cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
מוטקה חב"ד
מרדכי (מוֹטקֶה) חב"ד (לעיתים נכתב: כאַבּאַד) (1820, וילנה – 1880, שם) היה בדחן יידיש בווילנה וגיבור בדיחות ידוע.
ביוגרפיה
מוטקה חב"ד נודע בחריפות לשונו, בביקורתו חסרת הפשרות, בחדות מבטו, ובהעשרת הפולקלור העממי היידישאי בווילנה, ובערים נוספות בסביבתה. הוא התפרנס ממתן "שירותי ליצנות" לגבירים ובעלי יכולת, היה תעלולן ומתחן ידוע, והתפרסם בעיקר בכושר האלתור שלו.
מוטקה חב"ד חבר לראשי הקהילה בווילנה, ובמיוחד לר' יודל אופאטוב, שכונה גם בשם "התקיף הידוע", איש ציבור אלים ושתלטני, שעלה מתחתיות החברה בווילנה עד לראשות הקהילה. אופטוב, שהיה בנעוריו מצחצח נעליים פשוט, התהדר ברכושו, ונהג לסייר ברחובות וילנה היהודית במרכבה מהודרת, מלווה בשרתים ועושי דברו. מוטקה חב"ד נשכר למסעי ראווה אלה, ישב ליד הגביר אופטוב, ושעשע אותו לאורך הדרך. בסיפור הפולקלוריסטי הוצבה דמותו של הליצן העני וחד הלשון מכאן והעשיר המופלג, הנלעג והדחוי, מכאן. בכל המפגשים ביניהם בסיפור ובבדיחה העממית יוצא מוטקה כשידו על העליונה ואופאטוב מוצג ככלי ריק.
גם לאחר מותו בשנת 1880 לא נשכח מוטקה חב"ד, והמשיך לחיות במסכת הפולקלור היידישאי בווילנה, כמוקיון, ליצן, בדחן והומוריסטן, עד להשמדת יהדות וילנה בידי הנאצים ועוזריהם הליטאים. ב"ספר הבדיחה והחידוד" של אלתר דרויאנוב יש למעלה משלושים חידודים והלצות המיוחסות למוטקה חב"ד (דרויאנוב, לפי שיטתו העברית, מאיית את שמו: 'מָדְכֶּי חבד'). באחד מהם מסופר: .
פורסם בוילנא בעיקר מפקחותו שהעמיד ללעג את השתדלותו היומרנית של אופאטוב לחתן את בנותיו עם תלמידי חכמים. למשל:
לקריאה נוספת
מחקר:
דוברינין
דוברינין (ברוסית: Добрынин) הוא שם משפחה רוסי. לאישה צורתו דוברינינה.
שניאור זלמן סלונים
הרב שניאור זלמן סלונים (בכתיב יידי סלאנים; תרכ"ב - י"א בתמוז תרצ"ו) היה ראש ישיבת "מגן אבות" בחברון ומרבניה הראשונים של תל אביב-יפו.
ביוגרפיה
שניאור זלמן נולד בחברון לרב מרדכי דובער סלונים, מבניה של הרבנית מנוחה רחל סלונים. למד אצל ראב"ד עדת האשכנזים בחברון הרב שמעון מנשה חייקין והיה תלמידו המובהק, כן למד אצל רבי אליהו מני, אחר כך גם הוסמך על ידם לרבנות. התחתן עם מושקא, בת דודו הרב לוי יצחק סלונים.
בשנת תרמ"ה נסע ללובביץ' לאדמו"ר שלום דובער שניאורסון, שם שהה תקופה ארוכה כ"יושב". להיותו בן משפחה האדמו"ר קירבו מאוד. בתקופה ההיא שימש כמלמד של יוסף יצחק שניאורסון.
בערך בשנת תרמ"ח חזר לארץ ישראל, לחברון. בשנת תרמ"ט הקים בה את ישיבת מגן אבות יחד עם הרב שלמה יהודה ליב אליעזרוב והרב מענדל נאה. עם הקמתה מונה לראש הישיבה.
בשנת תרנ"ג נפטרה רעייתו מושקא, והוא נשא אשה בזיווג שני את חנה מינה בת שניאור שלמה זלמן סלונים, גם היא נפטרה בחייו בשנת תרע"ט.
בתל אביב-יפו
בשנת תר"ס ציווה עליו הרב שניאור זלמן פרדקין לקבל על עצמו את הרבנות של חסידי חב"ד בעיר יפו. מינויו לרב גרם לאחת המריבות בין החסידים (משפחת שמרלינג) לפרושים (משפחת רוקח) בעיר יפו. עם הגיעו ליפו נערכה לו קבלת פנים מפוארת בהשתתפות רבנים, אישי ציבור ובני קהילת החסידים ביפו. בשבת שלאחר מכן, התאספו יחדיו לכבודו ראשי האגודות ונכבדי העיר יפו, ובמשך שעות חגגו לכבוד הרב החדש. לעומת החוגגים, דעתם של הפרושים לא הייתה נוחה מהמינוי החדש, בעיקר בשל העובדה שבאותה תקופה שימש כרב הרב נפתלי הרץ הלוי, אבל ראשי היישוב החב"די ביפו תמכו בו ופרסמו בעיתונות מודעות תמיכה. במקביל נתמך גם על ידי האדמו"ר שלום דובער שניאורסון שכתב לו אגרות עידוד.
העימות בין החסידים לפרושים לא נמשך, בגלל שהרב נפתלי הרץ הלוי נפטר בסמיכות למינוי בשנת תרס"ב, והרב החדש מטעם הפרושים היה הרב אברהם יצחק קוק שהגיע ליפו בשנת תרס"ד. הרב קוק פישר בין הצדדים, וקיים יחסים טובים עם הקהילה החב"דית ובראשה הרב שניאור זלמן סלונים.
השתתף ביסוד ועד הקהילה המאוחדת וכיהן 37 שנה כחבר הרבנות של קהילת יפו ותל אביב, עד סוף ימיו.
באנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובניו מתואר הרב סלונים:
"הצטיין בייחוד במשפטי בוררות בענייני מסחר, ואנשי המסחר היו סומכים על תבונתו והכרעותיו הצודקות. היה מחונן בחוש מיוחד להבחין בין אמת לשקר ובתפיסה מהירה ונזהר מאד להימנע מדחיות במשפטים ובבירורים לבל יגיעו לידי עינוי הדין. אהב לסדר קידושין ושנא להשתתף בסידור גיטין. פעמים רבות הצליח להשלים בין זוגות שבאו אל הרבנות להתגרש, וכשהיה הכרח לסדר גט נמנע מהשתתף בו".
נפטר בי"א בתמוז תרצ"ו ונקבר בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב.
משפחתו
בתו היא סימה סלונים, בנו הוא הרב יעקב יוסף סלונים רבה של חברון, נכדו הוא אליעזר דן סלונים מחברון, ונכדתו רבקה הייתה נשואה ליוסף בורג.
הדר קליינמן
הדר קליינמן (נולדה ב-2 במרץ 1970) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. התמחתה בסגנון מעורב אישי ובמשחים למרחקים ארוכים בסגנון חופשי.
1982
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1982 בהיותה רק בת 12, זכתה קליינמן ב-3 מדליות. מדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 12 ו-13 בתוצאה של 4:48.32 דקות, אחרי הדר רובינשטיין שקבעה שיא ישראלי חדש של 4:31.37 דקות, ולפני דנה סער מהפועל גלבוע (4:51.66 דקות). שתי מדליות ארד, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:55.36 דקות, אחרי רובינשטיין שקבעה שיא ישראלי חדש של 9:14.12 דקות ועירית גלוסקינוס מהפועל ימק"א ירושלים (9:54.24 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:33.34 דקות, אחרי רובינשטיין (2:27.63 דקות) ואיה קופילביץ מהפועל גש"ם (2:32.93 דקות).
1983
בתחרות שמונה האומות בשחייה שנערכה בטנריפה, ספרד ביולי 1983 סיימה קליינמן במקום שמיני במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:35.71 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט אותה שנה, זכתה קליינמן במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:29.70 דקות, אחרי רובינשטיין (2:25.13 דקות) ולפני קרן סדן מהפועל עמק הירדן (2:31.75 דקות).
בספטמבר אותה שנה נסעה קליינמן עם משפחתה וחברתה לאגודה הדר רובינשטיין, למישן ויאחו בקליפורניה על מנת, שאביה המאמן יכין את רובינשטיין לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) לצדו של מאמן נבחרת ארצות הברית מארק שוברט.
שיאנית ישראל
בתחרות רב אומות לנוער שנערכה בקיאסו, שווייץ ב-23 ביוני 1984 קבעה קליינמן במשחה ל-400 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 5:08.33 דקות. שיא זה החזיק מעמד כ-8 שנים ונשבר על ידי קרן רגאל (5:05.89 דקות)
כוכבת אליפות ישראל
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1984 זכתה קליינמן ב-6 מדליות זהב אישיות והייתה לשחיינית המצטיינת של האליפות. היא זכתה במדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:33.0 דקות, לפני אילה הדר מהפועל גש"מ (4:43.89 דקות) ובת אגודתה יפעת שור, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא נוער חדש של 9:16.59 דקות, לפני יפעת שור (9:43.40 דקות) ועירית גלוסקינוס (9:44.74 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:07.10 דקות, לפני רותם פורת מהפועל בני שמעון (1:09.28 דקות) וליאור בירקאן (1:10.10 דקות), במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 2:21.86 דקות, לפני יפעת שור (2:31.09 דקות) וקרן סדן (2:31.71 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש לגילאי 18-14 של 2:30.56 דקות לפני נוגה ויזל (2:35.20 דקות) ורותם פורת (2:36.27 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:12.67 דקות, לפני יפעת שור (5:30.61 דקות) וגליה פינצ'י מהפועל ימק"א ירושלים (5:33.77 דקות).
1985
בתחרות שמונה האומות בשחייה שנערכה ביולי 1985 זכתה קליינמן במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 15 ו-16 בתוצאה של 2:19.80 דקות.
1986
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר 1986 זכתה קליינמן ב-5 מדליות זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:32.45 דקות, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.09 דקות, לפני רותם פורת (1:08.32 דקות) ואיריס קומן (1:08.46 דקות), במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:22.70 דקות, לפני קרן סדן (2:28.25 דקות) ומורין פרידמן ממכבי תל אביב, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:30.51 דקות, לפני נוגה ויזל (2:30.77 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:05.06 דקות, לפני מורין פרידמן (5:23.06 דקות) ונוגה ויזל.
חייה האישיים
קליינמן היא במאית דוקו ומלמדת קולנוע נוער במצוקה.
אליפות אפריקה בכדורגל נשים 2008
אליפות אפריקה בכדורגל נשים 2008 היא אליפות אפריקה בכדורגל נשים השמינית שארגנה קונפדרציית הכדורגל של אפריקה. הטורניר נערך בגינאה המשוונית מ-15 בנובמבר עד ה-29 בנובמבר 2008. נבחרת גינאה המשוונית העפילה באופן אוטומטי לטורניר בתור המארחת, ואליה הצטרפו שבע הנבחרות שניצחו במשחקי המוקדמות שהחלו בנובמבר 2007.
במשחק הגמר נפגשו דרום אפריקה (בפעם החמישית בתולדותיה) והמארחת גינאה המשוונית - בהופעת בכורה בגמר. בסיום המשחק, שנערך באצטדיון הבינלאומי של מלאבו, ניצחה גינאה המשוונית 1-2, וזכתה בתואר בפעם הראשונה בתולדותיה. ג'נובבה אנונמה, שהובילה את גינאה המשוונית עד לזכייה בטורניר, סיימה כמלכת השערים (6 כיבושים) ואף נבחרה לשחקנית המצטיינת.
מזבלה (אתר אינטרנט)
מזבלה הוא אתר חדשות ובלוג ישראלי שנוסד ביוני 2006 על ידי גיא דיין ודורי בן ישראל, ועוסק בסיקור חדשותי של עולם הדיגיטל המתחדש עם עדכונים וכתבות מהקשת הרחבה של עולמות הפרסום, שיווק, יחסי ציבור, קריאייטיב ותקשורת.
היסטוריה
"מזבלה" הוקם ביוני 2006 על ידי גיא דיין ודורי בן ישראל, במהלך לימודי קופירייטינג ב'הבצפר', בית הספר של איגוד חברות הפרסום. האתר, שהיה לאחד הבלוגים העצמאיים הראשונים בישראל, התמקד בתחילה בסיקור עולם הפרסום הישראלי, תוך הצגת קמפיינים חדשים וטורים אישיים לצד ביקורת על משרדי פרסום וחדשות ברנז'ה בדבר מינויים, רכילות ותקציבים חדשים.
בדצמבר 2006 הרחיבו דיין ובן ישראל את פעילות האתר והקימו זרוע עצמאית נוספת בשם Mizbala - Creative Agency שהעניקה שירותי רעיונאות והפצה למפרסמים בארץ ובעולם, תוך שימוש בבלוג כצינור הפצה מרכזי.
בנובמבר 2008 נבחר הבלוג במסגרת "טקס פרסי האינטרנט הישראלי" שנערך על ידי אתר וואלה! NEWS וחברת בזק בינלאומי, לאחד מהבלוגים הטובים בישראל. בין השנים 2009 ל-2011 נבחר על ידי אתר mako לאחד מ-100 האתרים הטובים בישראל.
באוגוסט 2009 רכש בן ישראל את מלוא החזקותיו של דיין בבלוג ובסוכנות, ודיין הקים סוכנות תוכן עצמאית בשם גולה. באוקטובר 2009, פרויקט של "מזבלה" הוצג במצגת השנתית של Google Labs, מצגת קריאייטיב וחדשנות מטעם חברת גוגל שסוקרת את המהלכים החדשניים ביותר שעשו שימוש בפלטפורמות המגוונות של גוגל.
בפברואר 2010 נבחר בן ישראל כשופט בקטגוריית המודעות של פסטיבל ניו יורק (באנגלית: New York Festivals).
ב-2011 הרחיב בן ישראל את פעילות "מזבלה" עם השקת עיצוב חדש, שילוב של לוח "דרושים", מדורי תוכן נרחבים יותר ושיתוף פעולה עם מגזין "פורבס ישראל", במסגרתו קיבל "מזבלה" מדור ייעודי ממותג במגזין פורבס המודפס. באותה שנה לקח "מזבלה" חלק בדירוגים של פורבס ויחדיו יצרו גם דירוג של אנשי פרסום. ביולי 2011, תרגיל יחסי ציבור של "מזבלה" לקידום אפליקציית פייסבוק ישראלית בשם ifidie, הוצג על ידי אדם אוסטרו, עורך אתר Mashable במסגרת ועידת TED, הוועידה השנתית של אתר TED שנערכה באדינבורו שבסקוטלנד.
בינואר 2012 וכחלק מהרחבת פעילותה לגולשים, חתמה "מזבלה" על הסכם ייצוג של פסטיבל הפרסום הבינלאומי White Square בישראל. במסגרת שיתוף הפעולה, הושקה תחרות קריאייטיב למשרדי הפרסום בשיתוף פעולה עם מגזין פורבס ישראל, שלוותה בקמפיין פרסומי שהתל בבכירי ענף הפרסום הישראלי. בתחרות זכו אור רייכרט ועידו שוורצמן.
במרץ 2012 נבחר בן ישראל, ממייסדי "מזבלה", לרשימת "50 האנשים המשפיעים בתרבות הדיגיטלית בישראל" של שבועון Time Out תל אביב ובספטמבר 2012 שימש כשופט בתחרות האריה השואג שמתקיימת מטעם איגוד יועצי התקשורת ויחסי הציבור בישראל.
באוקטובר 2013, לאחר שתגובה של בן ישראל נמחקה מעמוד הפייסבוק של חבר הכנסת יאיר לפיד בטענה כי מדובר בדף אישי, פרסמה "מזבלה" כי לפיד ושרי מפלגת יש עתיד עשו שימוש אסור בסמל המדינה בתמונת הקאבר שבעמודי הפייסבוק שלהם. בעקבות הפרסום, לפיד ושריו אולצו להסיר את סמל המדינה מהעמודים.
ב-2014 הרחיבה "מזבלה" את תחום הסיקור במדור הדיגיטל והדאטה ובשיתוף פעולה עם חברת הניטור SpyTheNet, השיקה את דירוג עמודי הפייסבוק והפרופילים הפופולרים בישראל. במסגרת הדירוג, בו לוקחים חלק גם גופי חדשות ותוכן שחושפים את נתוני האמת של עמודי הפייסבוק שלהם, מוצגים מדי חודש 100 העמודים האינטראקטיבים ביותר בישראל לצד דירוג ייעודי לפרופילים אישיים.
באוקטובר 2016 בחר ארגון מנהלי הדיגיטל בישראל במייסד "מזבלה" לאחד מ-100 האנשים המשפיעים על זירת הדיגיטל בישראל.
ביקורת ואיומים בתביעה
במרץ 2013 פרסם בן ישראל כי אתר נקסטר מקבוצת mako מפברק את מספר הצפיות בכתבות. בעקבות הידיעה, נשלחה למזבלה התראה בטרם נקיטה בהליכים עם דרישה להסרת הכתבה ופרסום התנצלות. בן ישראל הסיר את הידיעה וכתב בעמוד הפייסבוק של "מזבלה" "סלח לי אבי (ניר) כי חטאתי???".
בדצמבר 2014 שלח אתר הארץ למזבלה מכתב איום בתביעה. לאחר שלטענתם בן ישראל פרסם נתונים שגויים בדבר היקף המנויים של האתר. בעקבות האיום בתביעת דיבה, הידיעה הוסרה מ"מזבלה", אולם בסטטוס פייסבוק שפרסם בן ישראל שזכה לאלפי לייקים ומאות שיתופים, סירב לחזור בו וטען כי מדובר במעשה ביריונות והשתקה מצד הארץ.
פרסומים בולטים
ביוני 2007 פורסם ב"מזבלה" כי חברת הפרסום מקאן תל אביב וחברת Yes הטלוויזיה בלוויין הן שעומדות מאחורי הקריאה לציבור לסייע במציאת נער בדיוני בשם צורי ברלב וזאת כחלק ממסע פרסום לקידום סדרת הטלוויזיה "הנפילים" שזכה להדים שליליים ברשת.
בפברואר 2014 דווח ב"מזבלה" כי איש יחסי הציבור רני רהב קנה עשרות סטטוסים בפייסבוק לקידום תוכן שיווקי סמוי.
במרץ 2014 נחשפה ב"מזבלה" דליפת כרטיסי אשראי של לקוחות HOT.
בנובמבר 2014 נחשפו ב"מזבלה" התכתבויות של ההנהלה הבכירה של זכיינית ערוץ 2 קשת ואתר mako מהן עלה כי יש אמברגו על פרסום שמו של הבלוגר עומרי חיון בכתבות.
בפברואר 2015 נחשף ב"מזבלה" כי עמוד הפייסבוק האנונימי כן, אבל איראן שהפיץ תעמולה נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו, הופעל על ידי המחנה הציוני.
בפברואר 2015 נחשף לראשונה בעמוד הפייסבוק של "מזבלה" סרטון טיסת השוקולד. בדצמבר אותה שנה, פורסם כי בזק בינלאומי תכננה להפיץ סרטון שיווק סמוי ברוח 'טיסת השוקולד'.
באוגוסט 2015 נחשפה ב"מזבלה" תמונה בה נראה חבר הכנסת ינון מגל מהבית היהודי כשלפניו מה שנראית כמו שקית עם סם הקנאביס. בעקבות הפרסום הפכה התמונה לתופעת רשת.
באוקטובר 2015 נחשפה ב"מזבלה" הקלטה גנוזה בה בכירי פייסבוק ישראל נשמעים מנתקים את הטלפון בפניה של כתבת ישראל היום ליטל שמש. בעקבות פרסום ההקלטה, הסירה פייסבוק את הסטטוס שקישר אליה וחסמה את פעילותו של בן ישראל לחודש. לאחר הפרסום ב-mako, פייסבוק ישראל התנצלה, החזירה את הקישור וביטלה את החסימה.
בדצמבר 2015 פורסם ב"מזבלה" כי אתר ביזפורטל מצא דרך מתוחכמת לעקוף צו איסור פרסום ופרסם את שמה של בר רפאלי כדוגמנית החשודה בהעלמת מיסים באמצעות אקרוסטיכון.
באוגוסט 2016 נחשף ב"מזבלה" כי איגוד הבנקים בישראל וחברת פייסבוק ישראל עקבו וניטרו במשך תקופה ארוכה אחר פעילות תנועת באים לבנקאים באמצעות מערכת מעקב מיוחדת שנוהלה על ידי משרד שלום תל אביב של זמיר דחב"ש. בעקבות הפרסום, עיתונאים ששיתפו את הכתבה, בהם סגן עורך TheMarker רותם שטרקמן, גילו כי השיתופים שלהם נעלמו כלא היו.
לאור הלחץ התקשורתי פרסם דחב"ש לראשונה, סטטוס בפרופיל הפייסבוק האישי שלו ובו הכחשה כי פעל להדחקת האזכורים מהרשת החברתית.
בספטמבר 2016 פורסם ב"מזבלה" כי פייסבוק ישראל חסמה את פעילות עמוד הפייסבוק של תוכנית הצינור ואת פרופיל הפייסבוק האישי של גיא לרר מנחה התוכנית.
בינואר 2017 נחשף ב"מזבלה" כי טוויטר חיסלה את הפעילות המסחרית שלה בישראל ובמדינות נוספות שמחוץ לארצות הברית.
המאבק נגד פייסבוק
בתגובה למכתב איומים בתביעה שקיבל חברו של בן ישראל מחברת פייסבוק העולמית, החלה "מזבלה" בדצמבר 2011 במאבק ציבורי מתוקשר כנגד פייסבוק העולמית שהתפתח עם השנים למאבק גם נגד חברת פייסבוק ישראל. באותו חודש, השיקה "מזבלה" קמפיין בינלאומי שנועד לסכל את התביעה של פייסבוק וחברו של בן ישראל נשלח למשרד הפנים לשנות את שמו לזה של מייסד פייסבוק, מארק צוקרברג.
הקמפיין שעלה תחת הכותרת "Will Facebook Sue Mark Zuckerberg" (בעברית: האם פייסבוק יתבעו את מארק צוקרברג), זכה ללמעלה מרבע מיליון אזכורים בתקשורת העולמית ודורג על ידי המגזין "אינק" כאחד מעשרת תרגילי היח"צ המדוברים ביותר בעולם לשנת 2011.
לאחר סגירת "סטטוסים מצייצים" בינואר 2015 לאור הפרת תנאי השימוש של פייסבוק, שיגרה "מזבלה" מכתב למנכ"לית פייסבוק ישראל עדי סופר תאני ובו תיעוד של מאות הפרות תקנון דומות בעמוד הפייסבוק של ynet. במקביל נחשף ב"מזבלה" מחירון התוכן השיווקי הסמוי בעמוד הפייסבוק של ynet.
בנובמבר 2016 איגדה "מזבלה" קבוצה של עיתונאים ואושיות רשת, בהם חנוך דאום, שרון שפורר, טל שניידר, יותם זמרי, אלדד יניב, עמית סגל ונוספים, למחאה כנגד חברת פייסבוק ישראל, בטענה כי נציגותה של פייסבוק בישראל פוגעת במכוון בחופש הביטוי של משתמשיה וחוסמת באופן שרירותי גולשים משימוש ברשת החברתית.
בדצמבר 2016, הקים בן ישראל אתר אינטרנט בשם "קונטקט פייסבוק", בו הוצגו דרכי יצירת הקשר הישירים עם הנהלת ועובדי פייסבוק ישראל. האתר מציג את עצמו כביכול כיוזמה של תנועה בין-לאומית בשם Bridges Will Burn (בעברית: "גשרים יישרפו"; גם לה הקים בן ישראל אתר ייעודי) שבסיסה בקוריאה הצפונית, וההתדיינות המשפטית עמה מוגבלת לבית המשפט המחוזי של מחוז צפון האמגיונג - עקיצה ברורה כלפי תנאי השימוש של פייסבוק.
בעקבות הפרסום חסמה פייסבוק את הפרופיל של בן ישראל, הסירה את הסטטוס והגדירה את הקישור לאתר כמסוכן וככזה שבלתי ניתן לשיתוף בפייסבוק. על פי תגובה שהתקבלה מדוברות פייסבוק, האתר נחסם מפני שהכיל פרטי יצירת קשר אישיים.
לאחר חסימת האתר פורסם באתרי החדשות השונים על המוסר הכפול של פייסבוק ישראל עם חשיפת סטטוס של בכיר בחברת פייסבוק ישראל שפרסם בפרופיל הפייסבוק שלו טלפון אישי של אדם ללא ידיעתו או אישורו. בעקבות ההד התקשורתי, הבכיר התנצל והסיר את הסטטוס.
במרץ 2017 הסירה פייסבוק את כלל הפוסטים והקישורים לכתבות המפנות לאתר "מזבלה" ואף סימנה את האתר כמסוכן ובלתי ניתן לשיתוף בפייסבוק. לאחר החסימה, הגיש בן ישראל תביעה בגין לשון הרע כנגד חברות פייסבוק ישראל ופייסבוק אירלנד. בכתב ההגנה, טענה פייסבוק כי הרגישה מאוימת מהביקורת שפורסמה עליה במזבלה. תביעתו של בן ישראל נדחתה, והוא חויב לשלם לפייסבוק 30,000 ש"ח הוצאות משפט.
במאי 2017 מחקה פייסבוק לחלוטין את עמוד הבלוג שמנה למעלה מ-43 אלף איש. ב-9 ביוני 2017, מחקה פייסבוק לחלוטין גם את פרופיל הפייסבוק האישי של דורי בן ישראל.
Khush (סרט)
Khush הוא סרט בריטי קצר באורך 26 דקות, משנת 1991 בבימויה של הבמאית והמפיקה, ילידת ניירובי, קניה פרטיבה פרמאר. הסרט מציג לסביות והומואים מהודו ובחלקים אחרים של אסיה. שדנים ביציאה שלהם מהארון, הקבלה שלהם וחיבוק המיניות שלהם. הסרט דן גם בהומוסקסואליות בפזורה ההודית.
מזבלה (אתר אינטרנט)
המאבק נגד פייסבוק
במרץ 2018 האתר פעל לחידוש פעילות של אדם גולד ברשת.
Khush (סרט)
הסרט
הסרט כולל ראיונות ויש בו קטעי ריקוד ויצירות אמנות. בשפת האורדו, "Khush" פירושו "הנאה, אקסטזה משולהבת, של התעלות נמשכת ומצב רוח של שמחה מוקצנת והגנה מדומיינת". המושג khush לבני קהילת הלהט"ב באשר הם. בהודו, בבריטניה, בצפון אמריקה ובדרום אסיה, מכיל את המורכבויות המבורכות של להיות מוזר וצבעוני.
מזבלה (אתר אינטרנט)
המאבק נגד פייסבוק
באפריל 2018 סגרה טוויטר את החשבונות של המזבלה.
Khush (סרט)
הסרט
זהו סרטה השביעי של פרמאר. גוונדולין אודרי פוסטר, סופרת ובמאית סרטי נשים כתבה במילון הביקורתי הבינלאומי, ש- Khush הוא "אחד הסרטים הידועים ביותר של פרמאר שבמרכזם לסביות."
הבמאית פרמאר אמרה ש- Khush נכתב כ"דיאלוג" אודות פזורת הלהט"ב בדרום אסיה.
אורך הסרט 26 דקות, הוא מציג את רעיונותיו בשיטת ראיון. שהמיוחד בו שהמרואיינים מדברים למצלמה והמראיין אינו מושמע. פרמאר אינה משתמשת בקריינות בראיונות, ולכן המרואיינים מסבירים את העניינים בעצמם.
הסרט כולל ראיונות תיעודיים עם סצנות דרמטיות. בזמן שפרמאר ערכה את הסרט היא הוציאה את "ההומואים" ממנו ובמקום הגברים, היא מציגה נשים שצופות ברקדנית. היא משתמשת בשיטת "סרט בתוך סרט".
מיסטר טי
מיסטר טי (באנגלית: Mr. T; נולד כלורנס טוּרוֹ ב-21 במאי 1952) הוא שחקן אמריקאי ומתאבק מקצועי לשעבר, המוכר בזכות תפקידיו כבי. איי בראקוס ב"צוות לעניין" והמתאגרף קלאבר לאנג מ"רוקי 3".
ביוגרפיה
הוא נולד וגדל בדרום שיקגו יחד עם 4 אחיות ו-7 אחים, שיחק פוטבול בתיכון ולמד אמנויות לחימה. זכה במלגת ספורט מטעם אוניברסיטת "פריירי ויו" בטקסס ממנה סולק לאחר שנת לימודים אחת והשלים את לימודיו בשתי מכללות קטנות בשיקגו. לאחר סיום לימודיו שירת מיסטר טי כשוטר צבאי בצבא ארצות הברית וניסה להתקבל לקבוצת הפוטבול גרין ביי פאקרס אך קריירת הפוטבול שלו נקטעה עקב פציעה בברך.
התחלת דרכו בהוליווד הייתה כשומר ראש לכוכבים כמו דיאנה רוס ומייקל ג'קסון והוא אימץ לעצמו הופעה מפחידה שהבולט בה הייתה תספורת ייחודית אותה ראה בתמונה של לוחם מנדינקה אפריקאי בנשיונל ג'יאוגרפיק וכן תכשיטי זהב רבים אותם אהב לענוד. בשנת 1982 כיכב מיסטר טי בתפקיד קלאבר לאנג בסרט רוקי 3 תפקיד שבעקבותיו הגיע לסדרה "צוות לעניין" בה כיכב 5 עונות בתור B.A (לורנס) באראקוס (ראשי תיבות של: Bad Attitude - על שום יחסו הרע לקצינים), מהנדס צבאי בריון של יחידת קומנדו מובחרת.
בשנת 1987, קנה מיסטר טי אחוזה מיוערת בשטח נרחב של שבעה אקר בפרוור הצפוני של שיקגו הקרוי לייק פורסט. למחאת השכנים והעיתונאים, מיסטר טי כרת את החורש הטבעי הנרחב שבאחוזתו, בעצמו, בעזרת מסור שרשרת. הוא סיפר לעיתונאים שהוא "אלרגי לעצים". בעקבות פעולתו זו, חוקק חוק עזר עירוני ביישוב המצריך קבלת רישיון לגדיעת עצים גבוהים בשטח פרטי.
בשנת 1995, הוא אובחן כחולה במחלת הסרטן, שהטיפול בה רושש אותו מרוב כספו (עד שאפילו נאלץ למכור את תכשיטיו הרבים) אך הוא החלים ונהיה נוצרי אדוק. כיום מתגורר מיסטר טי בקליפורניה.
בשנת 2001 שיחק בסרט הפארודיה "קטע מהסרטים".
משפט קליט
המשפט הקליט המזוהה ביותר של מיסטר T הוא I Pity the Fool (בתרגום חופשי לעברית: אני מרחם על השוטה). משפט זה לקוח מן התסריט של הסרט רוקי 3.
Caffe
Caffe (ראשי תיבות של: Convolutional Architecture for Fast Feature Embedding) היא ספרייה ללמידה עמוקה, שפותחה במקור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. הוא זמינה להורדה כקוד פתוח, תחת רישיון BSD. ספריית Caffe כתובה ב-++C, עם ממשק Python.
היסטוריה
את פרויקט Caffe יצר יאנגצ'ינג ג'יה במהלך הדוקטורט שלו באוניברסיטת ברקלי. מאז עבר הפרויקט ל-GitHub.
מאפיינים
Caffe תומך בסוגים רבים של ארכיטקטורות למידה עמוקה המיועדות לתחום הראייה הממוחשבת כמו סגמנטציה וסווג תמונות. הוא תומך ב-CNN, RCNN, LSTM ובעיצובי רשתות עצביות בחיבור מלא. Caffe תומך בספריות גרעין חישובי מבוססי GPU ו-CPU כגון NVIDIA cuDNN ו-Intel MKL.
יישומים
Caffe נמצא בשימוש בפרויקטי מחקר אקדמיים, אבות טיפוס של סטארט-אפים, ואפילו יישומים תעשייתיים בקנה מידה גדול בראייה, דיבור ומולטימדיה. Yahoo! שילבה גם את Caffe עם Apache Spark כדי ליצור את CaffeOnSpark, מסגרת למידה עמוקה מבוזרת.
Caffe2
באפריל 2017, פייסבוק הכריזה על Caffe2, שכלל תכונות חדשות כגון Recurrent Neural Networks. בסוף מרץ 2018, Caffe2 מוזגה לתוך PyTorch.
ורה הקטנה
ורה הקטנה (ברוסית: Маленькая Вера) הוא סרט עלילתי סובייטי משנת 1988, בבימויו של וסילי פיצ'ול. הסרט הפך לאחד מסמלי הפרסטרויקה. זהו הסרט הסובייטי הראשון שבו הוצגו יחסי מין.
הקרנת הבכורה התקיימה במרץ 1988. הסרט הוצג גם במדינות רבות מחוץ לברית המועצות, בהן: אוסטרליה, איטליה, ארגנטינה, ארצות הברית, בלגיה, מזרח ומערב גרמניה, דנמרק, הונגריה, טורקיה, פינלנד, צרפת, דרום קוריאה ושוודיה.
המרד
המרד (שמו המלא: המרד: זכרונותיו של מפקד הארגון הצבאי הלאומי בארץ־ישראל) הוא ספר של מנחם בגין על קורות האצ"ל, בהוצאת אחיאסף.
הספר עוקב אחר התפתחותה של תנועת האצ"ל בארץ ישראל מאז ימיה הראשונים בשנות ה-30, דרך שנות המאבק האלים בזמן המנדט שהופנה אל מול השלטון הבריטי (שעליו מתייחס שמו של הספר - "המרד") וכן מתאר הספר את המאבק מול ההתנגדות של ארצות ערב בשעת פרוץ מלחמת העצמאות בשנת 1948. ניתן לסווג גם את הספר כאוטוביוגרפיה בחלקו, כי הוא מתחקה גם אחר ההתפתחות הפוליטית של מנחם בגין עצמו.
הסופר הקדיש את הספר "לזכרו של זאב ז'בוטינסקי אבי המרד העברי ולמשפחה הלוחמת - בהכנעת לב ובאהבת נפש".
הספר נדפס לראשונה בשנת 1950 ואחר כך במהדורות רבות. תורגם גם לאנגלית לערבית ולשפות נוספות, גם כן במהדורות רבות, כשהמהדורה האחרונה באנגלית יצאה בשנת 2002.
איש מדע המדינה ג'ון באוייר בל שחקר הן את האצ"ל והן את המחתרת האירית, הצבא האירי הרפובליקני (ה-IRA), סיפר כי רבים מהגברים שראיין ב-IRA ב-1960 קראו את "המרד" והעריצו אותו כמדריך של לוחמת גרילה. הספר נחקר גם על ידי הקונגרס הלאומי האפריקני (ה-ANC), על ידי נלסון מנדלה, לאחר שירד למחתרת בשנת 1960, שהתייחס לספר כאחד הספרים שהשתמש בהם כמדריך לתכנון מלחמת הגרילה של ה-ANC נגד ממשלת האפרטהייד של דרום אפריקה.
צפון-מערב אירופה
צפון-מערב אירופה הוא אזור משנה, המוגדר באופן רופף באירופה, והוא חופף את צפון ומערב אירופה. ניתן להגדיר את האזור הן גאוגרפית והן אתנוגרפית.
יש זיקה גנטית קרובה מאוד בקרב אוכלוסיות צפון-מערב אירופה.
בצפון-מערב אירופה ישנם בתי זיקוק רבים.
הגדרות גאוגרפיות
מבחינה גאוגרפית, צפון-מערב אירופה מורכב, בדרך כלל, מהממלכה המאוחדת, אירלנד, בלגיה, הולנד, לוקסמבורג, צפון צרפת, צפון גרמניה, דנמרק, נורווגיה, שוודיה ואיסלנד. לעיתים, פינלנד, דרום גרמניה, שווייץ ואוסטריה נחשבות גם כחלק מצפון-מערב אירופה.
דרום צרפת אינה נחשבת בצפון-מערב אירופה, מכיוון שהיא נחשבת, בדרך כלל, מבחינה גאוגרפית ותרבותית, כחלק מאזור הים התיכון או דרום אירופה.
אקלים
בצפון-מערב אירופה ישנן רוחות מערביות, שמתחזקות מאוד בחורף.
הגדרות אתנוגרפיות
שפות גרמניות מדוברות באופן נרחב ברוב צפון-מערב אירופה, אם כי קיימות גם שפות אחרות, כולל שפות רומאניות, בצפון צרפת, ולוניה, לוקסמבורג וחלקים מסוימים בשווייץ. שפות קלטיות מדוברות לאורך השוליים המערביים של האי הבריטי ובחלקים מסוימים ב מדוברות שפות אורליות. לאזור יש גם היסטוריה חזקה של פרוטסטנטיות שמבדילה אותו משכנותיו הים תיכוניות, הדרום אירופאיות, המזרח אירופאיות והמדינות הסלאביות.
ההגדרה של צפון-מערב אירופה כמונח כולל לאותן מדינות אירופאיות שאינן נמצאות בדרום אירופה או במזרח אירופה, שימשה אנתרופולוגים, אאוגניקים ונורדיסטים בסוף המאה ה-19 עד אמצע המאה ה-20, שהשתמשו בצפון-מערב אירופה כמונח לאזור אירופה בה התרכזו בני הגזע הנורדי, בניגוד לאזורים המזרחיים והדרומיים של אירופה שהכילו עמים ים-תיכוניים, סלאבים ועמים אחרים שאינם נורדיים. על פי תפיסה זו, כל המדינות והאזורים הגרמאניים כמו צפון צרפת, המכילים באופן היסטורי מספר רב של אנשים ממוצא גאלי, נורמני ופרנקי גרמאני, ייכללו כצפון-מערב אירופה, בין השאר בשל השלטון הנורדי ששלט שם.
טימור מורגונוב
טימור איגורביץ' מורגונוב (ברוסית: Тимур Игоревич Моргунов; נולד ב-12 באוקטובר 1996) הוא אתלט רוסי, סגן אלוף אירופה (ברלין 2018) בקפיצה במוט.
2018
באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה ב-12 באוגוסט 2018 זכה מורגונוב במדליית כסף בקפיצה במוט בשיא אישי והשוואת שיא אירופה לנוער עד גיל 23 של 6.00 מטר, אחרי ארמנד דופלנטיס משוודיה ששיפר וקבע שיא עולם חדש לנוער עד גיל 20 ועד גיל 23 של 6.05 מטר, ולפני שיאן העולם רנו לאבילני מצרפת (5.95 מטר).
בתחרות גמר ליגת היהלום שנערכה בבריסל, בלגיה ב-31 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 5.93 מטר, לפני אלוף העולם סם קנדריקס מארצות הברית (5.88 מטר) ואלוף העולם לפניו שונסי ברבר מקנדה (5.83 מטר).
אפרודיטה (תולעת)
אפרודיטה (Aphrodita) היא סוג של תולעת רב-זיפית ימית המצויה בים התיכון ובמזרח ובמערב האוקיינוס האטלנטי.
מספר פרטים בסוג זה ידועים בשם "עכברי ים".
אטימולוגיה
שמו של הסוג נלקח מאפרודיטה, אלת האהבה היוונית העתיקה, בגלל דמיון כביכול לאיברי המין הנשיים. השם האנגלי עשוי לנבוע מהדמיון לעכבר מצוי שאותו ראו אלה שזיהו אותו כאשר נשטף אל החוף.
תיאור
גופה של האפרודיטה מכוסה במחצלת צפופה של פרפודיה (Parapodium) וסטיה (setae, מבנים דמויי שיער). מבוגרים הם בדרך כלל בגודל 15-7.5 ס"מ. חלקם גדלים עד 30 ס"מ. לאפרודיטה שני זוגות של בליטות דמויות איברי מישוש שצמודות לפה. אין לה עיניים. היא נעה על ידי בליטות קטנות, זיפים דמויי משוט. הם הרמאפרודיטיים: יש להם איברי רבייה מתפקדים של שני המינים. הביציות של פרט אחד מופרות על ידי זרע של פרט אחר.
צבעוניות מבנית
הקוצים, הסטה (setae) בגב הקשקש של האפרודיטה, הם תכונה ייחודית לסוג. בדרך כלל, יש להם ברק אדום עמוק, המרתיע טורפים, אבל כשהאור מאיר עליהם בניצב, הם בצבע ירוק וכחול. זו דוגמה להנדסה פוטונית אצל אורגניזם. צבעוניות מבנית זו היא מנגנון הגנה ונותנת אות אזהרה לטורפים פוטנציאליים. האפקט מופק על ידי גלילים משושים רבים בתוך הקוצים, ש"מתפקדים הרבה יותר ביעילות מסיבים אופטיים מעשה ידי אדם".
מזון
אפרודיטה היא בדרך כלל אוכלת נבלות. עם זאת, המין עכבר ים בתוך הסוג אפרודיטה הוא טורף פעיל שניזון בעיקר מסרטנים קטנים, סרטנים נזירים ותולעים רב-זיפיות אחרות כמו Pectinaria.
מינים
מינים המוכרים על ידי הרישום העולמי של מינים ימיים:
ג'וואן ג'ונסון
ג'וואן ג'ונסון (באנגלית: JaJuan Johnson, נולד ב-8 בפברואר 1989) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצת באיירן מינכן.
ראשית הקריירה
ג'ונסון החל את דרכו בעונת 2007–2008 באוניברסיטת פרדו, שם שיחק תחת הדרכתו של המאמן מאט צייר. בעונתו הראשונה (בגיל 17) העמיד ממוצעים של 5.4 נקודות ו3.1 ריבאונדים למשחק וסייע לקבוצתו להעפיל לטורניר NCAA, כאשר את המשחק בסיבוב הראשון נגד ביילור סיים עם 10 נקודות, 8 ריבאונדים ו2 חסימות ב20 דקות. במהלך העונות שלאחר מכן, המשיך ג'ונסון את יכולתו הטובה בקבוצה, שיפר את ממוצעיו באופן ניכר והוביל את מכללתו להישגים מרשימים, כשעל הדרך אסף לא מעט תוארי הצטיינות אישיים ונכנס לספר השיאים של המכללה.
בוסטון סלטיקס
לאחר מספר שנים בהם שקל לעשות זאת, העמיד ג'ונסון את עצמו לבחירה בדראפט 2011 ונבחר במקום ה23 בסיבוב הראשון על ידי ברוקלין נטס, אלא שבמסגרת טרייד - הועבר לידי בוסטון סלטיקס יחד עם מארס ברוקס. במהלך עונת 2011–2012 קיבל ג'ונסון זמן משחק מוגבל, ואף שהצטיין במספר משחקים מיעט לקבל דקות, בעקבות חוסר העקביות אותו גילה.
ליגת הפיתוח של הNBA, הליגה האיטלקית והליגה הסינית
לאחר שלא מצא את מקומו בNBA, החל ג'ונסון לשחק בליגת הפיתוח וסיפק ממוצעים נאים. לקראת עונת 2013–2014 עבר לפיסטויה האיטלקית, לאחריה עבר לגואנגדונג מהליגה הסינית.
בשיקטאש
לקראת עונת 2014–2015, חתם ג'ונסון בבשיקטאש מליגת העל הטורקית בכדורסל, ששיחקה באותה עונה גם במפעל היורוליג. את משחק הבכורה שלו ערך ג'ונסון ב-11 באוקטובר ובו הרשים עם 28 נקודות, 7 ריבאונדים וחסימה אחת. את עונת היורוליג סיים ג'ונסון עם ממוצעים נאים של 14.1 נקודות ו5.8 ריבאונדים.
קרסני אוטיבר וקאנטו
ב-31 ביוני 2015 חתם ג'ונסון בקרסני אוטיבר מליגת העל הרוסית. ב-26 בנובמבר חתם בקאנטו האיטלקית ובה שיחק עד לשנת 2017.
דרושפאקה
ב-14 ביולי 2017 חתם ג'ונסון בקבוצת דרושפאקה מליגת העל הטורקית והיורוקאפ לשתי עונות. תחת המאמן הישראלי דייוויד בלאט, זכה ג'ונסון בעונת 2017–2018 - עונתו הראשונה במועדון עם קבוצתו באליפות היורוקאפ ונבחר לחמישייה השנייה של העונה במפעל. את העונה ביורוקאפ סיים עם ממוצעים של 13.9 נקודות, 6.3 ריבאונדים ו0.3 חסימות למשחק.
Out Here on My Own
Out Here on My Own (בעברית: כאן בחוץ לבדי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית איירין קארה, מתוך הפסקול Fame. השיר יצא לאור באוגוסט 1980, כאחד משירי הנושא של הסרט "תהילה", מתוכו הקליטה קארה שיר נוסף שהפך ללהיט בינלאומי, "Fame".
במרוצת השנים הוקלטו שלל גרסאות כיסוי של השיר, תוך שאחת מהן הצליחה להפוך ללהיט ולהגיע לעשירייה הפותחת בשווייץ.
הצלחה
השיר זכה להצלחה מסחרית רבה כאשר הגיע למקום ה-19 במצעד הבילבורד הוט 100, שם שהה שבועות רבים במצעד ואף הפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר של קארה. במצעד השירים העכשוויים למבוגרים הגיע בשיאו למקום ה-20, תוך שהצליח לשהות במצעד מספר שבועות רב גם כן.
במצעד הסינגלים הבריטי הגיע השיר למקום ה-58 וזכה להצלחה נאה במצעד.
פרסים ומועמדויות
השיר הועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר, אף הפסיד לשירה האחר של קארה "Fame", שזכה בפרס. כמו כן, הייתה זו הפעם הראשונה בהיסטוריית טקס פרסי האוסקר ששני שירים מאותו סרט הועמדו באותה הקטגוריה וזאת, בנוסף לכך שאחד מהם אף הצליח לזכות בפרס.
בנוסף לכך, נמכר השיר בכמויות רבות מה שהפך אותו לשיר "מולטי-פלטינה", ברחבי העולם.
גרסתה של מריה קארי
Out Here on My Own (בעברית: כאן בחוץ לבדי) הופץ מחדש בשנת 2020, על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי. השיר יצא בסמוך לשנת 2020, על ידי חברות התקליטים לגסי רקורדס וקולומביה רקורדס, כסינגל השני מתוך אלבום האוסף שלה, The Rarities.
הצלחה וביקורת
גרסת הכיסוי של קארי זכתה להצלחה כאשר מבקרי מוזיקה שונים ביקרו אותה. בניו יורק דיילי ניוז סקרו את גרסת הכיסוי של קארי, תוך שהמליצו למאזינים לשמוע אותה. במגזין הבילבורד סקרו את השיר באופן מקיף, תוך שהזכירו את העובדה שקארי הייתה חובבת של הסרט "תהילה".
באתר מוזיקת הרית'ם אנד בלוז Rated R&B, סקרו את השיר גם כן.
וידאו קליפ
האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של קארי ב-18 בספטמבר 2020, בסמוך לצאתו של השיר כסינגל. האודיו זכה להצלחה מתונה כאשר צבר למעלה מ-150 אלף צפיות בפחות משבועיים לצאתו, תוך שבהמשך העלתה קארי גם את קליפ המילים הרשמי של השיר.
רגנוזאורוס
רגנוזאורוס (שם מדעי: Regnosaurus; מילולית: "הלטאה של רגננסיס" - שם של שבט קדום מאזור סאסקס) הוא סוג של דינוזאור מתת-סדרת הסטגוזאורים ומשפחת ההואיאנגוזאוריים, אשר חי בקרטיקון התחתון של אנגליה שלפני 137 עד 121 מיליון שנה, זאת בניגוד לסוגים רבים שהתקיימו במשך היורה. סוג זה כלל מין אחד - Regnosaurus northamptoni, הקרוי על שם נשיא החברה המלכותית (שעמד להתפטר) - ספנסר קומפטון, המרקיז של נורת'האמפטון.
הרגנוזאורוס התגלה לראשונה בעיירה צ'אקפילד (Cuckfield) שבמערב סאסקס שבאנגליה משרידים של לסת תחתונה שהועברו למוזיאון להיסטוריה של הטבע בלונדון. הממצאים היחידים ששרדו נמצאו בדרום אנגליה, וכללו שרידי לסת תחתונה באורך 6 סנטימטרים ועם 15 שקעי שיניים חרוטיים במקצת. ממצאים בודדים, כנראה של אגן הירכיים התגלו באי וייט. ממצאים אלה מרמזים שהדינוזאור היה קטן מאוד ולא עלה על 4 מטרים.
טקסונומיה
את המאובנים שהתגלו חקר גדעון מנטל ב-1839 הניח שמדובר בשרידי לסת של איגואנודון, כנראה של פרט צעיר, וכך הציג אותה לאגודת החברה המלכותית ב-1841. החוקר ריצ'רד אוון לעומתו ערער על קביעה זו בהתייחס לשרידי לסתות איגואנודונים שנראו שונים מאוד, כך שמדובר היה בסוג שונה. גם מנטל חזר בו מהקביעה הראשונה והניח שמדובר באחד הסוגים הקרובים לאיגואנודון.
בעוד החוקרים הראשונים סברו שמדובר בסוג ממשפחת האיגואנודוניים, אשר מינים שלהם התגלו באותן תצורות, החוקר ריצ'רד ליידקר הציע ב-1888 על קרבתו של דינוזאור זה לסקיילדוזאורוס עקב מבנה דומה. ב-1911 הציע החוקר אלפרד פון זיטל לשייך אותו למשפחת הסטגוזאוריים. עם זאת הוא ניחן במספר הבדלים בולטים ביחס לסטגוזאורים אחרים. החוקר אלפרד רומר הציע שהוא קרובו של ההילאוזאורוס, בעוד ג'ון אוסטרום סבר שמדובר בכלל בסוג זאורופוד.
רמולה דבי
רמולה דבי (באנגלית: Ramola Devi; 7 ביולי 1917 – 10 בדצמבר 1988) הייתה שחקנית הודית יהודיה ממוצא בגדאדי. נולדה בשם רחל כהן. התפרסמה בסרט "הקופאי" (Khazanchi) מ-1941. הייתה כוכבת קולנוע מצליחה בהודו משנות ה-40 של המאה ה-20 עד 1951, אז סיימה את קריירת המשחק שלה.
רגנוזאורוס
טקסונומיה
כיום מכלילים את הרגנוזאורוס לצד ההואיאנגוזאורוס האסייתי במשפחה קרוב לסטגוזאוריים, מאחר שמבנה הלסתות מאוד דומה. עם זאת נמצאו מעט מאוד שרידים כך שקשה לדעת בוודאות.
רמולה דבי
ראשית חייה
רמולה דבי נולדה בשם רחל כהן בשנת 1917 במומבאי שבהודו, למשפחה יהודית אשר מוצאה בבגדאד שבעיראק. אביה חיים כהן, מנהל בית ספר, העביר את המשפחה לכלכותה, שם סיימה את לימודיה. יחד עם שתי אחיותיה, פעלה רמולה על הבמה כחובבת לפני שנכנסה לסרטים. רמולה נמשכה אל מקצועות הבמה כבר מגיל קטן, ומיד לאחר סיום לימודיה היא החליטה לקדם את חלומה.
קריירה
היא הופיעה בהצגות תיאטרון ובמספר סרטים בנגלים קצרים ומקומיים, ובסרט הבנגלי Graher Pher ב-1937 אך ניסתה לפרוץ לשוק ההודי כשחקנית לאומית.
רמולה פנתה למפיקים שונים, עד אשר המפיק קידר שרמה, שהיה ידוע מאוד בתעשייה, הסכים לתת לה צ'אנס. מי שהכירה ביניהם הייתה השחקנית ג'דגיש סטי. שארמה היה באותה תקופה מפיק, תמלילן ותסריטאי, בעיקר כתב דיאלוגים לסרטים אך לא ביים. קידר שארמה הציג אותה בפני הבמאי ניטין בוסה, שהיה אז אחד הבמאים הנחשבים בהודו. בראיון מאוחר יותר סיפר שארמה כי הבמאי הסתכל עליה ואז אמר לו: "כשהבאת אותה אליי, למה שכחת להביא כמה לבנים כדי שתוכל לעמוד עליהן?" רומולה נפגעה עמוקות מההתבטאות הזו של הבמאי. היא אמרה בשקט, "להתראות" והתרחקה מהמשרד שלו. הוא ממשיך לספר "עקבתי אחריה וגיליתי שהיא בוכה,התרגשתי מהמצוקה של הצעירה השאפתנית שהיו לה תקוות גדולות, ולעגו לה בגלל משהו שהטבע אחראי לו. ידעתי איך זה מרגיש להיות מושא ללעג. חוויתי את זה מספיק פעמים. ליוויתי אותה לחשמלית ושם היא נפרדה ממני. כדי לעודד אותה, אמרתי, 'בבקשה, רומולה, אל תהיי שבורת לב. יום אחד, כשאהיה במאי, את תהיי הגיבורה הראשונה שלי, ואנחנו נוכיח למר בוזה ולעולם, איזה כוכבת גדולה את'. רומולה צחקה ואמרה, 'מר קידר המסכן, כותב הדיאלוגים לעולם לא יהיה במאי ואני לעולם לא אהיה גיבורה.'"
עם זאת, קידר שארמה עמד בהבטחתו וליהק אותה לסרטו הראשון כבמאי ב-1939 Dil Hi To Hai בסרט מסופר על אב ממעמד הביניים, שהקריב את כל חייו כדי לתת חינוך והשכלה לבנו ובתו, רמולה שיחקה את תפקיד הבת.
פריצתה הגדולה הגיעה ב־1941 עם הסרט בשחור לבן שזכה להצלחה מאד גדולה Khazanchi, בסרט שהוא תעלומת רצח, היא מגלמת את הדמות הראשית "מדהורי". הסרט הפך לאחד הלהיטים הגדולים ביותר של שנות ה-40 המוקדמות. המוזיקה של הסרט שהולחנה על ידי גולאם היידר הייתה גורם מרכזי במהפכה במוזיקת הקולנוע ההינדי מהסגנון התיאטרלי המורכב של שנות ה-30 לסגנון חופשי יותר תוך שימוש במקצבים עממיים פונג'ביים והציג באופן נרחב כלי הקשה כמו בשיר המפורסם מהסרט Sawan Kai Nazare hain.
בהמשך רמולה שיחקה בסרטי קולנוע רבים אשר הפכו להצלחה בקרב הקהל ההודי. קריירת המשחק של רמולה נסקה במהירה, כאשר היא זוכה הן לאהדת הקהל ההודי והן לאהדת המבקרים. "אמנית רב תכליתית.הופעה יפה להפליא..ולא יכול היה להיות טוב יותר. אימפולסיבית בהרפתקאותיה, מתרפקת ברומנטיקה שלה, מעוררת רחמים באכזבתה, מעולה בעורמה ובאסטרטגיה שלה.... מכסה רמולה את המסך כולו!" – כך נכתב עליה בביקורות הקולנוע.
אחרי הסרט חזאנצ'י היא שיחקה בסרטים נוספים אשר הפכו ללהיטים רבים אך הם: Khamoshi (1942), Shukria (1944), Albeli (1945), Hum Bhi Insan Hain (1948) ועוד..
שלושת סרטיה האחרונים יצאו לאקרנים ב-1951 ובכך הסתיימה הקריירה הקולנועית שלה.
מורשתה
סרטיה של רמולה נחשבו למרעננים ופורצי דרך בתעשיית הקולנוע ההודית, בוליווד, בשל סגנונם המוזיקלי היייחודי. עד אז הסרטים התאפיינו במוזיקה הינדית מסורתית וקלאסית, אולם סרטיה של רמולה שילבו מקצביים עממים של סגנון הפונג'אבי המקפיץ לצד מגוון כלי הקשה. סגנון מוזיקלי ייחודי זה, בצירוף דמותה הייחודית של רמולה וכשרון המשחק המתפרץ הפכו את סרטיה ללהיטים גדולים בקרב הקהל ההודי, ולאבני דרך של ממש. במקביל לקריירת המשחק שלה, הקפידה רמולה לסייע ככל שיכלה למשפחות נזקקות ואימצה לאורך השנים כ-14 משפחות. רמולה ליוותה את בני המשפחה ברכישת השכלה, הדרכה כללית וסיוע כספי.
חיים אישיים
רמולה הייתה נשואה והשאירה אחריה בן. היא נפטרה בדירתה במומבאי ב־10 בדצמבר 1988.
== פילמוגרפיה ==
פרדוקס פיטו
הפרדוקס של פיטו הוא תצפית המראה שבהתייחס למינים שונים, נראה כי שכיחות הסרטן אינה קשורה למספר התאים באורגניזם, בשונה מבני אותו מין, אצלם מספר התאים נקשר באופן ישיר לסיכוי לחלות בסרטן. לדוגמה, שכיחות הסרטן בבני אדם גבוהה בהרבה משכיחות הסרטן בלווייתנים למרות שללווייתנים יש יותר תאים מבני אדם. אם ההסתברות לסרטן הייתה קבועה על פני תאים, אפשר היה לצפות שללווייתנים תהיה שכיחות גבוהה יותר של סרטן מאשר בני אדם. הפרדוקס של פיטו נקרא על שמו של הסטטיסטיקאי והאפידמיולוג האנגלי ריצ'רד פיטו, שצפה לראשונה בקשר.
היסטוריה
פיטו ניסח לראשונה את הפרדוקס בשנת 1977. כשכתב סקירה כללית של, פיטו ציין כי על בסיס תא לתא, בני אדם היו הרבה פחות רגישים לסרטן מאשר עכברים. הוא הציע כפתרון כי שיקולים אבולוציוניים שהיו אחראים ככל הנראה לשיעורי קרצינוגנזה לכל תא, שונים בין המינים. הפרדוקס נותר בלתי פתור עד היום.
באותו מין
בתוך בני אותו המין, נראה כי הסיכון לסרטן וגודל הגוף נמצאים בקורלציה חיובית, אפילו לאחר בקרה כלפי גורמי סיכון אחרים.
מחקר אורך של 25 שנים של 17,738 עובדי מדינה בריטיים גברים, שפורסם ב-1998, הראה מתאם חיובי בין גובה לשכיחות סרטן עם רמה גבוהה של ביטחון סטטיסטי, גם לאחר שנבדקו גורמי סיכון כמו עישון. מחקר דומה משנת 2011 של יותר ממיליון נשים בריטיות מצא עדויות סטטיסטיות חזקות לקשר בין סרטן לגובה, גם לאחר בדיקה של מספר גורמי סיכון סוציו-אקונומיים והתנהגותיים. ניתוח משנת 2011 של סיבות המוות של 74,556 כלבים מבויתים מצפון אמריקה מצא ששכיחות הסרטן הייתה הנמוכה ביותר בגזעים הקטנים יותר, דבר המאשש את התוצאות של מחקרים קודמים.
בין מינים שונים
עם זאת, בין מינים שונים, הקשר מתפרק. במחקר משנת 2015, גן החיות של סן דייגו סקר תוצאות מ-36 מיני יונקים שונים, בגודלם החל מעכבר הדשא המפוספס במשקל 51 גרם ועד לפיל הגדול בכמעט 100,000 ק"ג. המחקר לא מצא קשר מובהק סטטיסטית בין גודל הגוף לשכיחות הסרטן, מה שמציע תמיכה אמפירית לתצפית הראשונית של פיטו.
שיקולים אבולוציוניים
האבולוציה של הרב-תאיים דרשה דיכוי של סרטן במידה מסוימת, ונמצאו קשרים בין מקורות הרב-תאיות לסרטן. על מנת לפתח גופים גדולים יותר ותוחלת חיים ארוכה יותר, אורגניזמים נדרשו לדיכוי סרטן רב יותר. עדויות מצביעות על כך שאורגניזמים גדולים, כמו פילים, פיתחו יותר עמידות לסרטן. הסיבה המוצעת לכך שלאורגניזמים בגודל בינוני יש מעט יחסית מהגנים הללו היא שהיתרון של מניעת סרטן שהעניקו גנים אלה היה פחות מהחסרונות שלהם, למשל הפחתה בפוריות.
מינים שונים פיתחו מנגנונים שונים לדיכוי סרטן. בינואר 2015, במאמר שפורסם ב-Cell Reports נטען שמצאו גנים בלווייתן קשת שעשויים להיות קשורים לאריכות ימים. בערך באותו זמן, צוות שני של חוקרים זיהה פוליסכריד בחולד עירום שנראה חוסם התפתחות של גידולים. באוקטובר 2015, שני מחקרים בלתי תלויים הראו שלפילים יש 20 עותקים של גן מדכא סרטן TP53 בגנום שלהם, כאשר לבני אדם ויונקים אחרים יש רק אחד. מחקר נוסף הראה 14 עותקים של הגן הקיים ב-DNA של ממותות משומרות, אבל רק עותק אחד של הגן ב-DNA של תחש נהרות ושפנאים, קרובי משפחתו החיים הקרובים ביותר של הפיל. הגן מדכא הגידול TP53 מסמן חלבון שמזהה אתרים פגועים ב-DNA, או תא שחווה לחץ. לאחר מכן, החלבון TP53 מאט את צמיחת התא לתקופה קצרה שבמהלכה יתוקנו הנזקים שנגרמו לDNA, במקרה בו הנזק שנגרם הוא בלתי הפיך החלבון יהרוג את התא    (אפופטוזה). יכולת משופרת לתקן נזקי DNA עשויה להסביר את דיכוי הסרטן שנצפה בפילים. התוצאות מצביעות על קשר אבולוציוני בין גודל בעלי חיים ודיכוי הגידול, כפי שטען פיטו.
שיקולים מטבוליים וגודל תא
מאמר משנת 2014 ב- Evolutionary Applications מאת הדגיש את מה שכינו הכותבים - "יחס לא מוערך במידה רבה של גודל תאים הן לחילוף החומרים והן לקצבי חלוקת התא בין המינים" כגורמי מפתח העומדים בבסיס הפרדוקס, והגיע למסקנה ש"לאורגניזמים גדולים יותר יש חלוקת תאים יותר גדולה ויותר איטית עם מחזור אנרגיה נמוך יותר. כל זה מפחית משמעותית את הסיכון לחלות בסרטן".
הכותבים טוענו כי גודל התא אינו אחיד בין מיני יונקים, מה שהופך את גודל הגוף לפרוקסי לא מושלם למספר התאים באורגניזם. (לדוגמה, הנפח של כדורית דם אדומה בודדת של פיל הוא בערך פי ארבעה מנפח של כדורית דם של אדם). יתר על כן, תאים גדולים יותר מתחלקים לאט יותר מתאים קטנים יותר, הבדל שמתערב באופן אקספוננציאלי לאורך החיים - תוחלת האורגניזם. פחות חלוקת תאים פירושה פחות הזדמנויות למוטציות סרטניות, ומודלים מתמטיים של שכיחות סרטן רגישים מאוד לשיעורי חלוקת התאים. בנוסף, לבעלי חיים גדולים יותר יש בדרך כלל קצב חילוף חומרים בסיסי נמוך יותר, בעקבות קשר לוגריתמי הפוך מוגדר היטב. כתוצאה מכך, התאים שלהם יגרמו פחות נזק לאורך זמן ליחידת מסת גוף. יחד, גורמים אלה עשויים להסביר חלק ניכר מהפרדוקס.
מחקר רפואי
היכולת הנראית לעין של בעלי חיים גדולים לדכא סרטן במספר עצום של תאים עוררה מחקר רפואי פעיל בנושא.
בניסוי אחד, עכברי מעבדה שונו גנטית כדי לבטא מצב של "always-on" (בעברית: תמיד פעיל. כלומר, ולא מושבת על ידי הגן MDM2) באנטיגנים פעילים של TP53, בדומה לאלו שנמצאו בפילים. העכברים שעברו מוטציה הפגינו יכולת דיכוי גידול מוגברת, אך גם הראו סימני הזדקנות מוקדמת.
מחקר אחר הציב את p53 תחת פיקוח רגולטורי רגיל ולא מצא סימנים להזדקנות מוקדמת. ההנחה היא שתחת המקדם המקורי שלו p53 אינו גורם להזדקנות מוקדמת, בניגוד ל-p53 המבוטא באופן מכונן.
פסגת ג'ונסטון (אנטארקטיקה)
פסגת ג'ונסטון (באנגלית: Johnston Peak) היא פסגה חדה בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה.
הפסגה ממוקמת 13 קילומטרים מצפון להר מאר; ו-20 קילומטרים מצפון-מערב לפסגת דאגלס.
גובהה של הפסגה 733 מטרים מעל פני הים; פסגת ג'ונסטון היא ההר ה-4,683 בגובהו באנטארקטיקה.
גילוי הפסגה
הפסגה התגלתה בינואר 1930 על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, בפיקודו של דאגלס מוסון.
מקור השם
מוסון נתן לפסגה את שמה.
ארמון וימנמק
ארמון וימנמק או אחוזת וימנמק (בתאילנדית: วิมานเมฆ) היא אחוזה ששימשה כמתחם מגורים למלך ראמה החמישי לאחר שעזב את ארמון מלך תאילנד. הוא ממוקם בתוך מתחם ארמון דוסיט, ארמון המלך החדש במרכז בנגקוק.
בשנת 1897 מלך ראמה החמישי ביקר באירופה במשך מס' חודשים וביקר בארומונת רבים והתרשם מאוד. לאחר חזרתו הוא רכש פרדסים ושדות אורז בפאתי העיר על מנת לבנות בו ארמון חדש, בסטנדרט אירופאי, לו קרא ארמון דוסיט.
ארמון וימנמאק נבנה בשנת 1900 על השדות והפרדסים אותם קנה המלך. הארמון כולל 72 חדרים. פנים הארמון עוצב בסגנון ניאו קלאסי אירופאי עם מוטיבים תאילנדים ואדריכלות של תחילת המאה ה-20.
ב-27 במרץ 1900 נערכה חגיגה גדולה לכבוד סיום העבודות ומלך ראמה החמישי עבר להתגורר במתחם יחד עם משפחתו למשך 5 שנים עת שעברו להתגורר בוילת אמפורן סאטארן, גם היא חלק משטח ארמון דוסיט כיום.
לאחר עזיבת משפחת המלך את הארמון הוא הפך למתחם מגורים של עובדי משק בית ובחלקו שימש כמחסן. בשנת 1982, ביקשה המלכה סיריקיט את ראשותו של המלך ראמה התשיעי לשפץ את הארמון ולהפוך אותו למוזיאון אשר ינציח את מלך ראמה החמישי ואת המורשת התאילנדית. כיום הארמון משמש בדיוק למטרה זו. זהו מוזיאון המנציח את המלך ואת המורשת התאילנדית ונחשב לאחת האטרקציות העיקריות בבנגקוק. זהו גם ארמון הגדול ביותר בעולם שעשוי מעץ טיק ומעוטר בזהב. בין שלל המוצגים ישנן מתנות רבות שקיבל המלך מביקורים שלו בעולם, מלאכת יד, מכתבים ועוד.
בית הכנסת של אגר
בית הכנסת של אגר (בהונגרית: Egri zsinagóga) הוא מבנה שכבר לא קיים בעיר אגר. המבנה היה קיים במחצית הראשונה של המאה ה-20.
היסטוריה
בית הכנסת נבנה בין השנים 1911 לבין 1913 על פי תוכניותיו של אדריכל בתי הכנסת ההונגרי-יהודי הגדול ליפוט באומהורן, בסגנון אקלקטי מאוחר ובסגנון אר נובו. הוא נבנה בפינת רחוב קארוי היבאי (Hibay Károly) של היום ורחוב לאיוש קושוט. הבניין נחנך ב־13 בספטמבר 1913. צורתו וסגנונו אופייניים לאדריכלות בית הכנסת של באומהורן ולכן ניתן לראות דמיון ברור עם בית הכנסת החדש של סגד או בית הכנסת של נובי סאד. בית הכנסת הצליח לשרת את הקהילה היהודית הניאולוגית של אגר במשך כמה עשורים בלבד. כיוון שהקהילה היהודית המקומית הושמדה ברובה (כ-90%) במהלך השואה במלחמת העולם השנייה, היהודים שרידי השואה לא יכלו לשמור על הבניין השדוד, ההרוס והמוזנח ומכרו אותו לעיריית העיר אגר.
ההריסה
הבעלים החדש לא טיפל כראוי בבניין, בית הכנסת שימש כמחסן, ועמד ריק עם דלתות פתוחות ופרוצות במשך זמן רב. לבסוף פוצץ בשנת 1967 בתירוץ ש"גודלו המוגזם מקלקל את הנוף העירוני".
על כך דיווח בשבחים היסטוריון האמנות המפורסם של אותה עת מיהאי דצ'י (Detshy Mihály):
מלון יוניקורניס, שנבנה במקום בית הכנסת ונקרא על שם החד-קרן שמופיע בסמל העיר של אגר, נפתח ב-3 באוקטובר 1969. הבניין עומד שם עד היום. זיכרון בית הכנסת נשמר בכמה גלויות צבעוניות ותצלומים בשחור לבן.
בקרבת מקום נמצא בית כנסת נוסף באגר, בית הכנסת הקטן, שנבנה בשנות ה-40 של המאה ה-20 ובו מתקיימות כיום תערוכות אמנות בת זמננו.
שיננות
שִׁינָּנוּת הוא מקצוע פרא-רפואי בתחום רפואת שיניים העוסק בהיגיינת הפה ובטיפול מונע.
מקצוע השיננות שונה ונפרד מזה של אלו העוסקים בסיוע לרופא שיניים. בדרך-כלל חל איסור על הסייעים לבוא במגע של ממש עם הפה של המטופל, למעט לשם פעולות פשוטות, כגון שאיבת רוק. בסמכותם של השיננית או השינן, לעומת זאת, לבצע פעולות רפואיות בפה של המטופלים. סייעת או סייע לרופא שיניים עובדים בהכרח בצמוד אליו, ואילו שיננים מבצעים מטלתם בנפרד, לפני או אחרי טיפול השיניים.
באנגלית נקרא המקצוע Dental hygienist, בתרגום חופשי: "מטפל היגייני של השיניים".
העוסקים בשיננות מבצעים פעולות טיפול ראשוני ברפואת שיניים, ביניהם:
בישראל
בישראל, עיסוק במקצוע השיננות כפוף לתקנות רופאי השיניים (שיננניות)- 1978. לפי החוק, העיסוק במקצוע מותר לאחר קבלת רשיון, אותו זכאים לקבל מי שעומד במצטבר בדרישות הבאות: (1) גילם עולה על 18 שנה (2) סיימו קורס שינניות ועמדו במבחן ממשלתי או בעל דיפלומה שהוכרה על ידי משרד הבריאות.
בהתאם לחוק (ראה קישורים חיצוניים) הפעולות המותרות בישראל לביצוע על ידי שיננית כוללות:
(1) ניקוי וצחצוח שיניים;
(2) הסרת אבנית ומשקעים אחרים מהשיניים;
(3) הסרת עודפי מלט משטחים כותרתיים של שיניים;
(4) ליטוש שטחים כותרתיים של שיניים;
(5) לקיחת מיטבעים לתבניות לימוד;
(6) (נמחקה)
(7) הסרת תפרים ותחבושות בפה;
(8) שימוש בתכשירים למניעת עששת בדרך של מריחתם בפה;
(8א) שימוש בתכשירים מתכלים לשחרור מושהה, בטיפול במחלות חניכיים, על פי מרשם חתום ביד מורשה לריפוי שיניים;
(9) שימוש בתכשירי הרדמה מקומית טופיקליים בדרך של מריחתם בפה;
(10) מתן ייעוץ, הדרכה וחינוך לבריאות השן ולגיהות הפה והשיניים;
(11) בדיקת הפה לצורך הפעולות האמורות
שינניות נדרשות, לפי חוק, לעבוד במרפאה ציבורית, או מרפאה של תאגיד או מרפאת שיניים מורשית.
איגוד השיננות הישראלי הביא לשינוי התקנות כך ששיננית תוכל לעבוד ללא נוכחות פיזית של רופא שיניים במרפאה. הצעד הבא של האיגוד לקידום המקצוע הוא אקדמיזציה - תואר אקדמי בשיננות כמקובל במדינות אחרות בעולם. כיום, מקצוע השיננות נלמד בארבעה מוסדות בארץ: באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת תל אביב, במכללה למדעי הבריאות וההתנהגות ברמת גן ובמכון ללימודי המשך בחיפה. משך הלימודים כ-2,000 שעות לימוד. בסיום הלימודים מתקיימים מבחנים בכתב, מבחן מעשי ומבחן בעל פה מטעם משרד הבריאות. לאחר קבלת הרישיון ניתן לעסוק במקצוע. תעודת המקצוע המוענקת בתום הלימודים, אינה נחשבת לתואר אקדמי.
במקצוע זה קיימת דומיננטיות כמעט מוחלטת של נשים, ולכן כמעט ולא מוּכּרת בישראל צורת הזכר של המקצוע - שִינָן. ארגון העובדים של העוסקים בשיננוּת בישראל נקרא "איגוד השיננות הישראלי (אש"י)". לפי נתוני האיגוד בשנת 2013 פעלו בישראל כ-1,500 שינניות, לעומת שני שיננים בלבד.
אליעזר ננס
אליעזר (לייזר) ננס (ה' בסיוון ה'תרנ"ז, 5 ביוני 1897 – י"ג באדר ב' ה'תשנ"ז, 22 במרץ 1997) היה אסיר בברית המועצות, ואוטוביוגרף בולט, חסיד חב"ד. ריצה את תקופת המאסרים והגלויות הארוכה ביותר שריצה יהודי בברית המועצות בעוון שמירת יהדות - כ-20 שנה.
ביוגרפיה
בוגר ישיבת תומכי תמימים בלובביץ'.
ייסד את ספריית חב"ד ומכון היכל מנחם בירושלים וניהל את כולל חב"ד בישראל, עם הרב שלמה יוסף זוין.
לא היו לו ילדים.
הלוייתו התקיימה ביום הפורים (למחרת פטירתו),נטמן בהר הזיתים.
הנצחה
בשנת תשס"ה נקרא על שמו רחוב בין שיכון חב"ד לתל ארזה בירושלים.
מוסון (סדרת לוויינים)
מוסון (ברוסית:Муссон), הייתה סדרת לוויינים שפותחה בברית המועצות ושיגורים נמשכו ברוסיה. השיגורים בוצעו בשנים 1981–1994. מטרת הלוויינים הייתה לבצע עדכון קואורדינטות של נקודות שונות על פני כדור הארץ בדיוק גבוה מלווייני סדרה ספירה שקדמה לה.