cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ג'ורג' הנטינגטון
ראשית חייו
משפחת הנטינגטון היגרה לאמריקה הצפונית ב-1633 מנוריץ', אנגליה והתיישבה בקונטיקט. בשנת 1797 התיישב סבו של הנטינגטון, אייבל הנטינגטון, באיסט המפטון שבלונג איילנד שם שימש כרופא. בשנת 1811 נולד אביו של הנטינגטון, ג'ורג' לי הנטינגטון, אשר שימש כרופא באיסט המפטון לאחר לימודי רפואה באוניברסיטת ניו יורק. אימו של הנטינגטון, מרי הוגלנד, גדלה והתחנכה במנהטן, ונישאה לאביו בשנת 1833.
הנטינגטון נולד ב-9 באפריל 1850, בנם השני של ג'ורג' לי הנטינגטון ומרי הוגלנד. הוא גדל באיסט המפטון, ומגיל צעיר היה מתלווה אל אביו בעת שנסע לבקר חולים. באחרית ימיו תיאר זאת כך:.
הנטינגטון למד והתחנך אצל ג'ון וולאס, בוגר אוניברסיטת אדינבורו בסקוטלנד, אשר לימד אותו, מעבר ללימודים הרגילים, גם גאולוגיה ומינרלוגיה. בעת זו כבר הייתה קריאתו ממוקדת בעיקר בספרות רפואית, והוא הונחה בקריאתה על ידי אביו; כן הייתה לו גישה לרשומות מעיסוקי הרפואה של סבו ואביו.
בגיל 18 החל בלימודי רפואה מסודרים תחת אביו, ובשנת 1871 סיים תואר במכללה לרופאים ולמנתחים באוניברסיטת קולומביה, ניו יורק. לאחר לימודיו שב לאיסט המפטון וסייע לאביו בעיסוקיו.
'On Chorea'
בשנת 1871, לאחר שסיים את לימודיו, החל לכתוב מאמר אודות הפרכסת. עיקר המאמר התייחס ל של פרכסת סינדהם, ורק בסוף המאמר התייחס הנטינגטון למה שכינה "מוזרות רפואית" שחשב כי קיימת אך ורק בקצה המזרחי של לונג איילנד. במאמר ציין הנטינגטון שלושה מאפיינים מרכזיים של הפרכסת הזו: טבעה התורשתי; השיגעון שהיא גורמת לו, ובתוכו לקות קוגניטיבית ומקרי התאבדות רבים; וכן הופעת התסמינים בשנות השלושים והארבעים לחיי החולים. כתב היד של המאמר הוער בידי אביו של הנטינגטון.
בשלהי 1871 נסע הנטינגטון לכפר פומרוי שבאוהיו, במטרה להתיישב ולעסוק שם ברפואה, כשכתב היד של המאמר באמתחתו. ב-15 בפברואר 1872 קרא הנטינגטון בפני אקדמיית מייגס ומייסון לרפואה במידלפורט, אוהיו את כתב היד וזכה להערכה. בעקבות כך שלח הנטינגטון את כתב היד לעורכי כתב העת Medical and Surgical Reporter שישב בפילדלפיה, וב-13 באפריל 1872 פורסם המאמר בכתב העת, תחת הכותרת "על פרכסת" (On Chorea).
ב-1872 הופיע תקציר של המאמר בשנתון הגרמני Jahresbericht, וכך הוצג הנטינגטון אל ספרות הרפואה האירופית. ב-1874 צוטט המאמר על ידי נוירופתולוג איטלקי שתיעד שינויים נרחבים בקליפת המוח ובסטריאטום שהתגלו בנתיחה שלאחר המוות של חולה פרכסת בן 42. בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-19 עלתה שכיחות הדיווחים על הופעת הפרכסת, בעיקר בבתי חולים פסיכיאטריים, ובשנות ה-90 של המאה ה-19 כבר צוין כי ההיסטוריה הקלינית של הפרכסת "ידועה היטב".
במאמר ביוגרפי אודות הנטינגטון שפורסם ב-1934 נכתב כי.
עיסוק כרופא
בסתיו 1874, בשל ההיצע העודף של רופאים בפומרוי ומשום שהתפרצה אצלו אסתמה עוויתית עבר הנטינגטון ללה גרנג'וויל שבמדינת ניו יורק, שם התיישב ועסק ברפואה כללית. הנטינגטון טיפל באוכלוסיית איכרים כפרית, ובשל כך היו תעריפיו נמוכים ואף נגבו בסחורה ולא בכסף. במי שהיה עני מכדי לשלם, טיפל הנטינגטון בלא תשלום. את המרפאה ניהלה אשתו, ומשפחתם חיה בצמצום בשל הקושי הכלכלי ומחלתו של הנטינגטון. מעבר לתפקודו כרופא, שימש הנטינגטון ככומר לעת מצוא.
בשנת 1901 נאלץ לעזוב את לה גרנג'וויל בשל הידרדרות בריאותית, והתיישב באשוויל שבקרוליינה הצפונית. בשנת 1903 חזר לניו יורק והתיישב בהופוול ג'נקשן, מספר קילומטרים מדרום ללה גרנג'וויל, שם המשיך לשמש רופא כללי.
פעילות באגודות והוקרות
הנטינגטון היה חבר פעיל באגודה הרפואית של מחוז דאצ'ס, אליה הצטרף בשנת 1874, שימש כסגן הנשיא שלה בשנת 1887, וכנשיא בשנת 1888. בשנת 1880 הצטרף לאגודה הרפואית של מדינת ניו יורק. ב-1898 היה לחבר כבוד באגודת הנוירולוגיה של ברוקלין. בשנים 1901–1905 היה חבר באגודה הרפואית בנקומב של צפון קרוליינה. ב-1905 הצטרף לאיגוד הרפואה האמריקני ולאיגוד הרפואה של מדינת ניו יורק.
בשנת 1908 פורסם גיליון מיוחד של כתב העת Neurographs לכבוד הנטינגטון; הגיליון כלל מאמר ביוגרפי אודות הנטינגטון, הוצאה מחודשת של מאמרו המקורי מ-1872 ומספר מאמרים על הפתולוגיה של הפרכסת.
המחלה שגילה, מחלת הנטינגטון, קרויה על שמו.
חיים אישיים
בשנת 1872 הכיר הנטינגטון את מרי אליזבת הקרד, בתו של שופט מפומרוי. בשנת 1874 נישאו השניים. לזוג נולדו חמישה ילדים – שני בנים ושלוש בנות.
וישניבקה
וישניבקה (באוקראינית: Вишнівка; ברוסית: Вишневка, וישנבקה; בפולנית: Wyszniwka; בעבר נודע בשם אופלין (באוקראינית: Опалин, בפולנית: Opalin) או סטארי אופלין (באוקראינית: Старий Опалин)) הוא כפר במחוז משנה לובומל במחוז ווהלין באוקראינה. הכפר שוכן על גדות נהר הבוג המערבי, בצמידות לגבול עם פולין, במרחק של כ-20 קילומטרים צפון-מערבית לעיר לובומל.
היסטוריה
ב-1638, כשהאזור היה תחת שליטת האיחוד הפולני-ליטאי, אופלין קיבלה זכויות מגדבורג ממלך פולין ולדיסלאב הרביעי. בשנים שלאחר מכן האזור סבל ממלחמות ומשריפות, האוכלוסייה הצטמצמה והיא חזרה להיות כפר עד שקיבלה זכויות מגדבורג מחדש ב-1687 מהמלך יאן סובייסקי. אופלין שימשה אז כעיר מלכותית.
בעקבות חלוקת פולין האזור עבר לשליטת האימפריה הרוסית ולאחר מלחמת העולם הראשונה הוא חזר לשליטה פולנית במסגרת הרפובליקה הפולנית השנייה.
ב-1939, עם תחילת מלחמת העולם השנייה ועל פי הסכם ריבנטרופ–מולוטוב, הצבא האדום כבש את האזור והוא סופח אל הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית של ברית המועצות. בסוף יוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, אופלין נכבשה על ידי הארמייה השישית של הוורמאכט, צבא גרמניה הנאצית. עם סיום המלחמה השליטה חזרה לברית המועצות עד התפרקותה.
הקהילה היהודית
ראשיתה של הקהילה היהודית המסודרת עם קבלת המעמד העירוני של אופלין בסוף המאה ה-17, ובכתב הזכויות שניתן אז הורשו היהודים להתיישב במקום, ולעסוק במלאכות שונות. ליהודים הותר גם לבנות בית כנסת ובית מדרש. ממפקד שנערך ב-1701 עולה שהיו בעיירה כמאה יהודים.
ב-1847 היו באופלין 314 יהודים וב-1870 היו 450, יותר ממחצית מהתושבים. ב-1897 המספר צמח ל-769 מתוך אוכלוסייה כללית של 1,612 תושבים (כ-48%).
בשואה
זמן קצר לאחר הכיבוש הגרמני היהודים צוו ללכת עם טלאי צהוב, כספם וחפצי הערך שלהם הוחרמו, הם חויבו לעבוד בעבודות כפייה תמורת תשלום זעום אם בכלל ותוך חודשים ספורים הם כונסו למעין גטו פתוח, אך נאסר עליהם לעזוב את הכפר.
על פי עדויות שנשמעו במשפטו של אומליאן טימושביץ, מפקד במשטרת העזר האוקראינית, שנערך במרץ 1945, ב-2 באוקטובר 1942 הגיעו לאופלין חמישה קצינים גרמנים ועשרות אנשי משטרת העזר האוקראינית מלובומל וכינסו 582 יהודים אל בית הקברות היהודי, שם הם אולצו להתפשט ונורו למוות אל תוך בור שהוכן מראש.
Ĉ
Ĉ (אות קטנה: ĉ; שם האות ĉo, צ'וֹ) היא האות הרביעית באלפבית של שפת האספרנטו, והיא אחת משש האותיות בשפה עם סימנים דיאקריטים (ĉ ,ĝ ,ĥ ,ĵ ,ŝ ,ŭ). היא מייצגת את הצליל /ʧ/ (כמו צ' בצ'ארלס).
Ĉ מבוססת על האות c, בתוספת גג. באספרנטו, האות c מייצגת את הצליל \c\ (כמו צ בציפור), שנמצא בשימוש נפוץ בשפות אירופאיות, ולכן החליט זמנהוף להמציא את האות ĉ.
ביוניקוד, ערכה של האות הגדולה Ĉ הוא U+0108, וערכה של האות הקטנה ĉ הוא U+0109. במקרים שבהם לא ניתן להקליד סימנים דיאקריטיים במקלדת, מקובל לייצג את האות בצירוף ch או cx (האחרון מקובל יותר).
יוסי מזרחי (עיתונאי)
יוסי מזרחי (נולד ב-24 בנובמבר 1974) הוא עיתונאי וכתב תחקירים ומגזין בחדשות 12.
ביוגרפיה
מזרחי נולד, גדל והתחנך באשדוד. משפחת אביו מסלוניקי, יוון. שירת כלוחם בחטיבת הצנחנים, למד תואר ראשון בתקשורת ומדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן. מזרחי סיים בהצטיינות תואר ראשון נוסף במשפטים באוניברסיטת חיפה והוא מוסמך בלימודי תקשורת מאותה אוניברסיטה.
מזרחי החל את פעילותו התקשורתית ככתב מקומון באזור חיפה בשנת 1998. לאחר מכן, עבר לכתוב בעיתון מעריב ככתב העיתון באזור הצפון. בשנת 2003 הצטרף לחדשות ערוץ 2 ככתב הערוץ באזור חיפה והצפון ומונה בהמשך לכתב תחקירים ומגזין של חברת החדשות אשר כתבותיו מתפרסמות במגזין אולפן שישי ובמהדורת סוף השבוע. מזרחי סיקר לאורך עבודתו ככתב את מלחמת לבנון השנייה, את שחרורו של גלעד שליט ואת השרפה בכרמל.
ביוני 2013 פרסם יחד עם עמליה דואק כתבת תחקיר באולפן שישי על עסקיו הפרטיים של אלון חסן בנמל אשדוד. במהלך 2014–2015 פרסם שני תחקירים אודות התנהלות השר חיים כץ כיו"ר ועד העובדים בתעשייה האווירית. בפברואר 2017 חשף מזרחי את פרשת ההתעללות בקשישים שבוצעה בבית האבות "נאות כיפת הזהב" בחיפה. במרץ 2018 חשף מזרחי כי ראש עיריית קריית מוצקין חיים צורי מנהל מאגר מידע המכיל פרטים רגישים על תושבי העיר וכי מספר חודשים קודם לשידור שודרג המאגר בעלות של 70 אלף שקלים במימון העירייה. למחרת השידור פתחה הרשות להגנת הפרטיות בחקירת הפרשה, וזמן קצר לאחריה גם היחידה הארצית לחקירות הונאה. באוגוסט 2020 הודיעה המשטרה כי קיימת נגד צורי תשתית ראייתית לעבירות של שוחד, הפרת אמונים ופגיעה בפרטיות הציבור, ובמרץ 2023 הודיעה פרקליטות המדינה על הגשת כתב אישום נגדו.
במאי 2018 שודרה כתבתו של מזרחי על אודות חריגות הבנייה שביצע דני עטר בחצר ביתו. בספטמבר 2019 הודיעה פרקליטות המדינה על כוונתה להעמיד לדין את עטר, בכפוף לשימוע, בגין עבירות הבנייה, אך לאחר השימוע הסתפקה בהליך מנהלי שבמסגרתו יבטל עטר את חריגות הבנייה וכך קרה.
בין השנים 2013–2017 הגיש את תוכנית האקטואליה "זירה חופשית" המשודרת בכל יום שישי ברדיו חיפה, יחד עם העיתונאי אלי לוי. בינואר 2018 החל להגיש את התוכנית "חד וחלק" ברדיו צפון ללא הפסקה.
מזרחי נשוי לשרון ואב לשלושה.
סלינה הייסטינגס, הרוזנת מהנטינגדון
סלינה הייסטינגס, הרוזנת מהנטינגדון (באנגלית: Selina Hastings, Countess of Huntingdon; 24 באוגוסט 1707 - 17 ביוני 1791) הייתה מנהיגת דת אנגלייה שמילאה תפקיד מרכזי בתחייה הדתית של התנועה המתודיסטית באנגליה ובוויילס במאה ה-18.
חייה
הייסטינגס נולדה כליידי סלינה שירלי, והייתה בתו השנייה של וושינגטון שירלי, רוזן פררס השני וליידי מרי לווינג. היא נולדה בסטאונטון הרולד, אחוזה ליד אשבי-דה-לה-זוך בלסטרשייר. ב-3 ביוני 1728 נישאה לתאופילוס הייסטינגס, הרוזן התשיעי מהנטינגדון, בנם היחיד של תאופילוס הייסטינגס, הרוזן השביעי מהנטינגדון וליידי מרי פרנסס פאולר. לזוג נולדו שבעה ילדים, מתוכם מתו ארבעה בינקותם ובת אחת (סלינה) בגיל 26. שני הצאצאים האחרים היו:
ב-1730 הצטרפה הייסטינגס לאגודה המתודיסטית בפטר ליין (Fetter Lane) שבלונדון. לאחר מות בעלה (ב-1746 או 1747) הקדישה הייסטינגס את עיקר זמנה לשיתוף פעולה עם ג'ון וסלי וג'ורג' ויטפילד בתחייה הגדולה של המתודיזם. ויטפילד הפך לכומר האישי שלה ב-1748, וביחד עמו היא הקימה את "הקונקשן של הרוזנת מהייסטינגס", בעקבות בעיות שעוררה הכמורה האנגליקנית ממנה העדיפה לא להתנתק. הייתה זו תנועה קלוויניסטית בתוך הכנסייה המתודיסטית, בדומה לקפלות של ויטפילד. מתוקף תפקידו של ויטפילד הוא נהג לערוך הטפות בבית שלה שברחוב פארק בווסטמינסטר, שלעיתים נכחו בהן פיליפ סטנהופ, רוברט וולפול והנרי סנט ג'ון. בנוסף לכך היא נהגה לערוך ארוחות ערב גדולות שבהן ויטפילד נהג לנאום לאחר תום הסעודה.
הייסטינגס הייתה אחראית לבנייתן של 64 קפלות באופן ישיר ותרמה למימון של רבות אחרות, מתוך מטרה לחזק את התחייה הדתית באופן קלוויניסטי שיתאים לעבודתו של ויטפילד. היא אחראית לבניית הקפלות בברייטון (1761), באת' (1765), ווסטר (1766 בקירוב), טנברידג' ולס (1769), אחדות בוויילס, וקפלות בודדות בלונדון כולל אחת ליד הבית שלה בספא פילדס. היא מינתה כמרים שיכהנו בקפלות, והניחה כי בתור אצילה יש לה את הזכות להעסיק כמרים לפי רצונה. בקפלה שלה בבאת' הייתה גומחה מכוסה בווילון שכונתה "פינת ניקודמוס", ובה ישבו בישופים אחדים בעילום שם על מתנל להאזין לכומר. ב-1768 גורשו שישה סטודנטים מתודיסטים מסנט אדמונד הול שבאוניברסיטת אוקספורד, ובעקבות כך הקימה הייסטינגס מכללה להכשרת כמרים בבית טרפקה ליד העיירה טאלגארת' שבוויילס. ג'ורג' ויטפילד נאם בטקס הפתיחה של המכללה, שב-1792 עבר להרטפורדשייר ושינתה את שמה למכללת צ'סהאנט. ב-1906 עברה המכללה לקיימברידג'. ב-1967 מוזגה המכללה לתוך מכללת וסטמינסטר של אוניברסיטת קיימברידג', שהייתה מרכז ההכשרה של הכנסייה הפרסביטריאנית של אנגליה. ככל הנראה תרמה הרוזנת 100,000 לירות שטרלינג למטרות דת.
הייסטינגס הייתה בעלת עבדים, לאחר שירשה אחוזות מעבר לים, וקידמה את כתביהם ועצמאותם של אפריקנים שקידמו השקפות דתיות שהתאימו לאלה שלה, בהם אוקאוסו גרוניוסו, פיליס ויטלי ואולאודה אקוויאנו. בשנות ה-60 של המאה ה-18 היא פגשה והתיידדה עם המטיף סמסון אוקום, שסייר באנגליה לצורך גיוס כספים למיסיונים אינדיאניים.
הייסטינגס והכמרים שלה היו חברים בכנסייה האנגליקנית עד 1779, אך באותה שנה אסר בית משפט קונסיסטוריאלי (סוג של בית משפט דתי) על הכמרים שלה להטיף בפנתיאון, בניין גדול בלונדון, ועל מנת להימנע מהצו היא החלה להשתמש בהגנה של חוק הסובלנות. צעד זה, שהפך אותה מבחינה חוקתית לבדלנית, גרם לעזיבתם של מספר חברים בולטים בקונקשן שלה.
הייסטינגס המשיכה לפקח על הקפלות והכמרים שלה עד מותה בלונדון ב-1791. לאחר מותה הועברו המכללה ו-64 הקפלות והמכללה שהוקמו על ידה לארבעה נאמנים. בצוואתה ביקשה הייסטינגס כי לא תיכתב עליה ביוגרפיה, וכך אכן היה בתשעים השנים לאחר מותה. אולם, לעיתים קרובות נכתבו הספדים ונעשו מחוות לזכרה. מכללת הנטינגדון, השוכנת במונטגומרי שבאלבמה, קרויה על שמה.
יחסי בולגריה–מונטנגרו
יחסי בולגריה–מונטנגרו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הבולגרית לבין רפובליקת מונטנגרו.
היסטוריה
היחסים בין שתי המדינות כוננו לראשונה בעת החדשה בשנת 1896, כאשר מונטנגרו הייתה ממלכה ולבולגריה הייתה מערכת שלטון עצמי מיוחדת כאשר היא בפועל הייתה חלק מהאימפריה העות'מאנית. בולגריה הכירה במונטנגרו בעידן המודרני ב-12 ביוני 2006. היחסים בין שתי המדינות בעידן המודרני כוננו ב-2 באוגוסט 2006.
טמפוס איריס
טמפוס איריס (באנגלית: TEMPUS IRIS) הוא מיזם לקידום יחסים אקדמיים בינלאומיים במכללות אקדמיות בישראל אשר אושר למימון של הקהילה האירופית במסגרת תוכנית טמפוס, שמטרתו לקדם מדיניות, פעילויות, מיומנויות ותרבות בינלאומיים, בינתרבותיים וגלובאליים במכללות אקדמיות ציבוריות במדינת ישראל. המיזם הוא תלת שנתי 2012-2015 (החל מאמצע אוקטובר 2012) וכולל 18 שותפים בישראל ובאירופה.
בנאום השכלה גבוהה
המושגים בִּנְאוּם (Internationalization) וגלובליזציה קרובים זה לזה, ולעיתים נעשה בהם שימוש חופף, על אף ההבדל, אם כי החמקמק, בין השניים. בנאום הוא תהליך פיתוחם והרחבתם של קשרים בין אומות לתרבויות אשר מסייע ומעודד את חיזוקם של שיתופי פעולה הקשורים למחקר, להוראה ולפעילויות שירות שונות, ובכך הוא גם תורם להעשרת איכות ההשכלה הגבוהה. גלובליזציה, לעומת זאת, היא תהליך המדגיש את תפקידם ההולך וגובר של מערכות כלל-עולמיות הממוקמות מחוץ ומעבר למדינה נתונה הנושאות את סממניהן של תרבויות דומיננטיות, ובעיקר את אלו של התרבות האמריקאית
בנאום בהקשר למוסדות להשכלה גבוהה מוגדר כ"תהליך האינטגרציה של מדדים בינלאומיים, בין-תרבותיים וגלובליים במטרות, בפעולות ובתפקודה של השכלה גבוהה". מטרתו של בנאום במכללה אקדמית לחינוך היא להכין את הסטודנטים והסגל לחיים בעידן הגלובלי, המאופיין באיחוד ובקירוב של אנשים בעלי רקע תרבותי שונה במסגרות שונות של עבודה ולמידה. לבנאום שלושה היבטים עיקריים: פיתוח ערכים גלובליים, קידום איכות אקדמית והתאמת תוכניות לימודים לסטנדרטים בינלאומיים ולשוק העבודה. היבטים אלה נשענים על הערכים של פיתוח סבלנות וקבלת השונה, היכרות עם תרבויות שונות, חיזוק הקשר בין אנשים בעלי רקע תרבותי שונה ופיתוח מיומנויות תקשורת ורבלית וחזותית בין אנשים מתרבויות שונות. ההיבט של איכות אקדמית נשען על הנחת יסוד ששיתוף פעולה בין חברי הסגל של מוסדות שונים בתחום מחקר והוראה תורם להפריה הדדית ועשוי להעלות את האיכות האקדמית. ההיבט הפרקטי מתייחס להיבטים הגלובליים של השתלבות בוגרי המוסדות האקדמיים בשוק העבודה הגלובלי והתאמת תוכניות הלימודים כך שהבוגרים יוכלו להתקבל להמשך לימודים במוסדות אחרים.
משתתפים במיזם
בישראל משתתפים בפרויקט מוסדות אקדמיים מהפריפריה ומהמרכז, מכללות להנדסה ולמדעי החברה, מכללות לחינוך ומכללות ערביות. המכללות האקדמיות המשתתפות בפרויקט בישראל כוללות את:
בנוסף, שותפים לפרויקט גם: אוניברסיטת תל אביב גם היא שותפה בכירה במיזם, ומספקת את התשתית המחקרית לנושא האינטרנציונליזציה והקשרים הבינלאומיים.
השותפים האירופיים לפרויקט הם: בנוסף, שותפות להצעה חברה עסקית העוסקת בתהליכים בינלאומיים בהשכלה גבוהה מגרמניה (Centre for higher education development consult), ארגון אוניברסיטאות אירופיות הממוקם בבלגיה (European centre for strategic management of universities) וארגון אירופי לחינוך בינלאומי מהולנד (European Association for International Education).
יעדי הפרויקט
בשנת 2014 הושק עלון מידע מקוון ושמו 'חדשות הבנאום' בהוצאת המכללה האקדמית ע"ש קיי. מטרת העלון היא לספק לחברי הסגל האקדמי והמנהלי ולסטודנטים במכללת קיי כאחד, מידע אודות פעילויות בינלאומיות אקדמיות שונות המתקיימות במכללה בתחומי הוראה ומחקר. בהיותו עלון מקוון, הוא כולל גם קישורים לסרטונים ואתרים הקשורים לבנאום.
מסע בין כוכבים: פרודיג'י
מסע בין כוכבים: פרודיג'י (באנגלית: Star Trek: Prodigy), הוא שמה של סדרת אנימציה ממוחשבת המשודרת בשירות הסטרימינג פרמאונט+ ולאחר מכן בערוץ ניקלודיאון הנמצא בבעלות התאגיד ויאקום/CBS, בעל הזכויות בזיכיון "מסע בין כוכבים", כולן בבעלות תאגיד הענק National Amusements שהיה בבעלות סאמנר רדסטון, ונמצא כעת בבעלות בתו, שרי רדסטון. הסדרה פונה לקהל של בני נוער, לראשונה מאז "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה", ששודרה בשנות השבעים, ויחד עם "מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים", הן סדרות האנימציה הראשונות בזיכיון מאז שנות השבעים.
בישראל, הסדרה עלתה לשידור בערוץ ניקלודיאון ב-10 באפריל 2022. עם תחילת שידוריה בישראל, זו סדרת "מסע בין כוכבים" הראשונה המדובבת לעברית.
ב-23 ביוני 2023 דווח ששירות הסטרימינג ביטל את הסדרה עוד בטרם שודרה עונתה השנייה.
עלילה
עלילת הסדרה מתמקדת בשישה בני נוער חייזרים מרביע דלתא, השבויים במושבת כרייה ממנה איש לא הצליח להימלט. השישה מוצאים חללית נטושה, היו.אס.אס פרוטוסטאר (USS Protostar, NX-76884), נמלטים בעזרתה ויוצאים בה להרפתקאות. על החללית הם נעזרים בתוכנת אימונים הולוגרפית שעוצבה בדמותה של קפטן קתרין ג'יינוויי. עלילת הסדרה מתחילה בשנת 2383, כלומר כחמש שנים לאחר שובה של "וויאג'ר" מרביע דלתא בסיום הסדרה "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
הפקה
ההודעה הראשונה על הפקה מתוכננת משותפת של סדרת אנימציה בזיכיון מסע בין כוכבים המיועדת לקהל צעיר יותר התקבלה במהלך ראיון עם אלכס קורצמן, האחראי על הרחבת זיכיון מסע בין כוכבי הטלוויזיוני מטעם CBS, בחודש ינואר 2019.
בפברואר באותה שנה דיווחו מספר כלי תקשורת בארצות הברית שהעסקה עם ניקלודיאון קרובה לחתימה, וכי יוצרי הסדרה המיועדים הם דן וקווין הגמן, האחים האחראים בין היתר על להיטים כמו ציידי הטרולים ולגו נינג'גו.
לקראת סוף אפריל, דיווח האתר הרשמי של "מסע בין כוכבים" כי הסדרה קיבלה אור ירוק, וכי הפקתה אושרה. תופק על ידי אלכס קורצמן, קייטי קרנץ, הת'ר קאדין, יוג'ין רודנברי וטרוור רות' באמצעות חברות ההפקה Eye Animation Productions, זרוע האנימציה החדשה של CBS, חברת Secret Hideout, חברת ההפקה של קורצמן עצמו ו-Roddenberry Entertainment, השייכת ליוג'ין "רוד" רודנברי, בנו של ג'ין רודנברי, יוצר "מסע בין כוכבים".
ב-10 ביולי צייץ הסופר דייוויד מאק, שכתב ספרים רבים ביקום של מסע בין כוכבים, שהוא מועסק כיועץ בשתי סדרות האנימציה של מסע בין כוכבים, סיפונים תחתונים והסדרה שתעלה ברשת ניקלודיאון.
בראיון שנערך ב-7 באוקטובר סיפרו קורצמן והת'ר קאדין שהסדרה לא תצא בשנת 2021 אלא לאחר מכן מאחר שתהליך ההפקה של סדרת אנימציה ממוחשבת ארוך בהרבה משציפו. בנוסף ציינו שבדומה לסדרת האנימציה הנוספת בזיכיון, מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים, גם סדרה זו נכנסה להפקה של שתי עונות ראשונות במקביל. קורצמן מסר ששם הסדרה כבר ידוע, אך הוחלט שלא לפרסמו בשלב זה.
בינואר 2020 הוכרז כי הסדרה תיקרא "פרודיג'י".
באוגוסט 2020 דווח כי בן היבון יביים את הסדרה וישתתף בהפקה ובכתיבה.
ליהוק
בחודש אפריל 2020, החלו שמועות טוענות שעקב הצלחתה של "מסע בין כוכבים: פיקארד", מתכננת הרשת סדרה בכיכובה של קפטן ג'יינוויי וכי ישנן שיחות בין ההפקה לשחקנית בנושא.
בחודש מאי 2020, במהלך מגפת הקורונה, התראיינה השחקנית קייט מאלגרו וציינה שהיא אינה שוללת את האפשרות לחזור ולגלם את דמותה של קפטן ג'יינוויי, אך ציינה שנכון למועד הראיון לא התקדם דבר בנושא.
ב-8 באוקטובר 2020, במהלך אירועי קומיק-קון, ניו יורק שנערכו בצל מגפת הקורונה, התראיינו אלכס קורצמן והאחים הגמן בשיחת וידאו והזמינו בהפתעה את קייט מאלגרו, על מנת להודיע על ליהוקה לתפקיד קפטן קתרין ג'יינוויי בסדרה. על פי הראיון, ג'יינוויי תהווה דמות מדריכה והשראה לילדים שמשתלטים על הספינה הנטושה. ב-5 באפריל 2021 עדכן האתר הרשמי של הזיכיון כי לא מדובר בדמותה של ג'יינוויי עצמה, אלא במדריך חירום הולוגרפי בדמותה.
ב-14 ביוני 2021 הוכרזו יתר הליהוקים לדמויות הקבועות בסדרה.
בתחילת 2021 מסר השחקן בילי קמפבל בראיון כי הוא עתיד לחזור ולגלם את דמותו של ת'דיון אוקונה, מהפרק "The Outrageous Okona" בסדרה "מסע בין כוכבים: הדור הבא".
שידור
בתחילה, מאז ההודעה על תחילת הפקת הסדרה, דווח כי הסדרה תשודר בערוץ ניקלודיאון, אלא שעם ההודעה על השקת שירות הסטרימינג החדש של ViacomCBS המאוחדת, פרמאונט+, דווח כי הסדרה תשודר לראשונה בשירות הסטרימינג ורק לאחר תום שידורה שם תשודר גם בערוץ ניקלודיאון.
בקנדה משודרת הסדרה בערוץ המדע הבדיוני של רשת CTV.
ב-8 בספטמבר 2021, פורסם כי הסדרה תחל את שידוריה ב-28 באוקטובר 2021.
לאחר שידור הפרק השלישי, "Dreamcatcher", הסבירה פרמאונט+ שהעונה הראשונה תכלול 20 פרקים (ולא 10 כפי שהובן בטעות קודם לכן), וכי השידור לא יהיה רצוף. חמשת הפרקים הראשונים ישודרו ברצף, לאחר מכן תצא הסדרה להפסקה זמנית עם תחילת שידוריה של העונה הרביעית של "דיסקברי", ישודרו חמישה פרקים נוספים עד לתחילת העונה השנייה של "פיקארד", והעשרה הנותרים ישודרו במהלך 2022.
מוזיקה
בחודש אוגוסט 2020 עדכן קורצמן שנמי מלומד נשכרה לכתיבת הפסקול לסדרה חדשה ביקום "מסע בין כוכבים", לאחר שהרשימה אותו בכתיבת הפסקול לפרק "Q&A" בסדרה מסעות קצרים. באותה עת לא ציין קורצמן איזו מהסדרות תלחין מלומד, אך בהמשך הדרך ציינה מלומד כי מדובר בפרודיג'י.
עונה שנייה
בחודש נובמבר 2021 הודיעה פרמאונט+ רשמית כי בניגוד לאמור קודם לכן, העונה הראשונה תורכב מעשרים פרקים (קודם לכן הובן שהוזמנו שתי עונות של 10 פרקים כל אחת), וכי הוזמנה עונה שנייה, שתאריך שידורה טרם נמסר.
ביוני 2023 דיווח האתר וריאטי כי הסדרה בוטלה וכי היא תוסר משירות הסטרימינג פרמאונט+. עונתה השנייה של הסדרה תושלם, ולאחר מכן תוצע הסדרה כולה למכירה לשירותים אחרים. אם תירכש תשודר עונתה השנייה בביתה החדש של התוכנית, וקיימת אפשרות תאורטית להפקת עונות נוספות על ידי השירות שירכוש אותה. מטרת הביטול היא קבלת החזר מס על תוכניות שלא קיבלו די צפיות.
ליהוק
בתחילת חודש אוגוסט 2023, ולמרות שהסדרה בוטלה, הוציאו יוצריה, האחים הגמן, קליפ מתוך פרק הפתיחה של העונה השנייה, ובו מופיעה ספינת החלל "וויאג'ר" בגרסה מחודשת, ובנוסף מופיעה דמותו של הדוקטור, כשהיא מדובבת על ידי רוברט פיקארדו, שגילם את הדמות בסדרה "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
שיווק
בחודש אוקטובר 2020, במהלך אירועי קומיק-קון, ניו יורק, התראיינו מפיקי התוכנית (קורצמן והאחים הגמן) ובמהלך הראיון הצטרפה אליהם השחקנית קייט מאלגרו וחשפה כי דמותה של קפטן קתרין ג'יינוויי תצטרף אף היא לסדרה. בחודש פברואר 2021 הוצגה תמונת יחסי ציבור ראשונה לסדרה, בה הוצגו לראשונה דמויות ששת החייזרים הצעירים שיככבו בסדרה החדשה. חודשיים לאחר מכן הציגה הרשת את דמותה המצוירת של ג'יינוויי עצמה, כפי שתראה בסדרה. במהלך חודש יוני 2021 פורסמו שמות השחקנים, לצד דמויותיהם.
במסגרת שיווק הסדרה החליטו קברניטי הזיכיון כי בכנס קומיק-קון, סן דייגו, שנערך באותה השנה במתכונת וירטואלית פעם שנייה ברציפות עקב מגפת הקורונה, יתקיים פאנל עם כוכבי הסדרה, ביניהם קייט מאלגרו, ברט גריי, אלה פורנל, אנגוס אימרי, ריילי אלאזראקי, די בראדלי בייקר, ג'ייסון מאנזוקס ויוצרי הסדרה, האחים הגמן והבמאי בן היבון. בחודש יולי, במהלך אירועי הכנס הוצג לראשונה טיזר טריילר, בו הוצגה לראשונה גם הספינה שתככב בסדרה.
בראיון לאתר "וראייטי" מסר אלכס קורצמן כי הרשת מתכננת לפרוץ בעזרת הסדרה לתחום שהוזנח בהקשר לזיכיון, ולשווק מוצרים של הסדרה. נוסף על כך מתכננת הרשת להקים פארק שעשועים בהשראת הסדרה והזיכיון.
במהלך כנס קומיק-קון ניו יורק באוקטובר 2021, שוחרר קליפ שבו מוצגת הסצנה הראשונה שבה מופיעה קפטן ג'יינוויי, וכן הוכרזו שחקנים נוספים ושמו של הפרק הראשון.
ספרים
בינואר 2023 ייצאו לאור הספרים "A Dangerous Trade" ו-"Supernova", שיהיו הספרים הראשונים בסדרת ספרים שתלווה את הסדרה. הספרים מסווגים כ-"middle-grade", ומיועדים לגילאי 8–12.
מרדכי דוד אונגר (דומברובה)
רבי מרדכי דוד אונגר (ה'תק"ל – ז' בשבט ה'תר"ג) היה אדמו"ר חסידי, אבי חסידות דומברובה.
ביוגרפיה
נולד בפולין לרבי צבי הירש ומושקיט אונגר. בצעירותו היה תלמידם של רבי אלימלך מליז'נסק ורבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ. ומאוחר יותר למד אצל החוזה מלובלין. לאחר נישואיו לחיה שרה (בתו של גביר מטשמלוב) היגר לדומברובה, בה החל לכהן כאדמו"ר.
נפטר בז' בשבט ה'תר"ג ובנו רבי יוסף מילא את מקומו כאדמו"ר השני מדומברובה.
שרטוט מסכים
שרטוט מסכים (באנגלית: Website wireframe) הידוע גם בשם שרטוט סכמתי של מסכים, הוא מדריך חזותי המייצג את מסגרת השלד של אתר אינטרנט. שרטוטי מסכים נוצרו לצורך סידור אלמנטים במסך באופן שישיג את המטרה הרצויה בצורה הטובה ביותר. המטרה בדרך כלל נובעת ממטרה עסקית או מרעיון יצירתי. שרטוטי המסכים מתארים את פריסת העמוד או את הסידור של תוכן האתר, כולל רכיבי ממשק ומערכות ניווט, וכיצד הם פועלים יחד. שרטוט המסכים בדרך כלל אינו כולל טיפוגרפיה, צבע או גרפיקה, מכיוון שהמוקד העיקרי טמון בפונקציונליות, בהתנהגות ובתעדוף של התוכן. במילים אחרות, השרטוט מתמקד במה עושים במסך הזה, ולא באופן שהוא נראה. שרטוט מסכים יכול להיות גם ציור שמשורטט בעיפרון או ציור סקיצות על גבי לוח, וניתן גם ליצור אותם באמצעות מגוון רחב של יישומי תוכנה חינמיים או מסחריים. שרטוט מסכים נעשה בדרך כלל על ידי אנליסטים, מאפייני חוויית משתמש, מפתחים, מעצבים גרפיים, ועל ידי מומחים בעיצוב אינטראקציה, ארכיטקטורת מידע ומחקר המשתמש.
שרטוטי מסכים מתמקדים בתחומים:
שרטוט המסך מחבר בין המבנה הקונספטואלי, או ארכיטקטורת המידע, לבין פני השטח, או לעיצוב החזותי של האתר. שרטוט המסכים עוזר לקבוע את הפונקציונליות באתר ואת היחסים בין תבניות מסך שונות באתר. יצירת שרטוטי מסכים בתהליך מחזורי מאפשרת לעשות אב טיפוס מהיר של עמודים בצורה יעילה, וכן מסייעת להעריך באיזו מידה הקונספט העיצובי משרת את המטרה. שרטוט מסכים מתחיל בדרך כלל ב"עבודה מבנית ברמה כללית כמו תרשימי זרימה או מפות אתר - ועיצובי מסכים." במסגרת בניית אתר אינטרנט, שרטוט מסכים הוא המקום שבו החשיבה הופכת להיות מוחשית.
מלבד אתרי אינטרנט, שרטוט מסכים משמש גם עבור יצירת אב טיפוס של אתרים מותאמים לניידים, יישומי מחשב, או מוצרים אחרים מבוססי מסך הכוללים אינטראקציה בין אדם למחשב.
שימושים של שרטוטי מסכים
דיסציפלינות שונות יכולות לעשות שימוש בשרטוטי מסכים. מפתחים משתמשים בשרטוטי מסכים כדי להבין בצורה מוחשית יותר את הפונקציונליות של האתר, בעוד שמעצבים משתמשים בהם כדי לקדם את תהליך יצירת ממשק המשתמש (UI). מעצבי חוויית משתמש ואדריכלי מידע משתמשים בשרטוטי מסכים כדי להציג נתיבי ניווט בין עמודים שונים. אנליסטים משתמשים בשרטוטי מסכים כעזרים חזותיים להצגת הכללים העסקיים שלהם וכדי להציג את דרישות האינטראקציה של המסך. בעלי עניין עסקי בודקים שרטוטיי מסכים כדי להבטיח שהדרישות והיעדים שלהם נענו באמצעות העיצוב. אנשי מקצוע המייצרים שרטוטי מסכים כוללים אנליסטים, אדריכלי מידע, מעצבי אינטראקציה, מעצבי חוויית משתמש, מעצבים גרפיים, מתכנתים ומנהלי מוצרים.
עבודה עם שרטוטי מסכים עשויה להיות מאמץ משותף מאחר שהיא מגשרת בין ארכיטקטורת המידע לעיצוב החזותי. בשל חפיפה בין התפקידים המקצועיים הללו, עלולים להתרחש עימותים, מה שהופך את שרטוט המסכים לחלק שנוי במחלוקת במהלך תהליך התכנון. מאחר ששרטוטי מסכים מסמלים אסתטיקה של "עצמות חשופות", קשה למעצבים להעריך עד כמה העיצוב צריך להיות נאמן לשרטוטי המסכים בפועל. כדי למנוע התנגשויות, מומלץ כי אנליסטים שמבינים את דרישות המשתמש, יצרו שרטוט מסכים בסיסי ולאחר מכן יעבדו עם מעצבים כדי לשפר את שרטוטי המסכים. קושי נוסף עם שרטוטי מסכים הוא שהם לא מציגים בצורה יעילה פרטים אינטראקטיביים כי הם ייצוגים סטטיים. עיצוב ממשק משתמש מודרני כולל מכשירים שונים כגון פנלים נפתחים, אפקטים מרחפים וקרוסלות המהוות אתגר עבור דיאגרמות דו-ממדיות.
שרטוטי מסכים יכולים להיות בעלי רמות שונות של פירוט וניתן לפצל אותם לשתי קטגוריות על פי רמת הנאמנות, או עד כמה הן דומות למוצר הסופי.
נאמנות נמוכה
שרטוטיי מסכים בעלי נאמנות נמוכה הם שרטוטים שדומים לסקיצה גסה או למוק-אפ מהיר, וניתן לייצר אותם במהירות. שרטוטים אלה מסייעים לצוות הפרויקט לתקשר רעיונות ולשתף פעולה בצורה יעילה יותר, שכן הם מופשטים יותר, ועושים שימוש במלבנים ותוויות כדי לייצג תוכן. כאשר תוכן אמיתי אינו זמין, נהוג להשתמש בתוכן דמה, בטקסט מילוי לטיני (לורם איפסום), בתוכן לדוגמה או בתוכן סימבולי כדי לייצג נתונים. לדוגמה, במקום להשתמש בתמונות בפועל, ניתן להשתמש במלבן כדי לציין את מיקום התמונה.
ניתן להשתמש בשרטוטים בעלי נאמנות נמוכה כדי להקל על התקשורת בין הצוותים בפרויקט, ונעשה בהם שימוש בשלבים המוקדמים של הפרויקט.
נאמנות גבוהה
שרטוטי מסכים בעלי נאמנות גבוהה משמשים לעיתים קרובות עבור תיעוד, משום שהם מפורטים יותר ותואמים יותר לעיצוב של עמוד האינטרנט בפועל, ולכן לוקח יותר זמן ליצור אותם.
טכניקה נפוצה לשרטוטים מסכים פשוטים או ברמת נאמנות נמוכה, היא יצירת אב טיפוס על נייר. מאחר שסקיצות אלה הן רק מייצגות, וכוללות הערות המסבירות את ההתנהגות - הן שימושיות. עבור פרויקטים מורכבים יותר, השיטה הפופולרית היא שרטוט מסכים באמצעות תוכנת מחשב. כלים מסוימים מאפשרים שילוב של אינטראקטיביות כולל אנימציות Flash, וטכנולוגיות פרונט אנד כגון HTML, CSS ו- JavaScript.
מרכיבים של שרטוטי מסכים
ניתן לחלק את תכנון השלד של אתר אינטרנט לשלושה מרכיבים: עיצוב מידע, עיצוב ניווט ועיצוב ממשק. פריסת העמוד משלבת בין כל האלמנטים האלו, בעוד ששרטוט מסכים מתאר את היחסים בין רכיבים אלה.
עיצוב מידע
עיצוב מידע הוא אופן הצגת העמוד - מיקום ותעדוף של המידע בצורה ברורה. עיצוב מידע הוא תחום של עיצוב חוויית המשתמש, שנועד להציג מידע בצורה יעילה שמאפשרת להבין אותו בקלות. באתרי אינטרנט, פיסות התוכן צריכות להיות מסודרות באופן שמשקף את המטרות ואת המשימות של המשתמש.
עיצוב ניווט
מערכת הניווט מספקת רכיבי ממשק המאפשרים למשתמש לעבור בין עמודי האתר. עיצוב הניווט צריך לכלול את הקשר בין העמודים או הפונקציות שהוא מכיל, כך שמשתמשים יוכלו להבין את האפשרויות שיש להם לניווט באתר. לעיתים קרובות, אתרים מכילים מערכות ניווט מרובות, כגון ניווט גלובלי, ניווט מקומי, ניווט משלים, ניווט לפי הקשר וניווט משני.
עיצוב ממשק
עיצוב ממשק משתמש כולל בחירה וסידור של רכיבים בממשק באופן המאפשר למשתמשים לקיים אינטראקציה עם רכיבי המערכת. המטרה היא להקל על השימושיות והיעילות ככל האפשר. רכיבים נפוצים הנמצאים בעיצוב ממשק הם לחצני פעולה, שדות טקסט, תיבות סימון, כפתורי רדיו ותפריטים נפתחים.
רמת אנדרסון
רמת אנדרסון (באנגלית: Anderson Heights) היא רמה הררית שטוחה, מכוסה שלג, במזרח הרי בוש, באזור חוף דופק, בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
אורכה של הרמה 13 קילומטרים; רוחבה של הרמה 11 קילומטרים; גובהה של הרמה עולה על 2,400 מטרים מעל פני הים.
הרמה ממוקמת בין הר בנט והר באטרז.
הר בויד ממוקם בחלקה הצפוני של רמת אנדרסון.
גילוי ומיפוי ההר
הרמה ההררית התגלתה וצולמה מהאוויר ב-16 בפברואר 1947, בטיסה של צי ארצות הברית במסגרת "מבצע קפיצה לגובה".
מקור השם
שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
ההר נקרא על שמו של לוטננט ג'ורג' ה. אנדרסון (George H. Anderson), מצי ארצות הברית, שהיה הטייס בטיסה מספר 8, שהתקיימה באותו היום - מתחנת אמריקה הקטנה, אל הקוטב הדרומי, ובחזרה.
אנטארקטיקה (סרט, 2008)
אנטארקטיקה הוא סרט להט"בי ישראל משנת 2008, בכתיבה ובימוי של יאיר הוכנר, עם גיא זוארץ, לוסי דובינצ'יק ותומר אילן בתפקידים הראשיים.
העלילה מתרחשת בקרב צעירים להטב"ים בתל אביב המבלים ביחד ב"קפה פולה" ומחליפים מדי פעם בני זוג.
הסרט זכה בפרס האריה הקווירי בפסטיבל הקולנוע בוונציה.
נועם הוברמן הידוע כדראג קווין מיס לילה קרי משחק בסרט תפקיד כפול של גבר ואישה.
תקציר העלילה
בועז (עופר רגירר) הוא רקדן בלט לשעבר שכעת הוא מורה לריקוד. הוא הומוסקסואל מוצהר שמחליף בני זוג לעיתים תכופות.
עומר (תומר אילן) עומד לחגוג יום הולדת שלושים ועדיין לא יודע בדיוק מה הוא מחפש. הוא מעדיף לאבד את עצמו בין הספרים בספרייה העירונית שבה הוא עובד. מדי פעם הוא יוצא לבליינד דייטים, באחד מהם הוא פוגש בדני (יפתח מזרחי), בחור הצעיר ממנו בעשר שנים שחולם להיות רקדן.
אחותו שירלי (לוסי דובינצ'יק) היא לסבית שעובדת בקפה פולה ביחד עם יעלי (יעל דקלבאום). בעבר היה לה קשר הדוק עם בעלת הקפה מיכל (ליאת אקטע) והן חשבו להתחתן. מיכל רוצה לחדש את הקשר וכשהיא שומעת ששירלי חולמת על טיול לאנטארקטיקה היא מפתיעה אותה בכרטיס טיול לאנטארקטיקה (מכאן שם הסרט).
רונן (גיא זוארץ) הוא עיתונאי שעומד לכתוב כתבה על חייזרים. לשם כך הוא נפגש עם מתילדה המומחית לחייזרים (רבקה נוימן). הוא נמצא בקשר עם מיקי (יובל רז) וכאשר הוא מגיע לספריה כדי לחפש חומר על חייזרים הוא פוגש בעומר ומיד "נדלק" עליו.
שושנה (מיס לילה קרי) היא אמם של עומר ושירלי. היא אינה מתביישת שיש לה בן הומו ובת לסבית ומתכננת את מסיבת ההפתעה ליום ההולדת של עומר בו תגלה את רצונה להתחתן עם עמרם (מיס לילה קרי בתפקיד כפול).
לבסוף כולם ממתינים למופע החייזרים בתל אביב שיפשירו את ליבם הקפוא.
דיליז'נס
דיליזַ'נְס (מצרפתית: Diligence, שקדנות, התמדה. בערבית: "חנטור" (עגלה) ובעברית: "מהירה") הייתה כרכרת נוסעים ובה מקום לשישה עד עשרה נוסעים שהייתה רתומה לשני סוסים (בעיר, במישור או בדרך טובה) או שלושה (בדרכים בין-עירוניות ובעליות) והיוותה את אמצעי התחבורה הציבורית העיקרי בארץ ישראל בין אמצע המאה ה-19 לראשית המאה ה-20.
טווח הזמן המדויק להפעלת הדיליז'נסים היה בין ביקורו של הקיסר פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ב-1869, לכבודו נסללה דרך יאה למעבר עגלות בין יפו לירושלים (עד אז התאפשרה רק תנועה על גבי חמורים, פרדים, סוסים וגמלים) לבין פרוץ מלחמת העולם הראשונה, ובפריפריה גם לאחריה. הדיליז'נסים הראשונים יובאו לארץ ישראל על ידי הטמפלרים שהפעילו שירות תחבורה ציבורית בין מושבותיהם עוד ב-1867.
בדיליז'נס קטן היה ספסל יחיד לאורך העגלה, עליו יכלו לשבת שישה נוסעים גב אל גב. בדיליז'נס גדול היו שני ספסלים לאורך הדפנות או שלושה ספסלים לתשעה או עשרה אנשים. העגלה הייתה סגורה וצוידה בקפיצים לבלימת זעזועים ושימשה גם להובלת חבילות ודואר. תנאים אלה היוו שיפור ניכר ביחס לעגלות הקלות, הרתומות לחמור שהיו כלי התחבורה הנוח ביותר עד אז (פרט לרכיבה על בהמה). כאשר היה הדיליז'נס נקלע לעלייה קשה או לבוץ, נדרשו הנוסעים לרדת ולדחוף את הכרכרה בכוחות עצמם. הנסיעה בין יפו לירושלים בדיליז'נס נמשכה כ-14 שעות שנפרשו על פני יום וחצי, כולל עצירה ללילה בשער הגיא, הנסיעה בכיוון ההפוך נמשכה 12 שעות.
הדילז'נסים היו שייכים לבעלים פרטיים, והעגלונים היו לרוב שכירים, אם כי לעיתים היה העגלון גם בעל העגלה. הרישיון להפעלת הדיליז'נסים הוענק מטעם השלטון לאנשים פרטיים בערים ולוועדי המושבות במושבות הברון, שקבעו מצדם תקנונים להפעלת הדיליז'נס. בעלי הרישיון שילמו מס מיוחד עבור זכות זו ויכלו להפעיל קבלני משנה ועגלונים שכירים.
מסלולי נסיעה ותחנות עצירה
בדרך כלל היו תחנות עצירה במרכזים עירוניים ללא קורת-גג אך היו ישנם גם מקומות בהם הייתה "חניה" או מקום מנוחה עבור הסוסים כגון הבניין בכיכר חאג' כחיל ברחוב יפת מימול הבית הירוק (יפו).
תחנות יציאה מרכזיות שכנו בשדרות ירושלים מספר 11 ו-כיכר השעון ב-יפו.
הדיליז'נסים קישרו את ירושלים עם יפו, חברון ושכם, את מושבות יהודה עם יפו ואת חיפה עם עכו ונצרת ושימשו גם לתחבורה עירונית ופרברית באזור חיפה והצפון. תחנות הדיליז'נס העיקריות היו מחוץ לשער יפו בירושלים, בחאן מנולי (לא הרחק מכיכר השעון) ביפו ובכיכר חמרה ("סאחאת אל חנאטיר" (כיכר העגלות), כיכר פריז) בחיפה.
זמני נסיעות
לרוב היו קווים מסודרים בעלי שעות יציאה ידועות מראש, זכות הנסיעה הייתה על ידי רכישת כרטיס או רישום מראש במשרד ובשיטת "כל הקודם - זוכה". למרות שעת היציאה הנקובה, לא היה הדיליז'נס יוצא עד שלא התמלאו כל המקומות.
חוקים ותקנות
בתקנון ועד המושבה רחובות מ-1891, למשל, נקבע כי:
ב-1911 נוספו כללים נוספים, ובהם:
מרדכי דוד הורוביץ
תולדותיו
נולד בשנת ה'תרכ"ז לרבי חיים יעקב הורוביץ (רבה הראשי של אולינוב ואדמו"רה) ולרוחמה בתו של רבי משה אונגר (חתנו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז). לאחר נישואיו לשרה בתו של רבי אליעזר ירוחם בארון (חתנו של הדברי חיים מצאנז) מונה בה'תרמ"ו לרבה של העיר אלפין, ובתום מלחמת העולם הראשונה החל לכהן כרבה הראשי של מחוז אולינוב. לאחר פטירת אביו מילא את מקומו כאדמו"ר מאולינוב.
רבי מרדכי דוד נספה במהלך מלחמת העולם השנייה בשנת ה'תש"ב.
סנגליית סנגל
סנגליית סנגל או שיטת סנגל (שם מדעי: Senegalia senegal) הוא מין עץ פורח מהסוג סנגליה. הסוג הופרד בשנת 2005 מהסוג הוותיק שיטה, ועל כן עד היום קוראים לעיתים לסנגליית סנגל שיטת סנגל. השם המסורתי קיים גם במוצרים המופקים מהעץ.
סנגליית סנגל הוא מקור עיקרי להפקת גומי ערבי, מוצר המופק משרף העץ. גומי ערבי (הידוע גם בשמות גאם ערביק ואקציה גאם) משמש כתוסף מזון, כמדיום לצבעי אמנים כגון צבעי מים ובעל שימושים שונים בתעשיית הקוסמטיקה.
העץ גדל באפריקה הדרומית לסהרה, כמו גם בעומאן, פקיסטן וחלקים מהודו. יש לעליו וזרעיו חשיבות תזונתית וכימית (הוא מכיל את הטריפטמין דימתילטריפטאמין, המשמש כסם), וככל הקטניות הוא מקבע חנקן באמצעות שורשיו ועל ידי כך מטייב את הקרקע בה הוא שתול. עם זאת, עיקר משמעותו הכלכלית של העץ היא ייצור גומי ערבי.
תיקון פיבונאצ'י
תיקון פיבונאצ'י הוא אינדיקטור בתחום הניתוח הטכני שנסמך על סדרת פיבונאצ'י. עקרון סדרת המספרים הוא סכום שני המספרים עוקבים שווה למספר הבא אחריו: 1.1.2.3.5.8.13.21.34.55.89.144.… בתחום הניתוח הטכני נעזרים בתבנית על פי החישוב של היחס בין מספר חלקי המספר הבא אחריו. היחס הנוצר הוא 0.618, לדוגמה 89/144 = 0.618, יחס נוסף הוא חילוק בדילוג של שני מספרים מתקבל היחס 0.382. לדוגמה 21/55 = 0.382. המנתח הטכני בודק את עומק התיקון ביחס של 38.2-61.8 ואפשרות חזרה למגמה הראשית של עליות או ירידות. תיקון פיבונאצ'י מתבסס על הרעיון כי השווקים יחזרו על חלק צפוי של מהלך, ולאחר מכן הם ימשיכו לנוע בכיוון המקורי. קיימים ארבע תצוגות של סדרת פיבונאצ'י בתחום שוק ההון.
היסטוריה
הכלכלן ברטון מלכיאל כתב לראשונה על השימוש ברצף פיבונאצ'י במסחר בספרו "הליכת אקראי בוול סטריט". מלכיאל טען כי רוב תנועות המחירים הן אקראיות, אבל תגובה טבעית נגד תנועת מחיר גדולה מתרחשת כאשר הסוחרים הופכים מהססים או מחפשים לתפוס את הרווחים שלהם. דרגת התיקון יכולה להיות נאמדת בהתאם לאורך האנכי של רמות התמיכה והתמיכה של הביטחון.
חזרה
מוצגת בציור של קו מגמה בין שתי נקודות קיצון. מוצגים שלושה קווים אופקיים ברמות של 38.2%, 50%, 61.8% לאחר מהלך תנועה גדול למעלה או למטה, המחירים יחזירו חלק מהמהלך המקורי. כאשר יש נסיגה, רמות תמיכה והתנגדות יופיעו בקירוב לרמות פיבונאצ'י.
קשת
קשתות פיבונאצ'י מוצגות תחילה בקו מגמה בין שתי נקודות קיצון. לאחר מכן מציירים שלוש קשתות, והמרכז הוא בנקודת הקיצון השנייה, כך שהם חוצות את קו המגמה ברמות של 38.2%, 50% ו- 61.8%. ברמות האלה המנייה צריכה להתבסס כדי לשנות מגמה בשביל תיקון טכני נכון.
מניפה
מניפת פיבונאצ'י מוצגת בציור של קו מגמה בין שתי נקודות קיצון. לאחר מכן מציירים קו אנכי "בלתי נראה" דרך נקודת הקיצון השנייה. מעבירים שלושה קווי מגמה מנקודת הקיצון הראשונה דרך הקו האנכי הבלתי נראה ברמות פיבונאצ'י של 38.2%, 50% ו- 61.8%.
שימושים
תיקון פיבונאצ'י הוא כלי שכיח לסוחרים טכניים כדי לסייע בזיהוי מקומות אסטרטגיים עבור עסקאות, להפסיק הפסדים או מחירי היעד כדי לעזור לסוחרים להיכנס במחיר טוב. רעיון התיקון משמש אינדיקטור במקרים רבים כגון תאוריית הגלים של אליוט ועוד. לאחר תנועה משמעותית במחיר, רמות התמיכה והתנגדות החדשות יימצאו בקווים אלה.
No Scrubs
No Scrubs הוא סינגל של להקת הבנות האמריקאית TLC, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, FanMail. השיר יצא לאור ב-2 בפברואר 1999, כסינגל הראשון והפותח מתוך האלבום. השיר היה לשיר הראשון שהוציאה הלהקה מזה ארבע שנים; מאז הוצאת השיר "Diggin' on You".
השיר זכה להצלחה בינלאומית, תוך שהפך לשירה הנמכר ביותר של הלהקה בבריטניה, כאשר איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי העניק לו את תואר הפלטינה על מכירות של למעלה מ-1,200,000 עותקים במדינה. השיר כבש את פסגת מצעד בילבורד הוט 100 והצליח לשהות שם במשך ארבעה שבועות. כמו כן, דורג השיר במקום השני ברשימת שירי השנה של הבילבורד לשנת 1999. השיר הגיע למקום הראשון במצעדי אוסטרליה, קנדה, אירלנד וכולי.
השיר זכה לשבחים רבים וביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה. במגזין Paste דורג כשיר הטוב ביותר של הלהקה, תוך שבמגזין רולינג סטון דורג במקום העשירי ברשימת "50 השירים הטובים ביותר של שנות התשעים". בנוסף לכך, זכה בשתי מועמדויות בטקס פרסי גראמי ה-42, שהתקיים בשנת 1999, בקטגוריות "הקלטת השנה" ו"ביצוע ה-R&B הווקאלי הטוב ביותר לצמד או הרכב". השיר זיכה את הלהקה בפרס ה-VMA החמישי שלה, כאשר זכה בקטגוריית "קליפ הלהקה הטוב ביותר".
בשנת 2017, הצליח לצבור למעלה מ-100 מיליון השמעות בספוטיפיי, תוך שנכון למאי 2020, צבר שם למעלה מ-460 מיליון השמעות. בעקבות כך, נחשב השיר לשיר המושמע ביותר משנת 1999, ברשת הזרמת המדיה הזו ולשירה המושמע ביותר של הלהקה גם כן. ביוטיוב, צבר הווידאו קליפ של השיר למעלה מ-210 מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותו לקליפ הנצפה ביותר של הלהקה, ולאחד מ-50 הקליפים הנצפים ביותר בכל הזמנים של להקת בנות.
רקע
תחילה, כתבה הפזמונאית קנדי בורוס, את השיר על גבי מעטפה ישנה בזמן שהיא שהתה ברכבה. היא אמרה כי "כתבתי את השיר בצורה חופשית בזמן שהייתי ברכב שלי ומכאן ניתן לראות כי הוא מתאר מצב של נסיעה בכביש מהיר, בכמה מהשורות שלו". לאחר מכן, תכננה בורוס להקליט את השיר ביחד עם טמקה קוטל, אך דאלאס אוסטין התערב והחליט לתת ל-TLC להקליט אותו ולהוציא אותו כסינגל הראשון מתוך האלבום, FanMail. כמו כן, הוחלט כי רוזונדה "צ'ילי" תומאס תוביל את השיר. אוסטין הדגיש כי "השיר מהווה מעין פריצת דרך עבור צ'ילי [רוזונדה תומאס]". עוד הוסיף, כי "הייתה לו הרגשה שלתת לה להוביל את השיר הייתה דרך נהדרת לחשוף אותה, היות שאין טעם שהיא תעשה קולות רקע בלבד, כמו שעשתה עד להוצאת השיר הזה".
הרכב
מגזין Vibe טען כי השיר "מבקר בצורה קשה את הגברים וממקם אותם בתחתית הבריכה של עולם ההיכרויות". בריאיון לרולינג סטון בשנת 2014, טמקה קוטל תיארה את תהליך יצירת השיר עם בורוס: השיר מכיל "שאריות אווריריות של גיטרה אלקטרונית", שמתחיל בשירה של רוזונדה "צ'ילי" תומאס. מקור המילה "Scrub" הוא מאטלנטה. המילה היא סלנג, המתאר אדם שלא מסוגל לחיות את החיים שלו ביחד עם מישהו נוסף. הקצב של השיר הוא 93 פעימות והוא מבוצע במפתח של לה-במול מינור. על פי אתר המוזיקה Musicnotes.com שפועל על ידי EMI, הטווח המוזיקלי של השיר נע בין ל-.
גרסאות כיסוי
להקת הבנות הבריטית הסאטרדייז, ביצעה מחדש את השיר ב-BBC Radio 1 בשנת 2013. הזמר-יוצר הפילדלפי אבי ויסניה, הקליטה את השיר מחדש בשנת 2010 עבור אלבומו, Something New. בשנת 2012, יצאה הזמרת-יוצרת האמריקאית קלי קלרקסון לסיבוב הופעות קייצי. בהופעה שקיימה ב-23 באוגוסט באותה השנה, ביצעה את השיר מחדש. בתוכנית הטלוויזיה "Glee", הוקלט השיר מחדש בפרק "Sadie Hawkins". חמשת הזמרים שהקליטו אותו היו קווין מקהייל, קורד אוברסטריט, בלייק ג'נר, סמואל לרסן ודארן כריס.
בשנת 2012, הוציאה להקת הרוק הבריטית באסטיל, את המיקסטייפ Other People's Heartache, Pt. 2, בו נכלל מאשאפ המורכב מ-"No Scrubs" ומ-"Angels" של The xx. המאשאפ נקרא "No Angels". לאחר מכן, הזמרת סקאוט ניבט הקליטה את השיר עבור אלבומה, It's Up to Emma. בשנת 2014, ביצעה הזמרת-יוצרת האמריקאית קייסי מאסגרייבס, במהלך סיבוב ההופעות שלה, "Same Tour, Different Trailer". בשנת 2019, הקליטה מחדש את השיר להקת הרוק האלטרנטיבי ויזר, עבור אלבומה, Teal Album.
שימוש בשירים אחרים
בשנת 2013, הדי ג'יי והמפיק לה יות' הוציא את השיר "Dance With Me", אשר מכיל בתוכו קטעים מתוך "No Scrubs". השיר הגיע אל המקום האחת עשרה במצעד הסינגלים הבריטי. בהמשך, המוזיקאי XXYYXX הוציא את השיר "Good Enough", אשר כולל בתוכו דגימות מתוך "No Scrubs", גם כן.
לאחר מותו של התקליטן השוודי אביצ'י, יצא השיר "SOS", שהשתמש בקטעים מ-"No Scrubs" ועל כן, נוספו קווין "שקספר" בריגס, קנדי בורוס וטמקה קוטל לקרדיטים שלו.
סוגיית זכויות היוצרים
בשנת 2017, יצא הלהיט הבינלאומי "Shape of You" של אד שירן, שהפך לשיר הנמכר ביותר בשנת 2018 ולאחד מהשירים המצליחים ביותר בכל הזמנים. תחילה, נטען כי הוא השתמש בשיר והפר את זכויות היוצרים שלו, היות שלא נתן קרדיט ליוצרים שלו. כמו כן, הוגשו נגדו תביעות בגין סוגיית זכויות היוצרים, תוך שצוין כי שירן "הכחיש את כל ההאשמות שהופנו נגדו". המוזיקאי סם שוקרי טען ש-"Shape of You", הוא העתק של שירו "Oh Why" וזאת, תוך שציין ששירן נאלץ לתת קרדיטים ליוצרים של "No Scrubs", היות שהוא מפר זכויות יוצרים.
בנוסף לכך, במסגרת סוגיית זכויות היוצרים של "Shape of You", "Oh Why" ו-"No Scrubs", דובר על מה שקרה ב-9 ביוני 2016. באותו התאריך, דווח כי שירן נתבע על ידי המלחינים מרטין הרינגטון ותומס לאונרד, כותבי הסינגל "Amazing" של מאט קארדי בסך 20 מיליון דולר על הפרת זכויות יוצרים. התביעה אמרה: "לאור הדמיון הבולט בין הפזמון של "Amazing" ו-"Photograph", הנאשמים ידעו בעת כתיבה, פרסום, הקלטה, שחרור והפצה של תמונות, כי הם מפרים זכויות של יצירה מוזיקלית קיימת. התביעה הוגשה באופן פרטי באפריל 2017, ללא הודאה באשמה.
תגובות אחרות
לאחר ש-TLC הוציאה את "No Scrubs", הוציאו ספורטס טיווז את השיר "No Pigeons", בתגובה. רוזונדה "צ'ילי" תומאס חשה שהם הוציאו את השיר מכיוון שהם חשו מאוימים מהצלחתו של "No Scrubs", וקבעה כי "הם לא יכולים לעמוד בחום!", היות המילה "Scrub" התפשטה במהירות ברחבי העולם והייתה שגורה בעיקר באוצר המילים של הנשים.
מה אם...? (סדרת טלוויזיה)
עונתה הראשונה של הסדרה עלתה לשידור ב-11 באוגוסט 2021, והיא כוללת תשעה פרקים ומהווה חלק מהשלב הרביעי של היקום הקולנועי של מארוול. עונה שנייה, גם כן בת 9 פרקים, עתידה לעלות לשידור במהלך שנת 2024, ועונה שלישית נמצאת כעת בתהליכי פיתוח. הסדרה זכתה לביקורות חיוביות לרוב, ששיבחו את הדיבוב, ההנפשה, קווי העלילה היצירתיים והתרחישים, ומנגד ביקרו את אורכי הפרקים וכתיבתם. לסדרה הוזמנה סדרת ספין אוף, "Marvel Zombies", המבוססת על אחד מפרקי העונה הראשונה ונמצאת כעת בפיתוח.
תקציר העלילה
עלילת הסדרה בוחנת מה היה קורה אילו רגעים ואירועים מרכזיים מהיקום הקולנועי של מארוול היו מתרחשים אחרת, וכיצד היה הדבר משפיע על היקום המוכר לקהל הצופים.
צוות המדבבים והדמויות
הדיבוב העברי בוים על ידי אפרת קרצמן ותמי ברק והופק על ידי עדי וולוצקי באולפני אלרום.
אורח
בנוסף, גם דמויותיהם של טוני סטארק / איירון מן, סטיב רוג'רס / קפטן אמריקה, קרול דנברס / קפטן מארוול, טאנליר טיוואן / האספן, ד"ר סטיבן סטריינג', הווארד הברווז, פיטר פארקר / ספיידרמן, העתיקה, אגו, ויז'ן, אולטרון, נטשה רומנוף / האלמנה השחורה, המלכה-האם רמונדה ושורי הופיעו במהלך הסדרה.
כתיבה
עם ההכרזה על הסדרה, פייגי הסביר כי האירועים שיוצגו וישתנו במהלך הסדרה יהיו "רגעים מרכזיים" מכל רחבי היקום הקולנועי של מארוול. פייגי גילה כי, למשל, בפרק הראשון, תופיע דמותה של פגי קרטר שלוקחת את סרום הסופר-חיילים במקום סטיב רוג'רס. איי. סי. בראדלי, יוצרת הסדרה, היא גם התסריטאית הראשית, ואילו התסריטאי מתיו צ'ונסי משמש כעורך התסריטים. את הרעיונות לעלילות הפרקים הגו וכתבו בראדלי, צ'ונסי, במאי הסדרה, בריאן אנדרוז, המפיקים בראד וינדרבאום וסימונה פפרלי והתסריטאי ראיין ליטל, עם שימוש בחוברות הקומיקס המקוריות כהשראה לנקודות עלילתיות פוטנציאליות. לאחר יצירת 30 קונספטים לפרקים פוטנציאליים, פייגי בחר את הקונספטים המועדפים עליו, אשר נבחרו בקפידה רבה עוד יותר לצורך הרכבת פרקי העונה הראשונה. במקור, בראדלי העלתה רעיון לפרק שבחן מציאות אפשרית בה ג'יין פוסטר הפכה לגרסה נשית של תור. עם זאת, מאחר שהסרט "תור: אהבה ורעם" היה עתיד להציג את תהליך הפיכתה של פוסטר לתור האדירה, הרעיון נגוז. לאחר שמועה שגויה שקבעה שכל פרק יתמקד בסרט אחד מסאגת האינסוף, בראדלי הבהירה כי בכל פרק יוצגו מספר סרטים ודמויות, מתוך כוונה להציג את רוב הדמויות מכל הסרטים לאורך כל העונה.
ליהוק
עם ההכרזה על הפקת הסדרה, תקוותם של אולפני מארוול הייתה לגרום לשחקנים המגלמים דמויות בסרטי היקום הקולנועי של מארוול, להסכים לשוב ולדבב את דמויותיהם המונפשות בסדרה. במהלך כנס הקומיק-קון שנערך ביולי 2019, חשף פייגי רשימת שחקנים שאישרו את שובם לדיבוב דמויותיהם המונפשות, שכללה את מייקל בי. ג'ורדן, סבסטיאן סטן, ג'וש ברולין, מארק רופאלו, טום הידלסטון, סמואל ל. ג'קסון, כריס המסוורת', היילי אטוול, צ'דוויק בוזמן, קארן גילאן, ג'רמי רנר, פול ראד, מייקל דאגלס, ניל מקדונו, דומיניק קופר, שון גאן, נטלי פורטמן, טאיקה ואיטיטי, טובי ג'ונס, דג'ימון הונסו, ג'ף גולדבלום ומייקל רוקר. פייגי אף הודיע גם כי השחקן ג'פרי רייט לוהק לדמותו של הצופה, שמקריין את הסדרה. חודש לאחר מכן, אטוול חשפה שמלאכת הדיבוב עבור הסדרה כבר החלה. בנובמבר 2019, גולדבלום ציין כי רוברט דאוני ג'וניור עתיד לשוב לגלם את דמותו של טוני סטארק בסדרה.
תהליך ההנפשה
הסדרה עתידה להציג טכניקת רינדור גרפיקת תלת-ממד הנקראת "Cel shading", עם הנפשה המבוססת על מראם הוויזואלי של השחקנים. ראיין מיינרדינג, ראש הפיתוח החזותי של אולפני מארוול, עבד יחד עם אנדרוז על מנת למצוא את סגנון ההנפשה לסדרה, שבראדלי תיאר כ"סגנון קולנועי" יותר. בראדלי הוסיף כי אולפני מארוול "מנסים להשתמש בפלטת הצבעים, בתאורה, ובעיצוב הדמויות כדי לספר כמה שיותר" בדומה לסרט לייב אקשן. אולפן האנימציה "Squeeze" עבד על חמישה מתוך עשרת הפרקים בעונתה הראשונה של הסדרה. האנימטור סטיבן פרנק משמש כראש מחלקת ההנפשה של הסדרה.
עם התפרצות מגפת הקורונה, העבודה על הנפשת הדמויות התבצעה מבתי האנימטורים, לאחר שהעבודה הפרונטלית באולפני וולט דיסני הופסקה.
מוזיקה
באוקטובר 2020, נודע שהמלחינה לורה קרפמן תלחין את המוזיקה עבור הסדרה.
שיווק
צילומים מהפרק הראשון של הסדרה הוצגו במהלך כנס ה-D23 2019, עם צילומים מהסדרה שנכללו גם בספיישל הטלוויזיוני של אולפני מארוול, "Expanding the Universe", שעלה לשידור בדיסני+ ב-12 בנובמבר 2019.הטריילר הראשון עבור קידום הסדרה הופץ בדצמבר 2020. בהתבסס על הטריילר, ג'יימס וויטברוק מהאתר "io9" הצהיר שהסדרה "נראית נהדר". כריס אוונגליסטה מהאתר "/Film" הביע את תחושתו שהסדרה נראית "די מגניבה" וציין שהיא מהווה "תירוץ טוב לפוצץ את היקום הקולנועי של מארוול כפי שאנו מכירים ולספר סיפורים חדשים ומשונים יותר שלעולם לא יקבלו סרטים עלילתיים משלהם". פטרנה רדולוביץ' מהאתר "Polygon" הצהירה שהטריילר מראה "את מלוא האפשרויות [הנרטיביות]" של הסדרה. מבט מורחב על הפרק הראשון של הסדרה הוצג במהלך הפאנל "נשים באנימציה" שהתקיים במהלך פסטיבל סרטי האנימציה הבינלאומי באנסי ביוני 2021. באותו החודש, חברת "יונדאי מוטור" שיתפה פעולה עם אולפני מארוול עבור קמפיין שיווקי לקידום מכונית יונדאי טוסון. הפרסומות הופקו על ידי מארוול ונועדו לספר סיפור "בעולם" המופיע בתוך הנרטיב של הסדרה.
הטריילר והכרזה הרשמיים עבור העונה הראשונה הופצו ב-8 ביולי 2021. ניק רומנו מהאתר "אנטרטיינמנט ויקלי" ציין שהן הטריילר והן הכרזה הרשמית סיפקו תובנה רבה יותר לסיפורי "מה אם...?" שהסדרה תחקור, שהיא תהווה חווית צפייה אחידה עבור הצופה יחד עם "ספיידרמן: אין דרך הביתה" (2021) ו"דוקטור סטריינג' בממדי הטירוף" (2022). חיים גרטנברג מהאתר "The Verge" כינה את הטריילר "המראה הטוב ביותר עד כה" על הסדרה. רייצ'ל לבונטה מהאתר "Screen Rant" העירה שהטריילר היווה "נסיעה פרועה" עם תחושה ש"כמעט כל דמות מהיקום הקולנועי שניתן להעלות על הדעת מציצים לפחות כמה שניות, וברור שיש הרבה סיפורים מרגשים לפנינו."