ארוך
הקשר ללמידה והוראה
מסיבה זו תאוריות למידה כמו הקונסטרוקטיביזם מניחות שלמידה מתרחשת באמצעות תהליך של הבניית משמעות. מכאן הן גורסות שלהבדיל ממידע, ידע אינו ניתן להעברה באמצעות מסירתו מגורם אחד לשני, אלא חייב להיבנות על ידי הלומדים עצמם, תוך הפעלת תהליכי חשיבה פעילה.
הר כרמל (אונייה)
"הר כרמל", מקודם "פרוגרסו" (Progresso), נרכשה באיטליה על ידי חברת הספנות לויד ימי ארץ ישראלי ב-8 במאי 1935 כחלק מעסקת ההקמה של החברה. האונייה נרכשה מהשותף האיטלקי איגנציו מסינה, שמכר לה גם את האונייה "הר ציון" והייתה השנייה בצי החברה.
"הר כרמל" הייתה אונייה מעורבת להובלת נוסעים ומשא. היא הייתה רשומה בנמל חיפה, ומספרה במרשם האוניות המנדטורי היה "א/ק 2".
זמן קצר לאחר רישומה החליטו שלטונות המנדט לאכוף את תקנה מספר 917 מה-16 בדצמבר 1927, המחייבת כלי שיט הרשומים בפלשתינה להניף את דגל צי הסוחר של פלשתינה תחת המנדט הבריטי, ו"הר כרמל" הפליגה תחת דגל זה. ב-5 בינואר 1938, בזמן עגינתה בנמל קונסטנצה שברומניה, פרצה באונייה דליקה והיא נשרפה. במקומה רכשה החברה אונייה אחרת, את "מרים".
ג'רי הרמן
ג'רי הרמן (באנגלית: Jerry Herman; 10 ביולי 1931 – 26 בדצמבר 2019) היה מלחין ופזמונאי אמריקאי, שנודע בזכות עבודותיו במחזות הזמר בברודוויי. הוא חיבר את המוזיקה למחזות זמר רבים, בהם "הלו, דולי!", "מאמא" ו"כלוב העליזים", זכה פעמיים בפרס טוני (ל"הלו דולי!" ול"כלוב העליזים") וכן בפרס טוני על מפעל חיים בתיאטרון (2009).
תחילת הדרך
הרמן גדל בג'רזי סיטי בניו ג'רזי למשפחה יהודית ממעמד הבינוני בעלי רקע מוזיקלי: אביו עבד בקיץ בבתי מלון בהרי קטסקיל ואמו עבדה במלונות בתור זמרת, פסנתרנית ומורה. הוא בילה את כל חופשות הקיץ שלו במחנות קיץ שם, והפך למעורב בבימוי הפקות תיאטרון במחנה, כמו "אוקלהומה!" ו"הקשת של פניאן". הוא למד לנגן בפסנתר מגיל צעיר. למד תיאטרון באוניברסיטת מיאמי, ובעודו סטודנט הפיק, כתב וביים מחזמר במכללה בשם "Sketchbook" שהיה אמורה לרוץ לשלוש הופעות, אבל המשיך עקב הביקוש ל-17 הופעות נוספות, המופע הארוך ביותר בהיסטוריה של האוניברסיטה.
Google Cloud Print
Google Cloud Print (מאנגלית: ענן הדפסה של גוגל) היה שירות מבוסס ענן, שאיפשר הדפסה באמצעות הרשת למכשירי אנדרואיד, אייפון, אייפד או מהדפדפן כרום במחשב האישי, דרך חשבון גוגל. השירות הושק על ידי גוגל באפריל 2010 והמהדורה הראשונה שיצאה לאור לשוק הופעלה בחודש ינואר 2011. השירות שימש כמרכיב ההדפסה של מערכת ההפעלה Chrome OS של גוגל, מבוססת הענן.
במרץ 2011, החל שיתוף פעולה בין גוגל לבין חברת HP שהשיקו סדרת מדפסות של HP שיתמוך בשירות Cloud Print.
ג'רי הרמן
תחילת הדרך
לאחר לימודיו עבר לניו יורק, שם יצר מופע רביו באוף ברודוויי בשם "אני מרגיש נפלא" שהיה מורכב מחומר שכתב באוניברסיטה. המופע עלה בגריניץ' וילג' ב-1954 ורץ 48 הופעות. ב-1957, התבקש על ידי מועדון מקומי לכתוב תוכנית מוזיקלית על מנת להחליף מופע שעבר למועדון אחר. הרמן כתב וביים רביו בן שעה בשם "כוסית" כשחברו פיליס ניומן הופקד על הכוריאוגרפיה. המופע עלה במאי 1958 ורץ במשך שנתיים.
Google Cloud Print
המדפסות מתחברות לאינטרנט במקום העבודה או בבית ונרשמות בשירות Cloud Print של גוגל, אשר דרכו יכולים המשתמשים להתחבר המדפסות מאפשרות להגדיר הרשאות גישה המתבססות על חשבון משתמש של גוגל.
ג'רי הרמן
תחילת הדרך
הרמן אסף ב-1960 מספיק חומר מקורי כדי להרכיב רביו בשם "המצעד". הוא עלה לראשונה ב-Showplace, התרחב ועבר לתיאטרון השחקנים בינואר 1960. במהלך אותה שנה פגש את המחזאי טד מוזל ושניהם שיתפו פעולה בעיבוד מוזיקלי אוף-ברודוויי של מחזה טלוויזיוני של מוזל, "מאדאם אפרודיטה". המחזמר באותו השם, בכיכובם של ננסי אנדרוז בתפקיד הראשי, עלה בתיאטרון אורפיאום ב-1961, אך ירד לאחר 13 הופעות בלבד.
קריירה בברודוויי
ב-1960, הרמן ערך את הופעת הבכורה שלו בברודוויי עם הרביו "מא' עד ת'", עם וודי אלן ופרד אב. באותה השנה המפיק ג'רארד אסטרייכר פנה אליו לאחר שראה את "המצעד" ושאל אותו אם יהיה מעוניין להלחין מוזיקה לתוכנית על הקמתה של מדינת ישראל. התוצאה הייתה המחזמר הראשון שלו במלוא מובן המילה בברודוויי, "חלב ודבש", בכיכובה של מולי פיקון. הוא קיבל ביקורות טובות ורץ 543 הופעות.
Google Cloud Print
בנובמבר 2019 גוגל הכריזו על סגירת השירות החל מ-31 בדצמבר 2020.
ג'רי הרמן
קריירה בברודוויי
בשנת 1964 המפיק דייוויד מריק הפגיש את הרמן עם השחקנית קרול צ'אנינג לפרויקט המוצלח ביותר שלו – המחזמר "הלו, דולי!". ההפקה המקורית רצה 2,844 הופעות, המחזמר עם הריצה הארוכה ביותר עד אותו זמן, ולאחר מכן חודש שלוש פעמים וזכה בשיא של 10 פרסי טוני.
הפרויקט המוזיקלי הבא של הרמן היה הלהיט הגדול "מיים" בכיכובה של אנג'לה לנסבורי, אשר הציג שורה של שירים שחיבר שהפכו ללהיטים, בעיקר הבלדה "אם הוא נכנס לחיי" ושיר החג האהוב "אנחנו צריכים קצת חג מולד".
אף על פי שלא הצליחו מסחרית, מחזות הזמר "עולם יקר" (1969) בכיכובם של אנג'לה לנסבורי, "מאק ומייבל" (1974) בכיכובו של רוברט פרסטון וברנדט פיטרס, ו"הטיול הגדול" (1979) בכיכובו של ג'ואל גריי הותירו שירים מלודיים בלתי נשכחים.
ב-1983 הרמן רשם את המגה-להיט השלישי שלו עם המחזמר "כלוב העליזים" בכיכובם של ג'ורג' הרן וג'ין בארי, ששבר שיאים בקופות התיאטרון והוליד לו פרס טוני נוסף למחזמר הטוב ביותר. במחזמר זה כתב הרמן את ההמנון ההומואי "אני מה שאני" ואת השיר "בזמנים הטובים ביותר". הוא המחזמר היחיד שזכה בפרס טוני פעמיים להפקה המחודשת (2005 ו-2010).
הרמן היה אהוד ונערץ על ידי קהלי ברודוויי ואף זכה להוקרתם הרבה של מלחינים אחרים כסטיבן זונדהיים,פול מקקארתי,אנדרו לויד וובר ואחרים. אחדים מהם הודו בהשפעתו הברורה על יצירתם. מבקרת המוזיקה הנודעת ג'ואן פוזנר (הביוגרפית של ג'ורג' גרשווין ולנארד ברנשטיין) כתבה כי מעטים יכלו להתחרות עם הבאלדות היפות והמארשים הקצביים של הרמן. הרמן היה איש צנוע ומופנם משהו שמעולם לא קידם עצמו ורחק מיחסי-ציבור. כתוצאה מכך שמו כמלחין וכותב מעולה לא נודע ממש בקהל הרחב. הוא נהג לתכנן בתים (אהבתו הגדולה הייתה אדריכלות) בין הפקה להפקה ונודע כתומך נדיב של כישרונות צעירים.
חיים אישיים
הרמן היה הומו גלוי וחי בזוגיות עם טרי מרלר, מתווך נדל"ן במקצועו. הוא אובחן ב-1985 כנשא HIV. הוא נפטר ב-26 בדצמבר 2019 במיאמי ביץ', פלורידה שם התגורר.
2014 ברוסיה
2014 ברוסיה היא השנה ה-23 להקמת המדינה לאחר פירוק ברית המועצות.
נפטרו
(קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2014)
ז'אן בוסז'ור
תחילת קריירה
בשנת 2001 בוסז'ור החל את הקריירה המקצועית שלו באוניברסידד קאתוליקה ומאז שיחק במספר מועדוני כדורגל. בשנת 2004 הוא חתם על חוזה לעונה אחת בסרבט ז'נבה השווייצרית. שנה לאחר מכן הצטרף לגרמיו הברזילאית ובשנת 2006 לגנט מבלגיה. בשנת 2007, הוא חזר לצ'ילה ושיחק עונה אחת בקוברלואה ובעונה שלאחר מכן באו'היגינס.
מאז שהצטרף לאו'היגינס, בוסז'ור הרשים את מאמן נבחרת צ'ילה מרסלו בייאלסה וזומן לנבחרת 3 פעמים. ב-1 בדצמבר 2008 קלוב אמריקה ממקסיקו החתימה אותו לשלוש וחצי שנים. אחרי עונה וחצי בקלוב אמריקה, הוא עבר לשחק בפרמייר ליג.
ברמינגהאם סיטי
ב-31 באוגוסט 2010, בוסז'ור חתם לשלוש שנים במועדון האנגלי מהפרמייר ליג, ברמינגהאם סיטי עבור סכום לא ידוע. המאמן אלכס מקליש ציין שבוסז'ור הוא שחקן שהיה הרבה זמן ב"רשימת המטרות שלהם מכיוון שהוא חזק ומהיר עם יכולות ומיומנות". בוסז'ור ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ב-18 בספטמבר כאשר החליף את אלכסנדר חלב לקראת סוף המשחק נגד וסט ברומיץ' אלביון בדקה ה-83, ברמינגהאם הפסידה 3-1. הוא כבש את שערו הראשון במועדון 6 דקות לאחר פתיחת המשחק בסיבוב החמישי בגביע ה-FA בניצחון על שפילד ונסדיי. במשחק בגמר גביע הפוטבול ליג בעונת 2011 נגד ארסנל, בוסז'ור נכנס כמחליף במחצית השנייה ועזר לקבוצה לנצח 2-1 את הפייבוריטים ארסנל באצטדיון ומבלי וכך הבטיחה הקבוצה מקום בליגה האירופית. ב-5 במרץ הוא כבש את שער הליגה הראשון שלו עבור המועדון בניצחון 3–1 נגד וסט ברומיץ' אלביון והשני שלו הגיע 4 ימים לאחר מכן נגד אברטון בתיקו 1-1. בעונת 2010-11 סבל מפציעות ובסוף העונה הכחולים ירדו לבסוף לליגה השנייה.
המשחק של ברמינגהאם נגד נסיונאל מדיירה מפורטוגל בשלב הפליי-אוף של הליגה האירופית היה המשחק הגדול הראשון של המועדון מזה 50 שנים בתחרות אירופית, בוסז'ור נבחר על ידי עיתון הברמינגהאם מייל לשחקן המצטיין של המשחק. שער הליגה הראשון שלו בעונת 2011-12 היה נגד ברנלי בנובמבר, בתוספת הזמן, בוסז'ור הגיע אל הריבאונד וכבש שער ניצחון דרמטי במשחק שהסתיים בתוצאה 2-1.
ויגאן את'לטיק
ב-25 בינואר 2012, בוסז'ור הצטרף לקבוצת הפרמייר ליג, ויגאן את'לטיק עבור סכום לא ידוע וחתם על חוזה של שנתיים וחצי. ב-31 בינואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 3-1 על טוטנהאם הוטספר במשחק החוץ באצטדיון וייט הארט ליין. ב-11 במאי 2013 הוא זכה עם ויגאן בגביע ה-FA היוקרתי למרות שלא היה כשיר בגמר באצטדיון ומבלי נגד מנצ'סטר סיטי עקב פציעה. אולם, שלושה ימים לאחר מכן, הוא ירד מהפרמייר ליג לליגה שנייה בפעם השנייה בקריירה שלו לאחר הפסד 4-1 לארסנל.
נבחרת צ'ילה
בוסז'ור ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת צ'ילה בשנת 2004, וכבש את השער הראשון שלו בנבחרת ב-10 ביוני 2009 נגד בוליביה במוקדמות מונדיאל 2010. בוסז'ור היה חלק מסגל נבחרת צ'ילה למונדיאל 2010 בדרום אפריקה. הוא כבש את שערו הראשון בטורניר גביע העולם בכדורגל נגד הונדורס ב-16 ביוני, ניצחון זה היה המשחק הראשון שצ'ילה ניצחה בטורניר מונדיאל מאז מונדיאל 1962. הוא שיחק בארבעה משחקים בקמפיין עד אשר צ'ילה הודחה על ידי נבחרת ברזיל בסיבוב השני.
הוא זומן לסגל הנבחרת במונדיאל 2014 בברזיל. בטורניר זה, הוא כבש שער מחוץ לרחבת ה-16 בניצחון של צ'ילה על נבחרת אוסטרליה במשחק שלב הבתים הראשון, שער זה הפך אותו לצ'יליאני הראשון שכובש שער בשני מונדיאלים שונים.
יוזמות אברהם
יוזמות אברהם (לשעבר "יוזמות קרן אברהם") היא עמותה יהודית־ערבית המקדמת שילוב ושוויון בין יהודים וערבים אזרחי ישראל. העמותה הוקמה בשנת 1989 ופעלה כקרן פילנתרופית אשר תמכה בארגונים ובפעולות המקרבות בין יהודים וערבים.
תקציב
תקציב העמותה לשנה עומד על כ־10 מיליון ש"ח והוא מתבסס על מענקים מגורמים פרטיים ומוסדיים בישראל ומחוץ לה. לעמותה אישור ניהול תקין ואישור תרומה מוכרת למס.
חינוך והכשרה לחיים משותפים
מתוך תפיסה שהשונוּת וההפרדה בין זרמי החינוך השונים בישראל מובילות לריחוק, לשנאה ולגזענות ופגיעה במרקם החיים המשותף, פועלת העמותה לקדם למידה וחינוך לחיים משותפים החל מבית הספר היסודי, חטיבות הביניים ובתי הספר התיכון וכלה במסגרות לבוגרים, האקדמיה ועולמות התעסוקה.
קהילות בטוחות
המיזם פועל בטמרה, מג'ד אל-כרום, עכו, ג'סר א-זרקא, כפר קאסם, לוד וערערה, ובמסגרתו נעשה בכל שנה מחקר הבודק את מדד הביטחון האישי בחברה הערבית ואת הפעולות שנוקטות הרשויות למיגור האלימות והפשיעה בחברה הערבית.
המיזם שואב השראה מרעיונות לשיפור היחסים בין משטרה למיעוטים ברחבי העולם.
ערים משותפות
המיזם "ערים משותפות" חותר לפיתוח תפיסה סדורה לניהול הערים המעורבות והפיכתן לערים משותפות, מכלילות ושוויוניות באמצעות תוכניות לחינוך בקהילה, לימוד מודלים של ערים משותפות בעולם, סִנְגוּר ומדיניות. זאת כדי לשפר את היחסים בין ערבים ויהודים באותן ערים ולשמש דוגמה לערים נוספות ההופכות למעורבות.
לאחר אירועי יום הכיפורים 2008 בעכו הוציאה העמותה את הפרסום "ערים ואזורים מעורבים – פני המחר של מדינת ישראל", העוסק בשאלה כיצד צריכה להתנהל ולהיראות עיר שבה חיים יחד ערבים ויהודים.
בניסיון למנוע עימותים בערים המעורבות בשנת 2015, שבה חלו יום הכיפורים וחג הקרבן (עיד אל־אדחא) באותו יום, הפיקה העמותה סרטון אנימציה יחד עם האנימטור חנוך פיבן, והוא הוקרן בערוצי הטלוויזיה בימים שלפני החגים. בערב החג ערכה העמותה כנס ציבורי גדול בלוד בהשתתפות הרבנים הראשיים לישראל, ראשי בית הדין השרעי, ראשי העדות הנוצריות וחברי כנסת יהודים וערבים, בקריאה לסובלנות בין יהודים לערבים.
תקשורת כמרחב משותף
המיזם "תקשורת כמרחב משותף" חותר ל"קידום סיקור הוגן ומגוון של המיעוט הערבי בתקשורת הישראלית". המיזם החל כשיתוף פעולה במחקר משותף עם עמותת "אג'נדה", אשר הוצג בסדרה של כנסים החל משנת 2009. המיזם פועל לשינוי באופן שבו תופסים עיתונאים את החברה הערבית ולהרחבת הידע שלהם בשפה הערבית, בתרבות של האזרחים הערבים בישראל ובמציאות חייהם באמצעות קורסי שפה ותרבות ערבית לעיתונאים לצד סיורי שטח ייעודיים ביישובים ערביים.
לובינג וקידום מדיניות
נוסף על מיזמי השטח העמותה מפעילה לובי לקידום מדיניות לשילוב ושוויון בשורה של נושאים באמצעות תקשורת, קשרי ממשל, עבודה בכנסת ויחסי ציבור.
פעילות זו כוללת הגברת המודעות של מקבלי ההחלטות לצרכים הייחודים של המיעוט הערבי בישראל ולחשיבות של הכללתו בתהליכי קבלת ההחלטות; ניטור תהליכי חקיקה ותוכניות ממשלתיות והעברת ניירות עמדה וחוות דעת הנוגעות לאזרחים הערבית; קידום המודלים למדיניות המתבססים על המיזמים שמפעילה העמותהצבקרב קובעי המדיניות; העלאת נושאים המצריכים טיפול בחברה הערבית וביחסי יהודים־ערבים לסדר יומם של נבחרי ציבור ושל פקידים ברמה הארצית והמקומית; עריכת סיורים בשטח והנגשת מידע לקובעי המדיניות.
יא־סלאם: שפה כגשר תרבותי
הוראת השפה והתרבות הערבית בידי מורות ערביות בבתי ספר יסודיים ממלכתיים. המיזם נועד להדגים הוראה יעילה של ערבית במערכת החינוך העברית בשילוב של מורים משני המגזרים. המיזם הושק בשנת 2005 ומטרתו לעורר בתלמידים יהודים אהבה לשפה הערבית ולשפר את עמדותיהם ביחס לאזרחים הערבים ולתרבות הערבית. המודל החינוכי של "יא־סלאם" הוצג בהרחבה בחוברת שפרסמה העמותה בשנת 2013.
בעשור הראשון להפעלתה למדו בתוכנית כמעט רבע מיליון תלמידים בכיתות ה'–ו', ובמאי 2016 הודיע משרד החינוך בכנסת שהוא מאמץ את הרעיון ומרחיב בהדרגה את לימודי הערבית בכל בתי הספר היסודיים העבריים.
מפגשי תלמידים יהודים וערבים
לאורך השנים מפעילה העמותה מפגשים בין תלמידי בתי ספר יהודים וערבים לשם היכרות הדדית, הימנעות לסטריאוטיפים וטיפוח חברויות ושיתופי פעולה. המפגשים עוסקים בתחומי עניין משותפים כגון מוזיקה, ספורט, תרבות ואמנות, פעילות למען הסביבה ועוד. המפגשים נערכים בשיתוף משרד החינוך, רשויות מקומיות וארגונים עמיתים, ולאורך שלושים שנותיה של העמותה השתתפו בהם מאות אלפי תלמידים.
עברית בסלאם
הוראת השפה העברית בבתי ספר יסודיים ערביים בידי מורות יהודיות. המיזם נועד להדגים התמודדות יעילה עם הירידה ברמת העברית בקרב תלמידים ערבים, שזוהתה כחסם של ממש בהשתלבות בחברה הישראלית. תוכנית הלימודים המיועדת לכיתות ג' עד ו' פותחה בשיתוף פעולה עם מט"ח במסגרת תוכנית "עברית על הרצף" של משרד החינוך, ועברית היא שפת האם של המורות והמורים המלמדים אותה. בעקבות הצלחת התוכנית, עמותת יוזמות אברהם סיימה בהפעלתה בתום שנת הלימודים 2018–2019.
התנדבות קהילתית – טליעה
מיזם של שנת התנדבות בקהילה והעצמה אישית לצעירות ערביות ברשויות המקומיות כמודל מוסכם למתווה התנדבות המקובל על החברה הערבית. זאת על רקע ההתנגדות ארוכת השנים למודל השירות הלאומי-אזרחי.
מודל שנת ההתנדבות נוסה במשך ארבע שנים (2015–2018) בשיתוף פעולה עם עמותת אג'יק־מכון הנגב ושש רשויות מקומיות ערביות. המיזם זכה להכרה מצד חברי כנסת וראשי רשויות ערביות והם הודיעו כי יהיו מוכנים להפעילו בחברה הערבית במימון המדינה.
טיפוח מנהיגות ערבית חברתית־פוליטית – קיאדה סיאסיה
הכשרת קבוצות נשים וצעירים ערבים ודרוזים ברחבי הארץ לפעילות פוליטית, ציבורית וקהילתית כדי לקדם את השתתפותו ואת ייצוגו של המיעוט הערבי בתהליכי קבלת ההחלטות בגופים ציבוריים, בעיריות ובארגונים חברתיים. המיזם פעל בין השנים 2012–2018 ותרם לגידול בשיעור הנשים הערביות שהצטרפו לפעילות ציבורית.
שריכאת חיאה – שותפות לחיים
הכשרה מקצועית של נשים ערביות והשמתן במקומות תעסוקה, המיזם מבקש להפריך את התפיסה שנשים ערביות מנועות מלצאת לעבודה מטעמים של דת ומסורת. המיזם, פעל בין השנים 2007–2012 בארבעה יישובים בגליל (נחף, דיר אל-אסד, מג'ד אל־כרום ועראבה) ועוד שני יישובים בדואיים בנגב – לקייה ואבו קרינאת – ובהם הכשיר המיזם כ־500 נשים ושילבן בעבודה. בשנת 2013 פרסם משרד הרווחה מכרז להפעלת המיזם בעשרות יישובים ערביים.
מרקם בגליל
שיתוף פעולה בין רשויות מקומיות יהודיות וערביות בלב הגליל בתחומים של איכות הסביבה, חינוך ופיתוח כלכלי. המיזם נועד לשקם את הקשרים בין יהודים וערבים בעקבות אירועי אוקטובר 2000 ולקדמם לשותפות אזורית.
המיזם, אשר פעל בין השנים 2001–2010, מתבסס על רעיון של בניית רשת שיתופי פעולה: תלמידים ומורים, קבוצות ספורט, מקהלות, פעילי איכות סביבה, עסקי תיירות ועסקים וגורמים מוניציפליים. במפגשים הועלו רעיונות לשיתוף פעולה מוניציפלי ולובנו סוגיות אזוריות כגון אזורי שיפוט, התמודדות עם מפגעים אזוריים ועוד. הרשויות שהשתתפו במיזם היו המועצה האזורית משגב, סח'נין וכרמיאל, עראבה, כאוכב אבו אל-היג'א, דיר אל-אסד, מג'ד אל-כרום ונחף. מתוך גישה דומה הוקם בשנת 2017 אשכול יישובי בית הכרם הכולל שבע רשויות מקומיות יהודיות וערביות המשתפות פעולה בתחומים מוניצפליים אזוריים.
הקמת הארגון ושנותיו הראשונות – קרן אברהם כקרן פילנתרופית
הארגון הוקם בשנת 1989 ונקרא "קרן אברהם"; מקימיו הם הנדבן היהודי־אמריקני אלן סליפקא והפרופסור יוג'ין וינר, שהיה פעיל לצדו של ד"ר מרטין לותר קינג בתנועה לזכויות האזרח בארצות הברית . בראשית ימיו היה זה גוף קטן, משרדיו שכנו ברחוב הלל בירושלים, ותפקיד הצוות היה לזהות יוזמות בנות־מימוש ולסייע להן בתכנון, במימון ובביצוע. בראש הארגון עמדו ד"ר פייסל עזאיזה והנקה הבסי, והמנהלת הראשונה של הקרן הייתה ד"ר רחל שילה.
הפעולה הראשונה של הארגון הייתה מיפוי שדה הדו־קיום היהודי־ערבי. בשנת 1992 פורסם "מדריך קרן אברהם לארגונים ולפעולות המקדמים דו־קיום בין יהודים לערבים בישראל", ונכללו בו 350 ארגונים ופרויקטים הפועלים במרחב זה. את המדריך כתבו בני הזוג אניטה ויוג'ין וינר והסוציולוג ארנון בר־און.
בשנותיה הראשונה שימשה הקרן חממה ובית גידול לעשרות רבות של ארגונים ולמאות רעיונות ויוזמות שנועדו לשפר את מצב החברה הערבית ואת היחס אל האזרחים הערבים. בין השנים 1992–2002 העניקה העמותה מאות מענקים לארגונים שהוקמו כדי לקדם שותפות ושוויון יהודי־ערבי. היקף התמיכות בתקופה זו מסתכם על פי ההערכות ביותר מ־50 מיליון ש"ח.
באותן שנים שימשה מועצה יהודית־ערבית מעין "מטרייה ציבורית" לקרן אברהם וקשריה הענפים סייעו להפיץ את רעיון השותפות היהודית־ערבית. בראש המועצה עמד נשיא המדינה החמישי יצחק נבון ואחריו שימש בתפקיד שר המשפטים לשעבר, הפרופסור דוד ליבאי. בראש הוועד המנהל של הקרן עמד אז אלן סליפקא, וסגניו היו השופט בדימוס עבד אל־רחמן זועבי והתעשיין דב לאוטמן.
הקרן תמכה בפיתוח ובהפעלה של תוכניות חינוך לחיים משותפים המפגישות בני נוער ערבים ויהודים, בהן חינוך להומניזם באמצעות לימוד השואה לנוער ערבי ויהודי בבית לוחמי הגטאות, המרכז לטכנולוגיה חינוכית, אפשר אחרת, מארג, הקרקס הירושלמי, מוזאון עין דור, מוזאון ארצות המקרא, מוזאון ישראל, אוניברסיטת חיפה, מכללת גורדון, מכללת דוד ילין, מכללת קיי, מכללת עמק יזרעאל, המכון היהודי־ערבי בבית ברל, מכללת תל־חי והמרכז היהודי־ערבי באוניברסיטת חיפה.
בתקופה זו עודדה העמותה עמותות וארגוני רווחה ובריאות להתאים ולהנגיש את שירותיהם לחברה הערבית ובהם: המועצה לשלום הילד, שדולת הנשים, אל־סם, ער"ן, ועוד.
ביולי 2000 קיבל אלן סליפקא מידיו של יו"ר הכנסת דאז, אברהם בורג, תעודת הערכה על תרומתה של קרן אברהם לקידום ההידברות בין ערבים ויהודים בישראל.
העשור השני: מקרן מענקים לארגון המעצב מדיניות
אירועי אוקטובר 2000 היו נקודת מפנה עבור הארגון. בעקבות האירועים קרסו עשרות רבות של פעולות ויוזמות משותפות ליהודים ולערבים קריסה כמעט מוחלטת.
על כן הוחלט בתחילת שנות האלפיים על שינוי אסטרטגי בפעולות הקרן ועל מעבר הדרגתי לפיתוח מיזמים. המהלך נעשה בהובלת דן פתיר, שבין השנים 2000–2005 כיהן בתפקיד סגן נשיא ניהולי של הקרן בישראל, ובשנת 2002 שינתה הקרן את שמה ל"יוזמות קרן אברהם".
שני המיזמים הראשונים של הארגון היו תולדה ישירה של אירועי אוקטובר 2000: מיזם "מרקם בגליל" אשר נועד לשקם את הקשרים בין יהודים וערבים שחרבו בעקבות אירועי אוקטובר ולשדרגם לשותפות אזורית יהודית־ערבית, ומיזם קשרי "משטרה־חברה ערבית" אשר ביקש להתמודד עם השבר ועם חוסר האמון שבין החברה הערבית למשטרה, אשר התבטאו ביתר שאת באירועי אוקטובר.
בהשראת "הסכם יום שישי הטוב" שהסדיר את היחסים בין הרוב הפרוטסטנטי למיעוט הקתולי בצפון־אירלנד בשנת 1998, ובשיתוף עם החוקרת פרופ' מארי פיצדאף – המנהלת המייסדת של "המועצה ליחסים בין־קהילתיים" (Community Relations Council) בבלפסט – הובילה יוזמות קרן אברהם סדרה של משלחות לצפון אירלנד. במשך השנים הוציא הארגון לצפון אירלנד כעשרים משלחות, והן נועדו ללמוד ואף "לייבא" רעיונות לרפורמות ולפעולות שונות שתכליתן לגשר בין קבוצות מסוכסכות ולבנות חברה משותפת. במשלחות השתתפו פעילים חברתיים, אנשי חינוך, מנהיגים קהילתיים, עובדי מדינה, קציני משטרה ועוד.
בשנת 2007, הוגדרה אסטרטגיית הפעולה של הארגון כ"שיכנוע על בסיס עשיה", כלומר: קידום יעיל של מדיניות מצריך הדגמה של המדיניות המומלצת באמצעות עבודה ממשית בשטח. במסגרת זו הושק בשנת 2006 מיזם "יא־סלאם: שפה כגשר תרבותי", ובשנת 2009 הושק מיזם "שריכאת חיאה" (שותפות לחיים).
במושב שערכה יוזמות קרן אברהם בכנס הרצליה בינואר 2008 הציגו הכלכלנים ד"ר רמזי חלבי ופרופסור עזרא סדן (לשעבר מנכ"ל משרד האוצר וסגן נגיד הבנק העולמי) מחקר שהראה כי חלקם של האזרחים הערבים בתוצר אינו עולה על 8%, ואילו חלקם באוכלוסייה הוא 20%. לפי אומדנם של החוקרים, אובדן ההכנסות למשק בשל תת־השילוב של האזרחים הערבים במשק נע בין 30 ל־40 מיליארד ש"ח בשנה.
מחקר חלוצי זה היה נקודת מפנה היסטורית ביחסה של המדינה לציבור הערבי בכל הקשור לצורך בסגירת פערים בין האוכלוסיות ולצורך בפיתוח כלכלי של הערבים ובשילובם בהשכלה הגבוהה ובתעסוקה. מנכ"ל משרד ראש הממשלה רענן דינור וראש הממשלה דאז אהוד אולמרט ליוו את המחקר עוד בתקופת כהונתם במשרד הכלכלה והמסחר, ודינור הודיע במהלך הדיון כי במשרד ראש הממשלה תוקם יחידה לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי.
במסגרת הדרישה מהממשלה לקדם שילוב ושוויון של האזרחים הערבים הוציאה העמותה בשנת 2009 את אוגדן המידע לחברה הערבית, שנועד לסייע לקובעי המדיניות בבואם לקבל החלטות מושכלות המבוססות על מידע מהימן בכל הקשור לחברה הערבית בישראל. 3,000 עותקי האוגדן נמסרו לנבחרי ציבור, קובעי מדיניות וגופי תקשורת. מהדורה שנייה ומורחבת של האוגדן (בעריכת פרופ' יצחק רייטר) יצאה לאור בשנת 2013.
עמותת יוזמות קרן אברהם הקימה והפעילה ועדת מומחים בראשות חתן פרס ישראל, פרופסור גבי סלומון והיו"ר המייסד של מכללת אל־קסאמי, ד"ר מוחמד עיסאווי. עבודת הוועדה נפרסה על פני כחצי שנה, ובמהלכה יצאו חבריה ללונדון ולבלפסט להתרשם ממודלים של חינוך לסובלנות ולחיים משותפים. בשנת 2009 הוגש "דו"ח הוועדה הציבורית לגיבוש המדיניות הממלכתית בנושא חינוך לחיים משותפים בין יהודים לבין ערבים בישראל", ושרת החינוך יולי תמיר אימצה אותו בשלהי כהונתה.
בשנים 2006–2012 קיימה העמותה מדי שנה אירוע אפטאר רב־משתתפים שנועד להכליל את החגים והמועדים של הציבור הערבי בלוח השנה הישראלי וכדי להרחיב את הידע של הציבור על החגים הללו. באוקטובר 2006 נערך ביפיע האפטאר ההמוני הראשון בהשתתפות שר האוצר אברהם הירשזון, בשנת 2007 הוא נערך בנצרת בהשתתפות שרת החוץ ציפי לבני, ב־2008 במועצה האזורית גלבוע בהשתתפות שרת החינוך יולי תמיר, ולאחר מכן הוא נערך בעכו, בדיר אל־אסד ובכפר קרע בהשתתפות יו"ר הכנסת דאז ראובן ריבלין.
העשור השלישי: צמיחה ארגונית ומיזמים רחבי־היקף
בעשור השלישי לחיי העמותה נוספה להפעלת מיזמי השטח גם התמקדות בסוגיות יסוד הנוגעות ליחסים בין רוב ומיעוט בישראל. בשנים אלה של קיפאון מדיני התבססה בארגון ההכרה בזיקה ההדוקה שבין הסכסוך הישראלי־פלסטיני לבין מצבה של החברה הערבית בישראל והיחסים בין יהודים וערבים בתוך המדינה. התגבשה גם ההבנה שפתרון הסכסוך והקמת מדינה פלסטינית הכרחיים לשילוב מלא של המיעוט הערבי בישראל.
בה בעת הגיעו אנשי העמותה להכרה ששינוי חברתי יסודי מחייב השתתפות של המיעוט בכל תחומי החברה והמדינה וייצוגו בהם, לא רק בתעסוקה ובכלכלה אלא גם בשיח התקשורתי והציבורי וגם בניהול ענייני המדינה והחברה – וזאת באמצעות השתלבות בפוליטיקה ובממשל.
החל משנת 2008 החלה לפעול אגודת ידידי יוזמות אברהם בבריטניה.
המחאה החברתית של קיץ 2011 הייתה אירוע מכונן בחברה היהודית בישראל, אך האזרחים הערבים לא השתלבו במחאה משום שמוביליה חששו מתיוגם כ"פוליטיים". עם זאת, חברת צוות יוזמות קרן אברהם, נדיה אסמעיל, הייתה חברה בוועדת הצללים של הארגונים החברתיים ל"ועדת טרכטנברג" כמומחית בתחום תעסוקת נשים.
העמותה פועלת לקידום השתתפותם וייצוגם הפוליטי של האזרחים הערבים בדמוקרטיה הישראלית כמרכיב מרכזי בשוויון ובחיים משותפים. במערכות הבחירות של השנים 2012, 2015 ו־2019 פעלה העמותה בנושא זה הן ברמה הציבורית והן ברמה המחקרית באמצעות סדרת סקרים שבדקה את מגמות ההצבעה בציבור הערבי.
בשנת 2013 פרסם הארגון מחקר אשר הוכיח כי פעילותם הפרלמנטרית של חברי הכנסת הערבים מתמקדת בקידום הנושאים האזרחיים המעסיקים את המצביעים הערבים כגון חינוך, רווחה, תעסוקה ותשתיות ולא רק בנושאי לאום והסכסוך הישראלי-פלסטיני. עם זאת, סדרה של סקרים שערכה העמותה מראה כי הציבור הערבי אמנם מצפה מנבחריו לעסוק בנושאים אזרחיים, אך גם בנושאי זהות, לאום והסכסוך.
ראשי העמותה בהווה ובעבר
צוות העמותה כולל הן יהודים והן ערבים העובדים בשיתוף. לעמותה משרדים בארצות הברית ובבריטניה. בחבר המנהלים הבין־לאומי מכהנים כ־30 חברים, ובראשו עומדים עו"ד ג'פרי לואיס ואורני פטרושקה. יושב הראש של אגודת הידידים בבריטניה הוא העיתונאי אלכס ברומר.
מנחם מנדל שנייבאלג
רבי מנחם מנדל שנֵייבַּאלג (י"ד באלול ה'תרפ"א ספטמבר 1921 – כ"ב בניסן ה'תשפ"א 4 באפריל 2021) היה רב קהל "מחזיקי הדת" במנצ'סטר.
ביוגרפיה
מנחם מנדל נולד במרגיטה, רומניה לרבי דוד צבי שנייבאלג ולשרה באבציא. בצעירותו למד בישיבת ויז'ניץ בראשה עמד אביו, אותה הקים רבי אליעזר הגר. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נסגרה הישיבה והוא עבר לטרנסניסטריה עם אביו.
נישא לפייגא בת משה יהודה אהרנרייך בן רבי שלמה זלמן, רעייתו מתה בלידת בנם הבכור. לאחר מכן נישא בשנית לבלומא, בת רבי שרגא פאביל שטיינמץ. מספר שנים לאחר נישואיו החל לכהן כרב קהילת "דמשק אליעזר" בפרסוויטש, מנצ'סטר.
לאחר שאביו עלה לישראל בשנות ה-60, החל לכהן כרב קהל מחזיקי הדת במנצ'סטר, בתפקיד זה שימש כ-60 שנה והיה מפקח על ענייני הכשרות וקהילה.
בשנותיו האחרונות חלה, וביום טוב שני של גלויות - אחרון של פסח תשפ"א, נפטר.
יחסי אוסטרליה–נמיביה
יחסי אוסטרליה–נמיביה הם יחסי החוץ בין אוסטרליה ונמיביה.
סקירה כללית
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1990, לאחר שנמיביה קיבלה את עצמאותה מדרום אפריקה. אוסטרליה הייתה תומכת פעילה בדה-קולוניזציה השלווה של נמיביה, הפכה לחברה במועצת האומות המאוחדות בנושא נמיביה ב-1974 ותרמה מהנדסים צבאיים לכוח UNTAG מטעם האומות המאוחדות, כוח שתפקידו היה ללוות ולפקח על מעבר רגוע לעצמאות נמיביה, בשנים 1989–1990. המושלת הכללית האוסטרלית קוונטין ברייס ערכה ביקור ממלכתי בנמיביה במרץ 2009 כדי לקדם את היחסים הבילטרליים.
מסכת טהרות
מסכת טְהָרות היא המסכת החמישית בסדר טהרות. אורך המסכת עשרה פרקים ויש עליה משנה ותוספתא אבל לא תלמוד בבלי או ירושלמי. המסכת עוסקת בעיקר בדיני טומאה וטהרה. שמה של המסכת ניתן לה בלשון נקייה שהרי העיסוק בה הוא בענייני טומאות.
מיקומה של המסכת בסדר טהרות
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, שהסתיים העיסוק בטומאות החמורות וטהרתן, החל הדיון בטומאות הקלות שאין בהם אלא הערב שמש.
לפי הרב ראובן מרגליות, סודרו המסכתות לפי אורכן, ולכן מוקמה מסכת טהרות הכוללת עשרה פרקים ובהם 92 משניות לאחר מסכת פרה הכוללת 12 פרקים ולפני מסכת מקוואות הכוללת 10 פרקים ובהם 71 משניות.
פרקי המסכת
בסך הכל יש במסכת 92 משניות.
נוגה
נוגה (בלועזית: Venus, ונוס) הוא כוכב הלכת השני במרחקו מהשמש. מסלולו של נוגה הוא הקרוב ביותר למסלול כדור הארץ, וגודלו הוא הקרוב ביותר לגודל כדור הארץ. נוגה הוא כוכב לכת ארצי שהרכבו דומה להרכב כדור הארץ.
המאפיין הבולט ביותר של נוגה הוא החום העצום השורר על פניו, יותר מכל כוכב לכת אחר במערכת השמש. הטמפרטורה גבוהה מ־C° 500, די והותר על מנת להתיך עופרת. האטמוספירה הסמיכה (פי 50 מזו של כדור הארץ) מסיעה את החום, כך שאין הפרש טמפרטורה משמעותי בין הצד המואר והצד החשוך.
מידע כללי
זמן הסיבוב העצמי הוא 243 ימי הארץ בתנועה לאחור, כלומר מסתובב ממזרח למערב במקום ממערב למזרח (בדומה לפלוטו ולאורנוס). לא ידוע בוודאות למה נוגה שונה במובן זה. זמן ההקפה (אורך השנה) הוא 224.7 ימי ארץ. לנוגה אין ירחים. מסלולו של נוגה סביב השמש הוא מעגל כמעט מושלם, עם אקסצנטריות של פחות מ־1%, בשונה משאר כוכבי־הלכת שלהם מסלול אליפטי. הרכב הכוכב סלעי.
במשך שנים ראו בנוגה אח תאום לכדור הארץ, משום ששני כוכבי הלכת כה דומים בממדיהם, במסה שלהם ובצפיפותם. קוטרו של כוכב הלכת נוגה הוא 12,100 ק"מ, לעומת קוטרו של כדור־הארץ שהוא 12,756 ק"מ. העננים הסמיכים המכסים את נוגה אינם מאפשרים לראות את פניו. בגלל קרבתו לשמש ואפקט חממה חזק, שוררת על פניו טמפרטורה גבוהה בה מים וחומרים ממסים אחרים אינם מתקיימים במצב נוזלי אלא כגז (חלק מהאטמוספירה). בכך נמנעת היווצרות אוקיינוסים וימים, וכן אין משקעים שיוכלו ליצור נחלים או תהליכי בליית סלעים כמו אלה שקיימים על פני כדור הארץ. הגשושית מגלן הראתה שמרבית פני השטח של נוגה הם מישורים גדולים שחלק מהם מתנשאים לגובה של מספר ק"מ.
מכדור הארץ רואים את נוגה בשעות משתנות, בתקופות מסוימות לפני השחר ובתקופות אחרות בשעות הערב המוקדמות, אך לעולם לא סביב חצות הלילה. תכונה זו נובעת ממסלולו סביב השמש, שהוא פנימי לזה של כדור הארץ. תופעה זו הטעתה את הקדמונים לחשוב כי נוגה הוא שני כוכבים שונים. נוגה וכוכב חמה הם שני כוכבי הלכת היחידים שמתנהגים כך, ובתקופה שבה היה מקובל המודל הגיאוצנטרי מסלוליהם דרשו הסברים מסובכים. המודל ההליוצנטרי נותן הסבר פשוט של תופעה זו.
מקור השם
המילה "נגה" מוזכרת מספר פעמים בנביאים ובכתובים, אך נראה כי בכל הפסוקים בהם מוזכר השם נגה הכוונה היא לאור, זיו, הילה ועוד. את הקישור בין משמעות נגה כאור לבין כוכב הלכת השני במרחקו מכדור הארץ עשו חז"ל בתקופה מאוחרת יותר.
בשלהי המאה השלישית לפנה"ס או בראשית המאה השנייה לפנה"ס ככל הנראה נכתב ספר בן סירא, הספר נכתב על ידי אדם בשם שמעון בן סירא בתקופת כהונתו של הכהן הגדול שמעון הצדיק. בפרק נ' של ספר בן סירא מתואר שיר הלל לשמעון הצדיק. השיר המתואר הוא הבסיס לאחד הפיוטים הכי מוכרים הנקרא "מראה כהן" מדובר בפיוט אותו נוהגות קהילות אשכנז לומר בתפילת מוסף של יום כיפור. בפרק נ' של בן סירא נכתב כי מראהו של הכהן הגדול שמעון הצדיק כל כך מפעים כך – "כְּכוֹכַב הַנֹּגַהּ בִּגְבוּל מִזְרָח מַרְאֵה כֹהֵן".
כוכב נוגה מוזכר גם בתלמוד בבלי. השם "נוגה", שמשמעותו אור וזיו, ניתן לו כיוון שכוכב הלכת נוגה הוא כוכב הלכת הבהיר והזוהר ביותר הנצפה מכדור הארץ.
האטמוספירה
האטמוספירה של נוגה מתנשאת לגובה רב, דחוסה מאוד וחמה ככבשן. רוב האטמוספירה היא פחמן דו־חמצני, ובשכבות הגבוהות של האטמוספירה מצויה שכבה, אטומה בדרך כלל, של ענני חומצה גופרתית. הכמות העצומה של דו־תחמוצת הפחמן (CO2) באטמוספירה אינה מאפשרת לחום הנוצר מקרני השמש להיפלט לחלל על ידי קרינה תרמית, וכך גורמת לאפקט חממה חזק. אפקט חממה זה מעלה את טמפרטורת פני השטח בלמעלה מ־C° 400 מעל מה שהייתה עשויה להיות ללא הכמות העצומה של הפחמן הדו־חמצני באטמוספירה, וגורם לטמפרטורת פני השטח להגיע לטמפרטורת גבוהות של C° 500 במקומות נמוכים סמוך לקו המשווה. כך פני השטח של נוגה לוהטים אף יותר משל כוכב חמה, אף שנוגה רחוק כמעט פי שניים מהשמש ומקבל רק 25% מהקרינה הסולרית (2613.9 W/m2 בחלקים העליונים של האטמוספירה ורק 1071.1 W/m2 בפני השטח). הטמפרטורה אינה משתנה באופן משמעותי בין הצד שבו יש יום לצד שבו יש לילה למרות סיבובו האיטי של נוגה (פחות מסיבוב אחד בשנה של נוגה; בקו המשווה פני השטח של נוגה מסתובבים 6.5 קמ"ש בלבד), זאת בשל האינרציה התרמית והסעת החום באטמוספירה הצפופה של נוגה. הרוחות באטמוספירה העליונה סובבות את כוכב הלכת ב־4 ימים בלבד ויוצרות הסעת חום מהירה.
הלחץ בפני השטח של נוגה הוא פי 90 מזה שעל בכדור הארץ. אילו יכולנו ללכת על נוגה היינו נמעכים תחת הלחץ הכבד, השקול ללחץ בעומק של כקילומטר מתחת לפני הים בכדור הארץ, ואם היינו מוגנים בפני הלחץ הכביר - בקושי אפשר היה לנוע דרך אטמוספירה כה סמיכה.
אור השמש על פני השטח של נוגה קלוש בשל מעטה העננים העבה שמחזיר את רוב הקרינה לחלל. כתוצאה מכך נמנע מאור השמש לחמם את פני השטח. האלבדו הבולומטרי של נוגה הוא 60% בקירוב והאלבדו של האור הנראה הוא אף גדול יותר. לכן, על אף שהוא קרוב מכדור הארץ לשמש, פני השטח שלו אינם מתחממים משמעותית מקרינת השמש. ללא אפקט החממה הטמפרטורה על פני נוגה הייתה עשויה להיות דומה לזו שבכדור הארץ.
העננים המורכבים בעיקר מגופרית דו־חמצנית ומעט חומצה גופרתית מכסים את כוכב הלכת כמעט לגמרי ומערפלים תצפיות אל פני השטח. הטמפרטורה בחלקים הגבוהים של עננים אלו היא C° 45− בקירוב, בעוד שהטמפרטורה הממוצעת בפני השטח של נוגה היא C° 464.
יש הסבורים כי מעטפת העננים של נוגה היא הסיבה לטמפרטורה הגבוהה, אך ההפך הוא הנכון. מעטפת העננים מחזירה חלק ניכר מקרינת השמש אל החלל, ומונעת ממנה להיכנס לאטמוספירת הפחמן הדו-חמצני הדחוסה שמתחתיה ולחמם אותה. לולא מעטפת העננים כמות החום הנלכדת בפחמן הדו־חמצני הייתה גדולה פי שניים בקירוב, והטמפרטורה הייתה עשויה להיות גבוהה עוד יותר.
בחלקים העליונים של העננים נושבות רוחות חזקות של 350 קמ"ש. בפני השטח הרוחות איטיות מאוד, לא יותר ממספר קילומטרים לשעה, בשל הצפיפות הגבוהה של האטמוספירה על פני השטח. גם רוחות איטיות אלו מפעילות כמות משמעותית של כוח נגד מכשולים
בשנת 2020 גילתה הדוקטורנטית יון ג'ו לי עדויות לריכוזים גבוהים של גז פוספין בעננים של נוגה, בעוד שלא ידועים תהליכים גאולוגיים או כימיים המתאימים להיווצרות הגז. המדענים העלו השערה שהגז נוצר על ידי מיקרואורגניזמים שחיים בעננים של נוגה ומייצרים את הגז. מיקרואורגניזמים דומים קיימים על כדור הארץ.
הרכב פנימי
אף על פי שאין מידע ישיר על הרכבו הפנימי של נוגה, הדמיון בגודל ובצפיפות של כוכב הלכת לכדור הארץ מעיד כנראה על דמיון בין נוגה לארץ בנוגע להרכב הפנימי. כנראה גם לנוגה יש ליבה מתכתית של ניקל וברזל, שהרדיוס שלה הוא כ־3,000 ק"מ. ליבה זו נוזלית לפחות בחלקה, והיא מוקפת במעטפת סלעית ובקרום סלעי עבה.
השדה המגנטי של נוגה חלש מאוד בהשוואה לכוכבי לכת אחרים במערכת השמש, כנראה בשל סיבובו האיטי שאינו מספיק להניע דינמו פנימי של ברזל נוזלי.
בשל שני נתונים אלו - קרום עבה וסחרור איטי מאוד - בנוגה אין לוחות טקטוניים שקיימים בכדור הארץ.
מאפייני פני־השטח
מפענוח תמונות שסיפקו חלליות מנוגה הסתבר שקיימת פעילות געשית רבה ונמרצת המשפיעה על פני השטח. קרוב ל־90% מפני השטח של נוגה נראים כמורכבים מבזלת חדשה יחסית. מעט מאוד מכתשים של פגיעת מטאורים קיימים, הן בגלל האטת המטאורים באטמוספיה הדחוסה, והן בגלל הפעילות הגעשית שמוחקת פני שטח קודמים, אך קיימים כמה מכתשי מטאורים, שהגדול מביניהם מגיע לקוטר 280 ק"מ. רוב מראות הנוף בנוגה הם תוצאה של התפרצויות של הרי געש וזרימה של לבה ופני השטח עתירי מכתשים געשיים, בקעות, מישורים קטנים והרי געש נישאים. מראות הנוף העתיקים ביותר על פניו של נוגה נראים כבני 800 מיליון שנה בלבד ורוב השטח צעיר הרבה יותר, וגילו כמה מיליוני שנים. להשוואה, פני השטח היבשתיים בכדור הארץ הם בני מיליארדי שנים.
על נוגה שני מישורים גדולים. מישור גדול אחד הוא עשתר־טרה שגודלו הוא בערך כגודלה של אוסטרליה ונמצא בחציו הצפוני של נוגה. במישור עשתר־טרה נמצאים ההרים הגבוהים ביותר על פני נוגה הקרויים הרי מקסוול ומתנשאים לרום של 11 ק"מ. המישור הגדול השני הוא אפרודיטה־טרה בחציו הדרומי של נוגה שגודלו בערך כגודלה של דרום אמריקה.
הר געש הגבוה על נוגה הוא מאעת מונס.
למעט הרי מקסוול, כל תווי השטח על פני נוגה קרויים על שמן של נשים מההיסטוריה ומהמיתולוגיות. למשל, הר אנאלה נקרא על שם אנאלה, אלת הפוריות ההינדית.
מעבר נוגה על פני השמש
מעבר נוגה על פני השמש קורה כאשר כוכב הלכת נוגה נמצא בדיוק בין כדור הארץ לשמש. מכדור הארץ, נוגה מופיע כדיסקה שחורה הנעה על פני השמש. תופעה דומה לתופעה זאת היא ליקוי חמה הנגרם על ידי הירח, אבל, על אף שקוטרו של נוגה גדול כמעט פי ארבעה מקוטרו של הירח, נוגה מופיע כקטן בהרבה כיוון שהוא רחוק מכדור הארץ. לפני האסטרונומיה המודרנית, אירוע זה עזר למדענים להעריך את המרחק בין השמש לכדור הארץ באמצעות שיטת היסט.
המחקר אודות נוגה
ב־1967 חדרה חללית מסדרת ונרה הסובייטית לאטמוספירה של נוגה, ומדידותיה הפכו את המושגים אודות פני השטח של נוגה על ראשם. התגלה שנוגה רחוק מאוד מהתואר "התאום של כדור הארץ" שניתן לכוכב הלכת קודם לכן.
למעלה מ־30 שנה מדענים שולחים גלי מכ"ם לכוכב הלכת נוגה מכדור הארץ, ובאמצעות הגלים החוזרים יוצרים הדמיות תלת־מימד של פני השטח. בשנת 1978 החללית "פיוניר־ונוס" ערכה מיפוי של רוב כוכב הלכת נוגה. ב־1983 הגיעו מיפויי מכ"ם שערכו החלליות הסובייטיות מסוג ונרה. כמה חלליות מסוג זה אף נחתו על פני נוגה ונשרפו.
ב־1989 הגיעה החללית "מגלן" לנוגה. מטרתה הייתה לספק נתונים על השאלה: "מה היה מנגנון שחרור החום בנוגה?" התשובה עדיין לא ידועה בוודאות מספקת. עם זאת, נתגלה שבנוגה הייתה וישנה פעילות געשית רבה, ולפעילות געשית זו השפעה נכבדת על עיצוב הנוף של נוגה, נוף הררי מאוד.
הצעות שטרם הוחל ביישומן
כדי להתגבר על תנאי השטח הקשים, צוות של נאס"א הציע לבנות כלי רכב ייעודי לנוגה שיעמוד בלחץ ובחום העצומים. אפשרות אחרת היא לשגר לנוגה מטוס שישא מכשירים אלקטרוניים רגישים בתנאים הנוחים יותר של האטמוספירה העליונה. אפשרות נוספת היא לשגר לשם לוויין שיהפוך לכדור פורח. בגובה 50 קילומטרים טווח הטמפרטורות נע בין C° 0 ל־C° 50, לחץ האוויר הוא אטמוספירה אחת, כוח המשיכה 0.9 מזה של כדור הארץ.
חיים על נוגה
מחקר החיים על פני נוגה זכה לתשומת לב מדעית וציבורית רבה, בשל האמונה הרווחת בעבר כי יש עליו חיים לאור קרבתו ודמיונו היחסי לכדור־הארץ. לאחר שחמש חלליות רוסיות ושלוש חלליות אמריקניות צפו בנוגה, כששתי חלליות רוסיות נחתו בהצלחה על פניו ולאחר מחקרים באמצעות מכ"ם וטלסקופ רדיו, נודע בבירור שפני השטח של נוגה הם מקום שאינו מאפשר קיום חיים, ודאי לא כאלה המוכרים למדע. עם זאת, בשלהי המאה העשרים מתחזקות טענות (שהוצגו לראשונה כבר ב־1963) לפיהן גופים זעירים שהתגלו באחת השכבות באטמוספירה של נוגה הם יצורים חיים בדמות בקטריות. במאמר הראשון שהעלה את התאוריה נאמר יותר מזה, ספיגת האור של החלקיקים המדוברים שבענני נוגה כמעט זהה (או לכל הפחות, דומה יותר משאר האפשרויות שנבחנו לאורך השנים) לספיגת האור של המיקרואורגניזמים החיים בעננים של כדור הארץ, ונראה שגם גודלם דומה מאוד.
במחקר משנת 2020 התגלה גז מסוג פוספין באטמפוספירה של נוגה, בגובה של בין 48 ל־60 ק"מ מעל פני הקרקע, דבר אשר יכול להעיד על קיומם של חיים.
נוגה במיתולוגיה ובתרבות
כעצם השלישי הבהיר ביותר בשמים אחרי השמש והירח, נוגה קיבל מקום של כבוד במיתולוגיה ובתרבות של המין האנושי. רוב ההתייחסות המוקדמת באזור אירופה והמזרח התיכון היא סביב המוטיב הנקבי, והמאוחרת יותר סביב מוטיב השטן. המוטיב הנשי נובע ככל הנראה מיופיו של הכוכב והברק שלו. המוטיב השטני התפתח מאוחר יותר.
ההתייחסות הראשונה המיוחסת לנוגה היא מתקופת הברונזה. טבלאות של כתב יתדות בבלי שנמצאו בנינוה, מתעדות את זמני זריחת הכוכב, ומתוארכות סביב שנת 1600 לפנה"ס. נכון לתחילת המאה ה־21, הטבלאות שמורות במוזיאון הבריטי.
הבבלים, דוברי האכדית, זיהו את הכוכב עם האלה עישתר, המקביל בשפה השומרית לאִינַנַ. ישות זו מייצגת את התגלמות הנשיות, אלת הפריון, האהבה והמין עישתר (הוא מקור השם העברי אסתר). גם במיתולוגיה הכנענית הזיהוי דומה; בעולם הפניקי. בתנ"ך האלה מכונה עשתרת, אחות בעל. פולחנה היה נפוץ מאוד בארץ ישראל, במיוחד בקרב נשים.
המצרים והיוונים סברו שהכוכב המתגלה עם שחר והכוכב המתגלה לעת ערב הם שני גרמי שמים שונים, והעניקו לכל אחד שם שונה. את כוכב השחר כינו היוונים פוספורוס (ביוונית Φωσφόρος - "מביא האור") ואת כוכב הערב הספרוס (ביוונית Ἓσπερος - "כוכב הערב"). לשמות אלו מספר גרסאות.
בהקשר לכך, מקובל לפרש את ההתייחסויות הבאות מהתנ"ך לכוכב נוגה: איילת השחר והילל בן שחר.
במסכת שבת דף קנו עמוד א' נאמר:
מקובל לקשר את יום שישי לאלה ונוס ולכוכב הלכת נוגה (ונוס), מכאן שמו בחלק מלשונות אירופה. בשפות הלטיניות הוא נובע מהשם הלטיני "דיאס ונריס" (Dies Veneris, יומה של ונוס). בצרפתית הוא נקרא vendredi, באיטלקית venerdì ובספרדית viernes.
בנצרות, נקשר נוגה לשטן בעקבות הפסוקים בתנ"ך שבהם ישעיהו בן אמוץ מתנבא ככל הנראה על מלך בבל ואולי גם על האל הכנעני שחר:  על־פי הפרשנות הנוצרית המקובלת מרמזים פסוקים אלה לנפילתו של השטן מגן העדן כתוצאה מגאוותו. בתרגום הוולגטה, "הילל בן שחר" זוהה עם כוכב נוגה, הלוא הוא פוספורוס, שתורגם בתורו - בתרגום ללטינית - ללוציפר. כך נוצר הקשר בין לוציפר הכוכב לשמו של השטן כמיתוס נוצרי.
כמו כן, האל הכנעני שחר מזוהה ככוכב השחר (Morning star) ואחיו התאום האל הכנעני שלם מזוהה ככוכב השקיעה (Evening star), פרוש שמה של העיר ירושלים היא "זו שנוסדה על ידי שלם". משמעות הפועל העתיק "ירה" היא "ייסד", כפי שבא לידי ביטוי בפסוק.
הקישור של חטא הגאווה לכוכב נוגה נובע ככל הנראה מתכונותיו האסטרונומיות: זהו הכוכב הבהיר ביותר מבין כוכבי הלכת בשל קרבתו לכדור הארץ ובשל שכבת העננים מחזירי האור המקיפה אותו. מאחר שיחסית אלינו הוא בזווית קרובה לשמש, ניתן לצפות בו רק עם זריחת השמש ועם שקיעתה. קל, לכן, להבין כיצד נקשר לכוכב זה מיתוס של גאוה (יומרה להחליף את השמש), שבאה על עונשה.
בערך באותה תקופה ובמרחק אלפי קילומטרים, ייחסו גם בני המאיה בדרום אמריקה חשיבות גדולה לכוכב נוגה. לוח השנה של המאיה כולל מספר מחזורים רב שנתיים. אחד ממחזורים אלו הוא מחזור כוכב נוגה. בני המאיה הצליחו לחשב את תנועותיו של הכוכב בדיוק מפליא, כולל את המחזור הסינודי שלו.
עדיין לא ברור מדוע השקיעו בני המאיה מאמץ כה גדול במפוי תנועות נוגה. מאחר שהממצאים מקשרים יציאה למלחמה והכתרות מלכים חדשים עם זריחת נוגה, יש טוענים כי הכוכב קושר במיתולוגיה של בני המאיה עם מזל טוב, במיוחד בהקשר המלחמתי. כינוייו של נוגה בשפת המאיה היו הכוכב הגדול (Noh Ek') וכוכב הצרעה (Xux Ek').
גם באפריקה, בני המסאי סברו שיש למעשה שני כוכבים שונים, אך הם קישרו ביניהם באמצעות המיתוס הבא, המועבר בעל פה ללא מורשת כתובה: כוכב השחר הוא קילקן (Kileken). על פי המיתוס המסאי, הכוכב קילקן ירד לארץ כילד יתום קטן. הוא מאומץ בידי אדם זקן, מגלה לו את סודו, ורועה את צאנו. כאשר האדם בוגד בו ומגלה את הסוד, חוזר קילקן לשמים ומתגלה בדמות כוכב הערב, הלא הוא לקן (Leken).
אצל חלק משבטי הילידים האבורג'ינים באוסטרליה, הכוכב מכונה ברנומביר (Barnumbirr). הם ממתינים בלילה להופעת הכוכב לפני הנץ החמה, ולאחר הופעתו הם פונים לאהוביהם המתים, מראים להם את אהבתם ושלא שכחו אותם.
במיתולוגיה ההודית, מיוחס כוכב נוגה לאל שוקרה (בסנסקריט शुक्र), שמשמעותו טהור, בהירות או צלילות. שוקרה הוא מנהיגם של קבוצת אלילים נחותים יחסית ולרוב שליליים המכונים אסורה (Asura).
בסין העתיקה שם הכוכב היה טיי־ביי (Tai Bai 太白) אם זרח בערב, או צ'י־מינג (Qi Ming 启明) אם זרח בבוקר, אך שני השמות מתארים אותה אלוהות טאואיסטית, הקשורה למלחמה. בסינית מודרנית, וכך בקוריאנית ויפנית שהושפעו ממנה מכונה נוגה כוכב הזהב (בסינית 金星). הערה: הסימן 金 במקור הוא מתכת שהיא אחת מחמשת האלמנטים בפילוסופיה הסינית, אך בסינית מודרנית בדרך כלל הכוונה לזהב.
באסטרולוגיה המערבית, סמלו של הכוכב מעוצב בסגנון מיוחד המייצג את האלה ונוס (סמלה של ונוס): עיגול עם צלב קטן מתחת (יוניקוד: ♀). ישנו ויכוח מה מקור הסמל, האם הוא מסמל איבר כלשהו של ונוס ואיזה, ומי המציא את הסמל.
באלכימיה, סמל הנחושת זהה לסמל זה. הקשר של ונוס (ובעקבותיהן המין הנשי כולו) לנחושת, אינו מוסכם בקרב כל החוקרים. לפי דעה אחת, הקשר הוא באמצעות האי קפריסין, שהיה מקור עיקרי לעפרות נחושת בתקופה ההלניסטית, וכך קיבל את שמו (נחושת היא Cuprum בלטינית). לפי המיתולוגיה ההלניסטית, ונוס נולדה מקצף הגלים לחוף קפריסין, וכך זוהה האי עם האלה. לפי דעה שנייה, הנשים היו מכינות באותה תקופה מראות מנחושת.
היו שהאמינו שנוגה היא "גן עדן", שבו מים לרוב וצמחייה עשירה, וששוכנים בו חיים. הסופר הצרפתי ברנאר דה פונטנל, כתב בשנת 1686: "אני יכול לראות מכאן כיצד נראים תושביו של נוגה: הם דומים למורים של גרנדה: אנשים נמוכים וכהי עור, שהשמש שזפתם, מלאי חוכמה ומזג לוהט, תמיד מאוהבים, כותבים חרוזים, אוהבי מוזיקה, עורכים פסטיבלים, נשפי מחולות ותחרויות בכל יום ויום."
מישל קרמרמן
ביוגרפיה
ב-2007 מונתה למנכ"לית והעורכת הראשית של רדיו אקו 99FM, ואחראית על המיתוג של התחנה כתחנה ירוקה עם העברת הבעלות וקבלת הזיכיון המחודש של הרשות השנייה. ב-15 ביוני 2014 פרשה מהתפקיד. בין היתר, שימשה כסמנכ"לית המיתוג בערוץ 10, סמנכ"לית השיווק והמיתוג בזכיינית ערוץ 2 'רשת מדיה', מנהלת קריאייטיב ראשית במשרד פרסום ראובני פרידן ובטמיר-כהן. ומרצה לשיווק ומיתוג באוניברסיטת אריאל.
קרמרמן הייתה חברה במועצת תאגיד השידור הציבורי, שבו כיהנה בוועדת הדיגיטציה, החדשנות והטכנולוגיה.
ב-14 באוקטובר 2018 החליט שר התקשורת איוב קרא למנותה למנכ"לית הרשות השנייה, אך הממשלה לא אישרה את המינוי.
קרמרמן היא בעלת תואר ראשון בקולנוע וייעוץ חינוכי מאוניברסיטת תל אביב, בוגרת לימודי תעודה בתקשורת ועיתונאות מאוניברסיטת בר-אילן והיא מוסמכת תואר שני במנהל עסקים מהקריה האקדמית אונו.
דיווידס שמבראס
דיווידס שמבראס (בליטאית: Deividas Šemberas; נולד ב-2 באוגוסט 1978) הוא כדורגלן עבר ליטאי ששיחק בעמדת המגן הימני והקשר האחורי.
קריירה
שמבראס מדורג שני בטבלת שיאן ההופעות של נבחרת ליטא עם 82 הופעות בנבחרת.
שמואל וינברג
שמואל אליהו וינברג (י"ח בתשרי תרפ"ג, 10 באוקטובר 1922 - תשנ"ט, 1999) היה ראש עיריית בני ברק.
ביוגרפיה
נולד בוורשה, לשושנה בת דוד וינפלד ולרב אברהם יהושע העשיל וינברג שכיהן כאדמו"ר מסלונים בתל אביב לאחר השואה. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל עם הוריו והמשפחה התיישבה בתל אביב. התחנך בתלמודי התורה "סיני" ו"יבנה" בתל אביב.
בתקופת מאורעות 1936–1939 הצטרף לתנועת ברית החשמונאים, חויל לאצ"ל ומשם עבר ללח"י. בשני הארגונים היה פעיל בגיוס נוער דתי. נתפס על ידי משטרת המנדט בעת שהדביק כרוזים בתל אביב ונשלח למחנה המעצר בלטרון, שם נכלא לכחצי שנה. היה בין תלמידי המחזור הראשון של ישיבת היישוב החדש בראשות הרב משה אביגדור עמיאל, ובמקביל למד גם כלכלה והנהלת חשבונות. במלחמת העצמאות עבד במנגנון הגיוס של משרד הביטחון.
בשנת 1949 נישא לאסתר בת הרב משה אקשטיין. השתייך לתנועת פועלי אגודת ישראל, והיה ממנהיגיה, כיהן מטעמה כיו"ר וכחבר הדירקטוריון של בנק פועלי אגודת ישראל. בשנים 1947–1966 שימש גזבר עיריית בני ברק. ובמקביל שימש כיו"ר ועד בית הכנסת "קהל חסידים".
באמצע שנת 1966 התפטר ראובן אהרונוביץ' מראשות העיר וממועצת העירייה ועמו התפטר חבר המועצה שלמה כהן, על מנת לאפשר לוינברג להיכנס למועצה ולכהן כראש עיר. הוא החזיק בתפקיד עד יולי 1968, אז התפטר במסגרת הסכם רוטציה כדי לפנות מקום לשמעון סירוקה מאגודת ישראל. וינברג שב לכהונת ראש העיר בשנים 1978–1983 לאחר שהרב יעקב לנדא בתמיכת הרב חיים גריינימן החליט להציבו בראש הרשימה החרדית.
הקים את בית ההחלמה ליולדות "אם וילד" בבני ברק כמפעל חסד אישי שבראשו עמדה רעייתו אסתר.
וינברג אב לחמישה ילדים, בהם: משה, מרצה, דוד, חשב בעיריית בני ברק, ושרה זלבסקי, אשתו של היוצר צבי זלבסקי.
מג'יק ג'ונסון
ארווין "מג'יק" ג'ונסון הבן (באנגלית: .Earvin "Magic" Johnson, Jr; נולד ב-14 באוגוסט 1959) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הרכז ונחשב לאחד מגדולי הכדורסלנים בכל הזמנים. הוא שיחק במשך כל הקריירה בלוס אנג'לס לייקרס, בין 1979 ל-1991, וכן בעונת 1995/1996 (לאחר שחזר מפרישה), והיה שותף לזכייתה בחמש אליפויות NBA ולארבע הופעות נוספות בסדרת הגמר. מבחינה אישית זכה בשלושה תוארי MVP של העונה הסדירה ובשלושה תוארי MVP של סדרת הגמר. כיום הוא חלק מקבוצת הבעלים של קבוצת הבייסבול לוס אנג'לס דודג'רס וקבוצת כדורסל הנשים לוס אנג'לס ספארקס.
ביוגרפיה
ג'ונסון נולד בלאנסינג שבמישיגן, לארווין סניור, עובד בג'נרל מוטורס, ולכריסטין שעבדה כאשת תחזוקה בבית ספר. הוא היה השישי מבין עשרת ילדיהם.
קריירה בתיכון ובמכללה
בצעירותו שיחק ג'ונסון במסגרת נבחרת הכדורסל של תיכון אברט. במשחקיו הפגין יכולות מרשימות במסירות, בקריאת המשחק והשליטה בו. באחד מהמשחקים השיג טריפל דאבל של 38 נקודות, 18 ריבאונדים ו-16 אסיסטים. לאחר המשחק העניק לו פרד סטבלי ג'וניור, כתב ספורט בעיתון מקומי בלנסינג, את הכינוי "מג'יק". כינוי זה הפך לשמו הקבוע של ג'ונסון בפי כל בהמשך הקריירה שלו. בשנתו האחרונה בתיכון הוביל ג'ונסון את אברט לזכייה באליפות התיכונים של ארצות הברית, עם מאזן של 27 ניצחונות והפסד בודד.
ב-1977 הצטרף ג'ונסון לנבחרתה של אוניברסיטת המדינה של מישיגן, במדיה שיחק שנתיים. בעונתו האחרונה, 1978/1979, הוא הוביל את הקבוצה לזכייה בטורניר אליפות המכללות לאחר ניצחון בגמר על אוניברסיטת המדינה של אינדיאנה. הקבוצה היריבה הובלה בידי לארי בירד, שיהפוך ליריבו הגדול של ג'ונסון גם בהמשך הקריירה. אף שבתחילה שאף להתמקד בלימודי תקשורת ולעבוד ככתב טלוויזיה, החליט ג'ונסון לפנות לקריירת כדורסל מקצוענית בליגת ה-NBA.
ראשית הקריירה ב-NBA
ב-1979 נבחר ג'ונסון במקום הראשון בדראפט ה-NBA, על ידי קבוצת לוס אנג'לס לייקרס. הוא החל לשתף פעולה בקבוצה עם הסנטר כרים עבדול-ג'באר, שנחשב לשחקן הטוב בליגה באותה תקופה וזכה חמש פעמים בתואר ה-MVP. ג'ונסון גרר ציפיות לכך שישמש כמוביל הקבוצה לצד עבדול-ג'באר, ויסייע לו לזכות באליפות ראשונה עם הלייקרס. בתחילת עונתו הראשונה בליגה, 1979/1980, הפגין ג'ונסון יכולת לקויה במשחק ההגנה, אך לאחר שעבד עם חברו לקבוצה מייקל קופר שיפר במידה רבה את יכולתו. הוא סיים את העונה עם ממוצעים של 18 נקודות, 7.3 אסיסטים ו-7.7 ריבאונדים למשחק, ונבחר לחמישייה הפותחת של המערב במשחק האולסטאר.
ג'ונסון סייע ללייקרס להשיג מאזן של 60 ניצחונות ו-22 הפסדים בעונה הסדירה. במשחקי הפלייאוף השיג ממוצעים גבוהים אף יותר מאלו שהשיג בעונה הסדירה וסייע לקבוצתו להעפיל לסדרת הגמר, שם פגשה את פילדלפיה 76' שהובלה בידי ג'וליוס אירווינג. בהנהגתו של ג'באר, שקלע 33 נקודות בממוצע למשחק, הובילה הלייקרס 2–3 בתום חמשת המשחקים הראשונים. עם זאת, במהלך המשחק החמישי נפצע ג'באר בקרסולו ולא יכול היה לקחת חלק בהמשך הסדרה. מאמן הקבוצה, פול ווסטהד, החליט לפתוח עם ג'ונסון בעמדת הסנטר במשחק השישי. במהלך המשחק נע ג'ונסון בין עמדות הסנטר, הפורוורד והגארד והציג את משחקו הטוב ביותר בסדרה, כאשר תרם 42 נקודות, 15 ריבאונדים, שבעה אסיסטים ושלוש חטיפות והוביל את הקבוצה לניצחון 107–123 ולזכייה באליפות. ג'ונסון הפך לרוקי הראשון בהיסטוריה שזוכה בתואר השחקן המצטיין של סדרת הגמר, והופעתו המוצלחת ברגעים המכריעים נחשבת לאחד מהבולטות בתולדות ה-NBA.
בתחילת עונתו השנייה בליגה,, נפצע ג'ונסון כאשר סבל מקרע בסחוס בברכו הימנית. בעקבות הפציעה הוא נעדר מ-45 משחקים ועבר טיפולי פיזיותרפיה, אותם תיאר כרגע הקשה בחייו. ג'ונסון חזר לשחק זמן קצר לפני משחקי הפלייאוף, שם פגשה קבוצתו, שסיימה את העונה הסדירה עם 54 ניצחונות, את יוסטון רוקטס שהשיגה 42 ניצחונות. יוסטון ניצחה במפתיע את הלייקרס 1–2 בסדרה, לאחר החטאת איירבול של ג'ונסון בשניות הסיום של המשחק השלישי.
בעונת השיג ג'ונסון ממוצעים של 16.8 נקודות, 10.5 אסיסטים ו-8.6 ריבאונדים למשחק, ונבחר לראשונה בקריירה לחמישייה הראשונה של העונה. הלייקרס העפילה בפעם השנייה ברציפות לסדרת הגמר ופגשה בפעם השלישית את פילדלפיה, שהייתה מחוזקת כעת בסנטר מוזס מלון. שלושה מהשחקנים החשובים בקבוצה, נורם ניקסון, ג'יימס וורת'י ובוב מקאדו, נעדרו בגלל פציעות, והלייקרס הפסידה ב"סוויפ" של 0–4 בסדרה.