cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
כלכלת ישראל
העשור הראשון של המאה ה-21
שר האוצר בנימין נתניהו, שנכנס לתפקידו ב-2003, הכין תוכנית להפחתת הגירעון הציבורי בשם "חומת מגן כלכלית", שעזרה בקבלת חלק מהערבויות שממשלת ישראל ביקשה מהאמריקאים לצורך יציאה מהמיתון. נתניהו נקט מדיניות שוק חופשי, שאוששה את הפעילות העסקית במשק, הקטינה את המעורבות הממשלתית, כך שכלל הפרמטרים הראו התאוששות כלכלית רחבה ביניהם חידוש הצמיחה, צמצום האבטלה, החזרת השקעות-חוץ בישראל ורמת אינפלציה כמעט אפסית. מנגד, מדיניותו של נתניהו גרמה לעלייה משמעותית באי השוויון במשק, וישראל הגיעה למקומות הראשונים בעולם המערבי במדד ג'יני. במהלך כהונתו הייתה עלייה חדה במדדי העוני היחסי והפערים החברתיים הורחבו.
ועדת בכר שפרסמה את מסקנותיה בשנת 2004 הביאה לצמצום הריכוזיות בשליטה בהון הציבורי במדינה, על ידי כך שהוציאה את קרנות הנאמנות וקופות הגמל משליטת הבנקים, ובנוסף הפרידה בין הרישיון לייעץ על פנסיות לבין הרישיון למכור קרנות פנסיה.
ב-2007 קרא נגיד בנק ישראל, סטנלי פישר, להשתמש ברזרבות התקציב להורדת החוב הציבורי ל-60% כדי לחסן את הכלכלה בפני מיתון עתידי, ולמנוע הישנות של משבר דומה בעתיד. המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008 הראה את חוסנה של כלכלת ישראל. בעוד שמדינות המערב הזרימו מיליארדי דולרים למניעת קריסת ענפי משק שונים, ישראל, תחת המדיניות של סטנלי פישר, הסתפקה בהורדת שיעור הריבית כדי להתגבר על המשבר. על אף הורדת הריבית, האינפלציה נותרה בטווח סביר (פחות מ-4%), שיעור האבטלה עלה באופן מתון בלבד (לכ-8%) ולאחר מכן חזר בהדרגה לרמתו שהייתה קודם למשבר, התוצר לא פחת (למעשה, ישראל הייתה המדינה המערבית היחידה עם צמיחה חיובית בשנת 2009) וכן נמשכו השקעות חוץ. עם זאת, כיוון שפישר היה הראשון להוריד ולהעלות את הריבית, נוצר מצב בו אחרי העלאת הריבית, הביקוש לשקל גבר, יצר פיחות בדולר ופגע במידת מה ביצוא הישראלי. במטרה להקטין את הפגיעה התערב בנק ישראל במסחר במט"ח ורכש כמות גדולה של דולרים על מנת לתמוך בשער החליפין.
ריכוזיות (ראו גם הריכוזיות במשק הישראלי) - על פי דו"ח הבנק העולמי משנת 2009 12.0% משווי השוק הישראלי מוחזק בידי פירמידות שליטה (מקום 17 מבין 45 המדינות שנבדקו ו-23.3% משווי השוק מוחזק בידי חברות החזקה (מקום 20 מבין 45 המדינות שנבדקו).
מידה סיגמא-סופית
בתורת המידה, ניתן לייחס למידה \mu על מרחב מדיד מספר תכונות של "סופיות", אשר במובן מסוים מגבילות את גודל המרחב והופכות את הטיפול בו לנוח ומעשי יותר. אקסיומות המנייה בטופולוגיה הן תכונות דומות המיוחסות למרחבים טופולוגיים.
הגדרה
יהי מרחב מידה. נאמר שהמידה \mu היא:
כלכלת ישראל
העשור הראשון של המאה ה-21
מבנה התעסוקה - תעשיות מסורתיות (lowtech) נסגרות לטובת תעסוקה בהיי-טק. חלק ניכר מהמפעלים הממשיכים לייצר מוצרי טקסטיל העבירו את קווי הייצור מחוץ לישראל והשאירו בה רק את מרכזי הפיתוח והלוגיסטיקה. בשנת 2007 ישראל מדורגת כמדינה רביעית בעולם בעסקאות הנשק, אחרי ארצות הברית רוסיה וצרפת.
מידה סיגמא-סופית
הגדרה
באופן מעט כללי יותר, אומרים על תת-קבוצה מדידה שהיא מקיימת את אחת מהתכונות הנ"ל אם הצמצום של \,\mu לתתי-הקבוצות המדידות של E נותן מידה המקיימת את התכונה המדוברת. למשל,  היא קבוצה סיגמא-סופית (ביחס ל-\,\mu) אם היא איחוד בן מניה של קבוצות מדידות ממידה סופית.
כל מידה סופית היא סיגמא-סופית וכל מידה סיגמא-סופית היא סמי-סופית, אך באופן כללי כל אחת מהתכונות הללו היא חלשה ממש מקודמותיה.
כלכלת ישראל
העשור הראשון של המאה ה-21
גירעון - ממשלת ישראל הטילה על עצמה משמעת פיסקלית, כלומר יש שליטה (אם כי לא מלאה) על היקף הגירעון הממשלתי (בשנת 2007 היה הגירעון קרוב ל-0), יש שאיפה להקטין את היחס בין החוב הממשלתי לתוצר הלאומי (נכון לשנת 2013, יחס החוב-תוצר עמד על כ-66%), יש שאיפה להקטין את משקל הוצאות הממשלה בסך התוצר (עדיין עולה בשיעור הקרוב ל-2% בשנה). על מנת להגיע להישגים אלו, על אף הצמיחה, ממשלת ישראל הקטינה את השירותים המסופקים לכלל האזרחים בתחומי הבריאות, הקצבאות והחינוך. ב-2010 הכריז משרד האוצר כי הוא מעלה את מסגרת ההוצאה ל-2.6%, הווה אומר, הגדלת המגזר ציבורי, כדי לשפר כביכול את השירותים הניתנים לאזרח.
מידה סיגמא-סופית
מידות הסתברות
כל מידת הסתברות היא סופית, שהרי מידת הסתברות \mu על מרחב X נדרשת לקיים \mu (X) = 1.
כלכלת ישראל
העשור הראשון של המאה ה-21
מאזן תשלומים - ישראל נמצאת בעודף במאזן התשלומים, עד כדי כך שהשקל מתחזק לעומת הדולר ושערו ירד לרמה הנמוכה ביותר בעשור זה.
אינפלציה - האינפלציה שהייתה גבוהה מאוד ירדה משמעותית, אם כי מסוף הרבעון הראשון של 2008 יש לחצים אינפלציוניים עקב עליית מחירי הנפט ועליית מחירי חומרי גלם ומוצרי מזון. לחצים אלו מרוסנים חלקית עקב ירידת שער הדולר.
מידה סיגמא-סופית
המידה הסופרת
ניתן גם לצייד את הישר הממשי \mathbb{R} במידה הסופרת, אשר מוגדרת באופן הבא: המידה של כל קבוצה סופית היא מספר האיברים בה והמידה של קבוצה אינסופית היא \infty. אז מידה זו אינה סיגמא-סופית, כי כל קבוצה ממידה סופית מכילה רק מספר סופי של נקודות ולכן יידרש מספר לא בן מניה של קבוצות כאלה כדי לכסות את כל הישר הממשי. עם זאת, זוהי מידה סמי-סופית, כי כל קבוצה שמידתה חיובית מכילה יחידון כלשהו ומידת יחידון במרחב מידה זה היא 1.
כלכלת ישראל
העשור הראשון של המאה ה-21
חופש כלכלי - החופש הכלכלי בישראל צנח ב-2009 בדירוג החופש הכלכלי העולמי למקום 78 לעומת מקום 48 ב-2002.
מידה סיגמא-סופית
חבורות קומפקטיות מקומית
כל חבורה קומפקטית מקומית היא סמי-סופית ביחס למידת האר שלה, דבר אשר נובע מהקומפקטיות המקומית של החבורה ומהעובדה שמידת האר של קבוצה קומפקטית בעלת פנים לא ריק היא תמיד חיובית וסופית. אם החבורה היא בנוסף סיגמא-קומפקטיות, אז היא סיגמא-סופית ביחס למידת האר. משפט בסיסי בתורה של חבורות טופולוגיות אומר שכל חבורה קשירה קומפקטית מקומית היא סיגמא-קומפקטית ולכן כל חבורה כזו היא בעלת מידת האר סיגמא-סופית. מידת האר של חבורה קומפקטית מקומית היא סופית אם ורק אם החבורה היא קומפקטית.
כלכלת ישראל
העשור השני של המאה ה-21
באפריל 2009, הכריז שר האוצר יובל שטייניץ על החלטתו להעביר את ישראל לתקציב דו-שנתי לראשונה בתולדות המדינה. תקציב זה אושר ביולי של אותה השנה. בראשית כהונתו של שטייניץ, נקטה ישראל במדיניות של העלאת מיסים ובראשם העלאת מס ערך מוסף מכ-15.5% לכ-16.5% ביולי 2009. ובינואר 2010 ירד מס הערך המוסף לכ-16%. ביולי 2010, החל מהלך נוסף של העלאות מיסים, בהעלאה נוספת במס על סיגריות. במהלך שנת 2011, נערכה שביתת הרופאים אשר התקיימה כארבעה וחצי חודשים והפכה לשביתה הארוכה ביותר בתולדות מדינת ישראל. בקיץ 2011, פרצה המחאה החברתית עקב עלייה הדרגתית של כ-38.5% במחירי הדיור ביחס לשכר הממוצע במשק בין השנים 2007 עד 2011. ב-26 ביולי 2011, הממשלה הציגה תוכנית לטיפול בסוגיות אלו. ומונתה ועדה בראשותו של פרופ' מנואל טרכטנברג לגיבוש המלצות לטיפול בבעיות הדיור. ועדה זו הגישה את המלצותיה ב-26 בספטמבר 2011 לנתניהו, אך חלק מההמלצות לא התקבלו. חלק אחר מהמלצות הוועדה יושמו ובראשן ההצעה ליישם חוק חינוך חובה גם לילדי גנים, לפתוח את השוק לייבוא מוצרי מזון, להוריד מכסים על מוצרים נוספים ולעצור את הורדת המיסים הישירים. כדי לאפשר זאת, ביולי 2012, חזר שטייניץ על מהלך של העלאת מיסים, במסגרתו הועלה מס הקניין על סיגריות ובירה, מס ערך מוסף עלה לכ-17%, והוחלט על העלאת שיעור מס ההכנסה ודמי הביטוח הלאומי החל מינואר 2013. בשנת 2012, הגיע הגירעון בתקציב המדינה לכ-39 מיליארד ש"ח, כפליים מהמתוכנן, אולם יחס החוב-תוצר המשיך להצטמצם. הצמיחה הממוצעת בתקופתו של שטייניץ הייתה 4.5%. בשנת 2012 פרסמה את מסקנותיה ועדת הריכוזיות, שהוקמה על רקע המחאה, ואלו גרמו להוצאה מדורגת מחוץ לחוק של פירמידות השליטה שגרמו למקרים שונים של ניגוד עניינים בהיסטוריה הכלכלית של ישראל.
ב-7 במאי 2013, על רקע גירעון של 40 מיליארד ש"ח בתקציב המדינה שנוצר בשנת 2012, וצפי לגירעון תקציבי חריג של 4.9% בשנת 2013, הציג שר האוצר יאיר לפיד הצעה לתקציב דו-שנתי לשנים 2013–2014, תקציבו הראשון כשר האוצר. במהלך 2013 המע"מ הועלה מ-17% ל-18%, הועלה המיסוי על סיגריות (כ-3 ש"ח לחפיסה) ואלכוהול, וקוצצה קצבת הילדים. החל מ-2014 נקבע, בין השאר כי מס חברות יעלה מ-25% ל-26.5%, יוטל מס רכישה חדש על רכישת דירה שנייה (כולל החלפת דירה) שיהיה 3.5% החל מהשקל הראשון. בנימוק של העדר הכשרה לשוק העבודה יופחת או יבוטל תקצוב בתי הספר החרדיים, תקציב הישיבות יקוצץ בכ-40% (400 מיליון ש"ח בשנת 2014), יידחו פרויקטים בתחום התשתיות ויופחתו תוספות המיועדות למשרד החינוך. לפיד קיצץ כמחצית התקציב לישיבות החרדיות וביקש לקצץ את התקציב הממשלתי והמוניציפלי לבתי ספר חרדיים, ולבטלו לגמרי אם לא ישתתפו בתוכנית הליבה. כמו כן, לפיד גם הוביל ביטול הדרגתי של הבטחת הכנסה למשפחות אברכים.
מידה סיגמא-סופית
דוגמאות שליליות
כל מידה (שאינה זהותית אפס) אשר מחזירה רק את הערכים 0 ו-\infty היא בבירור לא סמי-סופית (שהרי לא קיימות במרחב שכזה קבוצות ממידה חיובית סופית). לכן מידה שכזו היא גם לא סיגמא-סופית ולא סופית. דוגמה אחת למידה כזו היא כדלקמן: לכל, נגדיר אם A לא ריקה ו-. עוד מידה מסוג זה מוגדרת על ידי אם ורק אם A אינה בת מניה.
כלכלת ישראל
העשור השני של המאה ה-21
בשנת 2016 ישראל הייתה במקום הראשון בעולם בשיעור השקעות הון-סיכון לנפש, בשיעורן כאחוז מהתמ"ג, ובמספר חברות ההזנק לנפש.
מידה סיגמא-סופית
תכונות של מידות סיגמא-סופיות
למחלקת המידות הסיגמא-סופיות יש מספר תכונות נוחות ביותר; מבחינה זו ניתן להשוות סיגמא-סופיות לתכונת הספרביליות של מרחבים טופולוגיים. משפטים מסוימים בתורת המידה דורשים סיגמא-סופיות בתור הנחה. לדוגמה, משפט רדון-ניקודים ומשפט פוביני אינם נכונים ללא הנחה מסוימת של סיגמא-סופיות (או משהו דומה) על המידות או על הקבוצות שעוסקים בהן.
אף על פי שלעיתים מתייחסים למידות שאינן סיגמא-סופיות כפתולוגיות, הן מופיעות בצורה טבעית למדי בתחומים שונים. למשל, אם X הוא מרחב מטרי עם מימד האוסדורף r, אז כל מידות האוסדורף שממימד נמוך יותר אינן סיגמא-סופיות אם מתייחסים אליהן כאל מידות על X. בנוסף, כפי שצוין לעיל, חבורה קומפקטית מקומית אינה חייבת להיות סיגמא-סופית ביחס למידת האר שלה.
כלכלת ישראל
העשור השני של המאה ה-21
שר האוצר משה כחלון הוביל בעקבות עודף בגביית מיסים להורדת בשיעור מס ערך מוסף מכ-18% לכ-17% החל מה-1 באוקטובר 2015. בראשית 2017, הוטל ביוזמתו של כחלון מס ריבוי דירות. באוגוסט 2017, ביטל בג"ץ את המס, בנימוק שבהליך החקיקה נפל פגם יסודי. בעקבות עודף בגביית מיסים באותה השנה, יזם כחלון את הגדלת נקודות הזיכוי להורים לילדים עד גיל 6, בהוראת שעה לשנתיים. הגירעון ב-2018 וב-2019 היה גבוה מבשלוש השנים שלפניהן, כשבכל אחת מהן הגירעון השנתי היה כ-2%. ב-2019, הייתה חריגה של 12 מיליארד שקל. הגירעון באותה השנה היה הגבוה זה שבע שנים - 3.7% מהתמ"ג. היעד היה 2.9%.
מידה סיגמא-סופית
שקילות למידת הסתברות
כל מידה סיגמא-סופית \mu על מרחב X שקולה למידת הסתברות על X: יהי כיסוי של X על ידי קבוצות מדידות זרות בזוגות ממידה \mu-סופית ותהי  סדרה של מספרים ממשיים חיוביים ("משקלות") כך ש-
כלכלת ישראל
העשור השני של המאה ה-21
בעשור השני של המאה ה-21 חל שיפור ניכר במצב הכלכלי של מדינת ישראל. קצב הצמיחה גבוה (3–4 אחוזים בשנה) וכפול מממוצע OECD, שיעור התעסוקה גבוה הן יחסית לעבר והן בהשוואה בינלאומית, שיעור האבטלה נמצא ברמה נמוכה מאוד והשכר עולה, יחס חוב התוצר נמוך, וכתוצאה דורגה ישראל במקום גבוה במדד S&P. עם זאת, בפרמטרים של מדדי קיימות וצמיחה מכלילה, מצב המשק פחות טוב משל מדינות אחרות: פריון העבודה נמוך, עדיין קיימות אוכלוסיות ששילובן בשוק העבודה חלקי (בעיקר גברים חרדים ונשים ערביות) אי השוויון במשק גבוה ושיעור העוני הוא הגבוה ביותר בקרב מדינות המערב.
מידה סיגמא-סופית
שקילות למידת הסתברות
המידה \nu המוגדרת על ידי
כלכלת ישראל
פרויקט לוויתן
בשלהי 2010, התגלה מאגר גז טבעי בתחומי המים הכלכליים של ישראל אשר מכונה "לוויתן". על אף המחאה הציבורית שהייתה כנגד הפרויקט, בעקבות כך שאסדות הגז הוקמו בקרבת יישובים ישראלים, החלה הפקת הגז מהמאגר ב-2019. מאז תחילת ההפקה, ישראל החלה לייצא גז טבעי ולמכור אותו, בעיקר לירדן, מצרים וללקוחות פרטיים. ישראל השקיעה בפרויקט למעלה מ-3.6 מיליארד דולר והגז הטבעי הפך לאחד ממקורות האנרגיה המרכזיים של ישראל.
העשור השלישי של המאה ה-21
בעקבות התפשטות נגיף הקורונה בישראל (כחלק ממגפת הקורונה), החל מיתון בישראל ובעולם. חברות תעופה ביטלו טיסות ושלחו עובדים לביתם. במרץ 2020 עבר המגזר הציבורי למתכונת מצומצמת, והמגזר הפרטי צמצם אף הוא נוכחות עובדים במקומות העבודה, בכפוף להנחיות כמו ביצוע ריחוק חברתי. עסקים רבים נאלצו להוציא עובדים לחופשה ללא תשלום או לפטר עובדים. חלה ירידה בצריכה של מוצרים מסוימים. ב-26 באפריל 2020 מספר הנרשמים לשירות התעסוקה עלה על מיליון איש, שיעור אבטלה של 27.4%, 89.7% מתוכם בחל"ת. החל מסוף אפריל החלה המדינה להקל על המגבלות . המגפה השפיעה על הצריכה בתחומים השונים . בסוף מאי, דווח על ירידה חדה בתוצר ובהוצאה הפרטית במהלך הרבעון הראשון של 2020. זו הייתה הירידה החדה ביותר ב-20 השנים האחרונות . היו עסקים שנסגרו . בתחילת יולי, שבו ונסגרו זמנית חלק מהעסקים וחזרו מגבלות בשל עלייה בתחלואה. בספטמבר הוטל סגר נוסף וכך גם בדצמבר 2020.
מטרות המדיניות הכלכלית בתקופת המשבר נחלקה לשתי תקופות – בעת המשבר: פעולות סיוע לשם הישרדות משקי הבית, העסקים והארגונים (המגזר השלישי), ובעיקר על ידי אספקת נזילות והשעיית הוצאות ומיסים. לאחר המשבר: פעולות לשם הצלת העסקים והארגונים והעלאת ביקושים לשם חזרה מהירה למסלול של צמיחה מהירה. המדינה הציעה תמריצים וסיוע לשוהים בביתם. ב-30 במרץ 2020 הוצגה חבילת סיוע כלכלית ובהמשך נוסף סיוע כמו פטור מארנונה לעסקים מסוימים. ביולי, פורסמה חבילת סיוע נוספת עם סיוע לטווח ארוך יותר.
לאחר הסגר השלישי, שהסתיים בפברואר 2021, המשק חזר תוך חודשים לפעילות כמעט מלאה. התיירות לא השתקמה. ההתמודדות עם המגפה במשך רוב 2021 נשענה על חיסון האוכלוסייה, צעדי ריחוק חברתי מתונים וכדומה. חל שיקום בצמיחה, נמשך משבר הדיור, השקל המשיך להתחזק ביחס למטבעות אחרים ויצוא ההייטק זינק (וגם גיוסי ההשקעות ). הגירעון ירד מ-12.4% בפברואר 2021 לכ-4.6% בנובמבר 2021. שר האוצר אביגדור ליברמן יזם הטלת מיסים "בריאים וסביבתיים", על כלים חד פעמיים, משקאות ממותקים ותחליפי שמנים וגם אושרו רפורמה ברישוי, המשך ההקפאה הזמנית של השכר ממוצע בישראל ועוד. לפי נתוני קרן המטבע העולמי לשנת 2021 התמ"ג לנפש נומינלי קפץ ל-51,420 דולר שהציב את ישראל במקום ה-17 בעולם, בעוד התמ"ג לנפש של כח הקנייה של ישראל נותר במקום ה-33 בעולם.
במאי 2022 הגיע שיעור האינפלציה לרמה של כ-4.1%, כתוצאה מהמדיניות המוניטרית המרחיבה בתקופת הקורונה, עלייה בביקושים ומהתפתחויות עולמיות כמו הפלישה הרוסית לאוקראינה. כתגובה לעליית האינפלציה הועלתה הריבית ל-1.25% ב-4 יולי. הכנסות המדינה ממיסים מינואר עד מאי 2022 עלו ב-22.3% אחוז מ-153 מיליארד ש"ח ב-2021 ל-194 מיליארד ש"ח הודות לשחרור ביקושים מתקופת הקורונה ולגאות בתחומי הנדל"ן וההייטק . העלאת הריבית נמשכה במהלך 2022 ותחילת 2023. עליית האינפלציה נבלמה ובהמשך היא ירדה באיטיות.
תוכנה של הרפורמה המשפטית ׁ(תוכנית לשינויים נרחבים במערכת המשפט) ואופן קידומה הובילו לטלטלה כלכלית, לאזהרות ולביקורת של חברות דירוג האשראי. התחולל פיחות בערך השקל מול מטבעות זרים. ענף ההייטק התמודד עם קשיים שחלקם קושר לרפורמה וחלקם לא. מאוחר יותר נודע כי הייתה ירידה בהשקעות בענף כשבמקביל הן עלו מחוץ לישראל.
נתונים עיקריים
להלן טבלת נתונים הכוללת נתונים שבראש הערך ומוסיפה נתונים נוספים :
דפוסי צריכה ופריון עבודה
במדינת ישראל קיים פער גדול בין פריון העבודה של עסקים קטנים ובינוניים לאלו הגדולים וכן פער בין פריון העבודה לזה של ממוצע ה-OECD. בין הגורמים לפער זה נמנים השעות הרבות של עובד ישראלי ממוצע (תפוקה שולית פוחתת) ומחסור בהון לעובד בנוסף לגורמים נוספים.
ייבוא וייצוא בכלכלת ישראל
הסכם הסחר הראשון של ישראל נחתם בשנת 1975, עם השוק האירופי המשותף. הסכמי סחר נוספים נחתמו עם ארצות הברית בשנת 1985, עם קנדה ועם טורקיה בשנת 1997 ועם מקסיקו בשנת 1999. בשנת 2019 מתקיים משא ומתן עם הודו ועם סין לחתימה עם הסכמי סחר.
בשנת 2019 כלל הייבוא והייצוא 58.4% מהתמ"ג בישראל כאשר היבוא עומד על סך 76.6 מיליארד $, ושיעור המכס הממוצע בישראל עמד על 2.8%.
לפי נתוני מינהל סחר חוץ של משרד הכלכלה והתעשייה, היצוא מישראל צמח מ-67.7 מיליארד דולר ב-2009 ל-143 מיליארד דולר ב-2021.
היצוא מישראל צמח מ-28.5 מיליון דולר ב-1949 ל-102.5 מיליארד דולר ב-2017. בשנותיה הראשונות של המדינה עיקר היה תוצרת חקלאית. בהמשך גדל היצוא התעשייתי, ובעשור השני של המאה ה-21 גדל יצוא השירותים, ותוצרת חקלאית מהווה רק 5% מהיצוא.
מידה סיגמא-סופית
שקילות למידת הסתברות
היא מידת הסתברות על X אשר שקולה למידה \mu, כלומר יש להן בדיוק את אותן קבוצות ממידה אפס.
תכונות של מידות סמי-סופיות
מסתבר ששתי הדוגמאות למידה לא סמי-סופית שניתנו לעיל, בהן המידה מחזירה רק את הערכים 0 ו-\infty, הן במובן מסוים דוגמאות טיפוסיות למידה לא סמי-סופית. בהינתן מידה כלשהי \mu, ניתן להגדיר מידה חדשה על אותו המרחב לפי
המידה \mu_0 היא סמי-סופית והיא מכונה לעיתים החלק הסמי-סופי של \mu. ההצדקה לטרמינולוגיה זו היא העובדה הבאה: קיימת מידה \nu על אותו המרחב אשר מחזירה רק את הערכים 0 ו-\infty כך שמתקיים. \mu היא סמי-סופית אם ורק אם \mu = \mu_0. נעיר כי המידה \nu לעיל באופן כללי לא נקבעת ביחידות.
נדיר מאוד למצוא מידות לא סמי-סופיות בשימושים בפועל, אלא אם כן יוצאים מראש במטרה למצוא מידה שכזו.
הכללות
את המושגים של סופיות, סיגמא-סופיות וסמי-סופיות ניתן להכליל גם למידות לא חיוביות. אם \mu היא מידה מסומנת או מידה מרוכבת, נאמר ש-\mu היא בעלת אחת מהתכונות הללו אם מידת ההשתנות הכוללת שלה היא בעלת התכונה המתאימה.
פריקות של מידה היא תכונה אשר דומה לסיגמא-סופיות, אך כללית יותר.
משה ברור
משה בְּרָוֶר (Brawer; 2 בנובמבר 1919 – 28 בדצמבר 2020) היה חלוץ הקרטוגרפיה בישראל, פרופסור לגאוגרפיה באוניברסיטאות תל אביב ובר-אילן. חתן פרס ישראל לשנת תשס"ב.
חייו ופועלו
למד בבית הספר העממי "תחכמוני" בירושלים ובבית המדרש למורים "מזרחי". בילדותו לקח אותו אביו לסיורים הגאוגרפיים עם תלמידיו, וכבר בגיל 14 הטיל עליו לבצע הגהות במפות שהכין. הכיר מילדותו את ש"י עגנון, חבר קרוב של אביו, ואת חיים נחמן ביאליק.
ברור נרשם ללימודי גאוגרפיה באוניברסיטת וינה, אך בעקבות האנשלוס ב-1938 שינה את תוכניותיו ונסע ללונדון, שם למד במשך שנה גאוגרפיה וגאולוגיה בקינגס קולג'. במקביל, שלח כתבות מבריטניה לעיתון "הצופה", ביוזמת הרב מאיר בר-אילן, חברו של אביו, שייסד את העיתון באותה עת; מאוחר יותר נתמנה כחבר מערכת העיתון.
במהלך שהותו בחופשת קיץ בארץ ישראל ב-1939 פרצה מלחמת העולם השנייה. בעקבות זאת נשאר בארץ ולמד באוניברסיטה העברית גאולוגיה ומתמטיקה. לקראת סוף המלחמה נשלח ככתב צבאי לחזיתות שונות באירופה, היה אחד העיתונאים הראשונים שהגיעו למחנה ברגן-בלזן עם שחרורו והזדעזע ממה שראה וכן סיקר את משפטי נירנברג. בעקבות חוויות אלה יצא בשאלה.
בשנת 1945 הגיע לווינה ומצא שם אטלס שהכיר מאביו במהדורה מעודכנת. הוא תרגם אותו לעברית, מצא גופנים עבריים במנזר סמוך לווינה ושם גם הדפיס את התרגום. תרגום זה נשלח לישראל בשנת 1950 והיה האטלס העברי הראשון בישראל. לנוכח ההצלחה, הסכימה הוצאת יבנה להוציא לאור אטלס מלא, והמהדורות הבאות בעריכתו של ברור הודפסו במרכז למיפוי ישראל החל משנת 1955.
חזר להילחם במלחמת העצמאות, סיקר את שיחות שביתת הנשק ברודוס, וכשהשתחרר ב-1949 חזר ללונדון והשלים תואר שני ב-1950. ב-1958 השלים את חובותיו לתואר דוקטור במדעים באוניברסיטת לונדון. בתקופה זו שימש ככתב קול ישראל בלונדון.
רוב חייו המקצועיים מילא תפקידים אקדמיים ועסק בכתיבה. לימד גאוגרפיה בסמינר בית ברל, באוניברסיטה העממית, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן. ב-1966 הקים את החוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב, וב-1969 הקים את החוג לגאוגרפיה באוניברסיטת בר-אילן. כיהן כדקאן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב בשנים 1980–1983. בשנת 1989 פרש לגמלאות והמשיך לשמש כפרופסור אמריטוס בשתי האוניברסיטאות. במהלך השנים הרצה (בשבתונים ובסמסטרי קיץ) במוסדות אקדמיים שונים בעולם.
בין השנים 1939–1965 היה כתב וחבר מערכת עיתון "הצופה". מאוחר יותר היה חבר מערכת וכותב באנציקלופדיה העברית. מילא תפקידים שונים כחוקר ויועץ לממשלת ישראל, והיה נשיא האגודה הגאוגרפית הישראלית בשנים 1979–1981. משנת 2004 היה חבר ועדת השמות הממשלתית וראש הוועדה המדעית המייעצת שלה, ובשנים 2006–2014 כיהן כיו"ר הוועדה.
נודע בציבור כעורכם של אטלסים בעברית, ובהם האטלס האוניברסיטאי, אטלס פיסי, מדיני וכלכלי, והאטלס האוניברסיטאי החדש, המשמש שנים רבות את תלמידי ישראל. בנוסף לעיסוקו בקרטוגרפיה, פרסם במהלך שנות עשייתו מאות מאמרים מקצועיים, וכתב וערך 19 ספרים. עסק במחקר גבולות מדינת ישראל על פי מסמכים וקביעתם בשטח, וחיבוריו בנושא תורגמו לערבית ואנגלית. כמו כן ביצע מחקר גאוגרפי מקיף על הכפרים הערביים בארץ ישראל.
Valentines
Valentines (בעברית: יום ולנטיין) הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת האמריקאית מריה קארי, המאגד בתוכו חמישה שירים רומנטיים שהקליטה בין השנים 1989 עד 1998.
רקע כללי
השיר "Do You Know Where You're Going To?", חידוש ללהיט של דיאנה רוס, שהופיע על גבי אלבום באוסף של קארי משנת 1998, Number 1's, הופץ כסינגל לתחנות הרדיו.
נמל התעופה טאלין לנארט מרי
נמל התעופה הבינלאומי טאלין - לנארט מארי (באסטונית: Lennart Meri Tallinna lennujaam, באנגלית: Lennart Meri Tallinn Airport) הוא נמל התעופה הבינלאומי הראשי של אסטוניה ומשמש כשער הכניסה למדינה, הוא נקרא על שמו של לנארט מרי נשיאה הראשון של אסטוניה.
הנמל ממוקם כ-4 קילומטרים ממרכזה של טאלין - והוא משמש כבסיס לחברת נורדיקה, אייר בלטיק ו-SmartLynx Airlines Estonia, שימש בעבר כבסיס לחברת אסטוניאן אייר.
מתקני הנמל
את הנמל משרתים שני טרמינלים ומסלול המראה/נחיתה אחד.
הדרבי של מינסק
הדרבי של מינסק — הוא שמו של משחק הדרבי בין מועדוני הכדורגל הגדולים בעיר: דינמו מינסק ומינסק.
שתי הקבוצות הן היריבות הגדולות ביותר בעיר. בשנים האחרונות מינסק מתחזקת על חשבונה של דינמו, וכל משחק בין השניים מהווה מפגש מתוח. דינמו מינסק משחקת באצטדיון דינמו, בעל קיבולת של 22,246 איש. בעוד מינסק משחקת באצטדיון מינסק הקטן, המכיל 3,000 מושבים בלבד. למעט הקלאסיקו הבלארוסי, זהו משחק הדרבי המתוח ביותר, ואף על פי שבמינסק ישנה קבוצת אנרגטיק מינסק שמתמודדת אף היא בליגת העל הבלארוסית בכדורגל היא נחשבת למועדון קטן יחסית.
לדינמו ומינסק אין היסטוריה ארוכה ומפוארת של מפגשים מתוחים. למעשה לדינמו לא הייתה מתחרה עירונית עד להקמת קבוצת מינסק בשנת 2006, למעט זמן קצר כשהתקיימה דינמו-93 מינסק. בתקופת מגפת הקורונה, זכה משחק הדרבי להתעניינות חריגה, בעקבות היותה של ליגת העל הבלארוסית בכדורגל הליגה היחידה ביבשת אירופה שהמשיכה להתנהל.
בתקופת ברית המועצות אומנם התקיימו קבוצות כמו טורפדו מינסק ופרטיזן מינסק, אך הן לא היוו יריבות לדינמו שהתמודדה בליגת העל הסובייטית בכדורגל, והייתה המועדון הבלארוסי היחיד בליגה זו. לשם דוגמה, בשנות התשעים של המאה העשרים ועד 2019, דינמו פגשה את טורפדו 33 פעמים וניצחה אותה 23 פעמים (5 משחקים בלבד הסתיימו בשוויון); את פרטיזן דינמו פגשה 14 פעמים, ניצחה אותה 9 פעמים כששלושה משחקים הסתיימו בתיקו.
פרנקנשטיין (סרט)
פרנקנשטיין (באנגלית: Frankenstein) הוא סרט מדע בדיוני-אימה אמריקאי משנת 1931 בבימויו של ג'יימס וייל, שהופק על ידי קארל לאמל ג'וניור. הסרט הוא עיבוד קולנועי למחזה משנת 1927 מאת פגי וובלינג, אשר מבוסס על הרומן משנת 1818, "פרנקשטיין" מאת מרי שלי.
הסרט, שהופק והופץ על ידי סרטי יוניברסל, זכה להצלחה ביקורתית ומסחרית. בעקבות הצלחת הסרט, נוצרו לאורך השנים מספר סרטי המשך וסרט ספין אוף לסרט זה, והייתה לו השפעה רבה בתרבות הפופולרית. . בשנת 1991, החליטה ספריית הקונגרס לשמר את הסרט בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית בשל "חשיבותו התרבותית, ההיסטורית והאסתטית".
תקציר העלילה
המדען השאפתן ד"ר הנרי פרנקנשטיין (מגולם על ידי קולין קלייב) מנסה להפיח חיים ביצור המורכב מחלקי גוף שונים שנלקחו מגופות אותם פריץ, עוזרו הנאמן של פרנקנשטיין, גנב מבתי קברות. ד"ר פרנקנשטיין מצליח להחיות את המפלצת שלו (המגולמת על ידי בוריס קרלוף). עם זאת, עקב רשלנותו של פריץ, במקום לספק לפרנקשטיין מוח בריא, פריץ מספק לו מוח של רוצח וכתוצאה מכך המפלצת הופכת לאלימה ובלתי צפויה. ד"ר פרנקנשטיין יוצא בעקבות המפלצת החמקמקה ומנסה להתעמת עימה.
הארי בולוס
הארי בולוס (באנגלית:Harry Bolus : 28 באפריל 1834 - 25 במאי 1911) היה בוטנאי, מאייר בוטני, איש עסקים ונדבן דרום אפריקאי. קידם את הבוטניקה בדרום אפריקה והוריש את ספרייתו וחלק גדול מהונו לאוניברסיטת קייפטאון.
ביוגרפיה
בולוס נולד בנוטינגהאם שבאנגליה. הוא התחנך בבית הספר Castle Gate בנוטינגהאם. המנהל ג'ורג' הרברט התכתב באופן קבוע עם וילאם קנסיט מגאהמטאון וקיבל דגימות צמחים ממנו מדרום אפריקה. בתמורה המנהל התבקש לשלוח את אחד מתלמידיו כעוזר מחקר של קנסיט לדרום אפריקה.
הארי בולוס הגיע לפורט אליזבת במרץ 1850. הוא בילה שנתיים אצל ויליאם קנסיט ולאחר מכן עבר לפורט אליזבת. לאחר ביקור קצר באנגליה, התיישב בגראף-ריין, שם גר במשך 19 השנים הבאות.
בשנת 1857 נשא לאישה את סופיה קנסיט, אחותו של ויליאם קנסיט. בין השנים 1858–1870 נולדו להם 3 בנים ובת. בשנת 1864 איבד את בנו הבכור, וחבר הציע לו להתמסר לבוטניקה כדי להקטין את אובדנו. הוא בנה את האוסף הבוטני שלו משנת 1865 ותוך זמן קצר התכתב עם עמיתים כמו ג'וזף דלטון הוקר בגני קיו, וויליאם הנרי הארווי בדבלין ופיטר מקאוואן בגרהמסטאון.
כשהגיעה הספינה לטירת וינדזור באוקטובר 1876, פגעה בשונית מול האי דאסן וכל הדגימות שלו אבדו. הוא לא נבהל, והחל לאסוף דגימות חדשות ולארגן משלחות לפינות שונות של דרום אפריקה. הוא היה בוטנאי שטח מעולה ופרסם ספרים רבים על תצפיותיו.
עסקי התיווך שלו פרחו ולכן הצליח לרכוש ספרים בוטניים רבים. כרכים שלמים של כתבי עת בוטניים וספרים נדירים של פייר-ג'וזף רדוטה, ניקולאוס ג'וזף פון ז'קין, פרדיננד באואר ופרנסיס מאסון.
הוא גם תרם את אוספיו והספרייה הנרחבת שלו לקולג' הדרום אפריקאי. הוא היה אחד החברים המייסדים של החברה הפילוסופית בדרום אפריקה.
הארי בולוס אהב לבקר באנגליה וביצע בסך הכל 14 מסעות לדרום אפריקה וממנה.
הוא מת מאי ספיקת לב באוקסטד, אנגליה, ב -25 במאי 1911.
הכנסייה האנגליקנית
הכנסייה האנגליקנית (או כנסיית אנגליה - Church of England) היא הדת הממלכתית של ממלכת אנגליה. היא הוקמה במאה השישית על ידי מיסיונרים בשליחות האפיפיור, והייתה כפופה לרומא עד הרפורמציה במאה ה-16. המלך הנרי השמיני ניתק את הכנסייה משליטת האפיפיור והפכה לעצמאית. למרות שהיא נמנית עם הזרמים הפרוטסטנטיים במובן הרחב, הכנסייה נקטה בדרך כלל גישות שמרניות ביחס לכנסיות הרפורמציה באירופה היבשתית, והמונח "אנגליקניזם" הפך לתפישה דתית העומדת בפני עצמה. כנסיית אנגליה היא אבן הראשה של ה"קומוניון האנגליקני" העולמי, הכולל כנסיות בעלות השקפה דתית דומה בעשרות מדינות ו-85 מיליון מאמינים. המושל העליון של הכנסייה הוא מלך בריטניה צ'ארלס השלישי, ובראשה עומד הארכיבישוף מקנטרברי.
באנגליה חיים 26 מיליון איש שנטבלו לכנסייה, קרוב לשני שלישים מהאוכלוסייה, אם כי לפי מפקד 2011 רק מחציתם מזדהים כאנגליקנים. לפי אומדנים, רק מיליון משתתפים באוכריסטיה באופן קבוע.
ראשית הנצרות
הראייה ההיסטורית הראשונה לקיומה של כנסייה נוצרית מאורגנת באנגליה היא מתחילת המאה השלישית. בישופים אנגליים נכחו בכנסים נוצריים באירופה הרומאית במאה הרביעית. תאולוגיית הכנסייה הושפעה על ידי מיסיונרים קלטים וגאלים בעיקר. אך, אחרי הגעתו של אוגוסטינוס הקדוש מקנטרברי מרומא בשנת 597, אימצה הכנסייה את מנהג הכנסייה הרומאית (הקתולית). במאות הבאות התחזקו היחסים בין הוותיקן לאנגליה בזכות הכיבוש הנורמני של אנגליה (1066). במקביל, האפיפיורים הקתולים הגבירו את כוחם באנגליה.
פילוג מרומא
על אף שלא מעט מלכים ניסו לצמצם את השפעת רומא באנגליה, המאמצים לא הצליחו עד כהונתו של המלך הנרי השמיני במאה ה־16. באותו זמן, התפשטה הרפורמה הפרוטסטנטית, שבה הוקמו כתות נוצריות חדשות למורת רוחה של הכנסייה הקתולית. אשתו של הנרי, קתרין מארגון, לא ילדה בן, וכך לא היה לו יורש, והאפיפיור קלמנס השביעי סירב לאשר את בקשת ביטול הנישואים של המלך. בעקבות כך, גרם המלך לפרלמנט לחוקק סדרת חוקים שביטלה את כוחו של האפיפיור בכנסיית אנגליה. תוך כדי כך, ייסד הנרי את כנסיית אנגליה ככנסייה לאומית עצמאית. הכנסייה החדשה לא שינתה באופן ניכר את מנהגי הדת, ונתקבלה במידה רבה על ידי מרבית האנגלים. לאחר מותו של הנרי השמיני, התגבשה הכנסייה האנגלית ופרסמה ספרי תפילה והצהרות על עקרונותיה. ב-1534 התקבל "חוק העליונות", המעביר את הסמכות על הכנסייה האנגליקנית מהאפיפיור למלך האנגלי (באותה עת, הנרי השמיני) ומכיר בה ככנסייה הרשמית של אנגליה. ב-1550, תחת הנהגת אדוארד השישי, הכנסייה האנגליקנית גיבשה דוקטרינה, מערכת מנהגים וטקסי פולחן.
ב־1553 עבר השלטון באנגליה לבתו של הנרי, מרי הראשונה, אשר השיבה את אנגליה לנצרות הקתולית והייתה ידועה בכינוי "מרי העקובה מדם" בעקבות רדיפותיה האכזריות נגד הפרוטסטנטים. לאחר מותה של מרי, ב־1558, ירשה אליזבת הראשונה את המלכות והחייתה את חוקיו של אביה, הנרי השמיני. במשך כהונתה, דרשו הפוריטנים הקיצוניים רפורמות בכנסייה, במטרה לגרום למדינה להדמות למרכזים פרוטסטנטיים ביבשת אירופה.
במאה ה-17
במאה ה־17, החל באנגליה שלטון בית סטיוארט. הפרלמנט ניסה לצרף את מאמציו להפיל את המשפחה לתנועת הרפורמות הדתיות. לאורך המאה, המלכים והפרלמנט נאבקו זה בזה על הדת השלטת בממלכה.
בזמן מלחמת האזרחים האנגלית (מ-1642 ועד 1651), פורקה הכנסייה על רקע מלחמת האזרחים בין הקתולים בהנהגת המלך צ'ארלס הראשון ופרלמנטרים פוריטנים בהנהגת אוליבר קרומוול. ב-1660 היא נוסדה מחדש בידי המלך צ'ארלס השני.
ב-1690 התקבל "חוק הסובלנות", שאפשר לזרמים דתיים אחרים לקיים מפגשים והטפות.
בתקופה המודרנית
בעקבות מלחמת העצמאות של ארצות הברית, האמריקנים, לא רצו עוד להיות חברים בכנסיית אנגליה, שהייתה כפופה למלך, ולכן הקימו את הכנסייה האפיסקופלית (אפיסקופל - משגיח), הכנסייה האנגליקנית בארצות הברית. בהמשך הוקמו כנסיות אנגליקניות במרבית המדינות הדוברות אנגלית בנוסף לארצות הברית ואנגליה, כגון כנסיות אירלנד, סקוטלנד, וויילס; כנסיות אנגליקניות נפרדות באוסטרליה, ניו זילנד, ומדינות רבות באפריקה ובאסיה.
ב-1919, לאחר לחץ כבד מהאוכלוסייה הוולשית שהשתייכה ברובה לכנסיות עצמאיות, הכנסייה בוויילס הופרדה מהכנסייה האנגליקנית ואיבדה את מעמדה הרשמי. באותה שנה, הפרלמנט והכתר העניקו לאספת הכנסייה (גוף בן שלושה בתים, לבישופים, לכמורה הרגילה ולחילונים) סמכויות לדון ולקבוע רבים מסדריה, בלי להזקק עוד לחקיקה ישירה כדי לשנות את סידור התפילה וכדומה. מאז, הפרלמנט כמעט ולא עסק בשאלות דתיות.
עקרונות
עקרונות כנסיית אנגליה שונים מאלו של הקתוליות. על אף התאולוגיה השמרנית שלה ומחויבותה למסורת ולטקסים, הכנסייה האנגליקנית בכל זאת נבדלת בצורה ברורה מהקתוליות ויש מרכיבים קלוויניסטיים במורשתה. כנסיית אנגליה שונה מהכנסיות הפרוטסטנטיות הנוספות בעיקר בצורת ההסמכה לכמורה, במבנה התפילה, שמורכב מתרגומים אנגליים של תפילות טרם הרפורמציה, והעמידה על יסודות קתוליים מסוימים.
הסמכת נשים לכמורה
החל בשנת 1861 מונו נשים כדיאקוניות, אולם הן לא שימשו ככמרים באופן מלא ולא נחשבו כמוסמכות לכמורה. ב-1986 נחקק חוק המאפשר הסמכה של נשים לכמורה, ולראשונה הוסמכו נשים בשנת 1987. ב-2014 הסכים הסינוד הכללי של הכנסייה לאשר מינוי נשים לבישופות.
מינוי אנשי כמורה הומוסקסואלים
ביולי 2003, הבישוף ההומוסקסואל הראשון בכנסייה האנגליקנית ויתר על התפקיד, לאחר שמינויו עורר מחלוקת שאיימה לפלג את הכנסייה.
ביוני 2008, כ-1,100 כמרים אנגליקנים שמרנים השתתפו בכינוס של "הוועידה לעתיד האנגליקני העולמי", שהתקיים בירושלים, רובם ממדינות מתפתחות. בכינוס החליטו להקים רשת עולמית למאבק במגמות ליברליות בכנסייה, כגון הסמכת כמרים הומוסקסואלים, והוחלט גם לנתק את הקשרים עם אגפים ליברליים בכנסייה האנגליקנית של ארצות הברית וקנדה. ביום האחרון של הכינוס, הכריזה הקבוצה כי תישאר במסגרת הכנסייה האנגליקנית, אבל עם עקרונות תאולוגיים ומועצת ארכיבישופים משלה.
זהות מגדרית
בנובמבר 2017, קראה הכנסייה האנגליקנית לאפשר לילדים חופש לבחון את זהותם המגדרית. "יש להעניק לילדים חופש פעולה מלא לבדוק את האפשרויות של מי הם עשויים להיות בלא שייתקלו בשיפוטיות או בלעג", נכתב במדריך שהפיצה הכנסייה ל–4,700 בתי הספר שבבעלותה, בהם לומדים כמיליון תלמידים.
טולון
טולון (בצרפתית: Toulon) היא עיר בדרום צרפת, על חוף הים התיכון, ובה 176,198 תושבים (נכון ל-2018). העיר היא בירת מחוז ואר.
היסטוריה
טולון ממוקמת בחבל פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור. חשיבותה כעיר נמל מרכזית לחוף הים התיכון הייתה ידועה עוד בתקופת האימפריה הרומית, והעיר הייתה בעבר בירת הפרובינציה הרומאית פרובאנס. בטולון ממוקם עוד כיום נמל מסחרי גדול. בנוסף היא מהווה בסיס קבע לחיל הים הצרפתי, ובמקום ממוקם הנמל הצבאי הגדול ביותר של צרפת כיום.
לקרב על טולון היה מקום נכבד במלחמת הירושה הספרדית ב-1709, ובמלחמת הירושה האוסטרית ב-1744. בשתי מלחמות אלה, בנפרד, נבלם כיבוש טולון, נשמר גבולה הדרומי של צרפת ונשמרה שליטתה הימית.
בשנת 1793 התמרדה טולון נגד השלטון המהפכני, בסיוע כוחות אנגליים וספרדיים, ושאפה להחזיר לשלטון את המונרכיה של בית בורבון. כוחות המהפכה הטילו מצור על העיר, שבסופו של דבר הצליח לשבור את המרד. בניצחון זה התבלט לראשונה נפוליאון בונפרטה כמצביא צעיר ומוכשר, במיוחד בתחום הארטילריה.
אאוקה (ארגון)
אֵאוֹקָה (ביוונית: Εθνική Οργάνωσις Κυπρίων Αγωνιστών, ובראשי תיבות: EOKA – "ארגון לאומי של לוחמים קפריסאים"), ארגון מחתרתי יווני-קפריסאי שהוקם על ידי גאורגיוס גריבס (Γεώργιος Γρίβας) ב־1955, אשר פתח במלחמת גרילה כדי לגרש את כוחות הכיבוש הבריטיים מקפריסין, הגדרה עצמית לתושבי האי ולאיחודו (Ένωσις, אֶנוֹסִיס ) עם יוון. הארגון פורק ב־1959, אז יצאה קפריסין לעצמאות, אולם גריבס שב והחיה אותו ב־1971. (EOKA B)
רקע
בריטניה הבטיחה את קפריסין ליוון באם זו תצטרף לצד מדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה. יוון לא נענתה להצעה הזו וההבטחה לא מומשה. וכך, קפריסין שהייתה כבר בשליטה בריטית מאז 1878, הפכה למושבת כתר בריטית.
מאבק
הנהגת הארגון הקומוניסטי AKEL התנגדה לפעילות הצבאית של אאוקה, בהעדיפה שביתות והפגנות. הפעילות הצבאית הייתה מנוגדת לעמדותיה של ההנהגה הקודמת, שכחמש שנים קודם לכן עמדה מאחורי משאל העם של שנת 1950, ובו 98% מתושבי קפריסין שהשתתפו בו הצביעו בעד איחודו של האי עם יוון; אמנם, משאל העם כלל פגמים רבים והוחרם בידי חלקים נרחבים בקרב ציבור הקפריסאים. רבים מחברי המפלגה לחמו במלחמת העולם השנייה לצד בעלות הברית,
ב-1971 שוב הקים גריבס כוח מעין צבאי קפריסאי-יווני אשר נטל לעצמו את השם EOKA-B, בתגובה לכך שנשיא קפריסין, הארכיבישוף מקאריוס השלישי, נטש, לדעתו של גריבס, את רעיון האיחוד עם יוון. הכוח שהוגדר כארגון טרור, הן על ידי טורקיה ובריטניה והן על ידי מקאריוס עצמו, נתמך בידי ממשלת הגנרלים היוונית. לאחר מותו של גריבס בינואר 1974 הגבירה החונטה הצבאית היוונית את שליטתה בארגון, ובעידודה, ב-15 ביולי 1974, תפס הארגון את השלטון במסגרת הפיכה צבאית. התגובה הטורקית לא איחרה להגיע, וממשלתו של בולנט אג'וויט הורתה לצבא הטורקי לפלוש אל האי.
נח לוריא
קורות חיים
נח לוריא נולד בבלאשנה (Блашна) שברוסיה הלבנה. קיבל חינוך דתי מסורתי, אך בגיל הנעורים יצא בשאלה והצטרף לתנועת "הבונד". היה פעיל מחתרתי בבונד, נעצר על ידי הבולשת הצארית וישב שנתיים בבית סוהר. בעת המאסר החל בכתיבה ספרותית – קודם בעברית, שאותה העריך ואהב מימי ילדותו, ולאחר מכח עבר לכתוב ביידיש ולא שב לכתיבה בעברית.
לוריא הצטרף למהפכה ותמך בממשלה הזמנית של אלכסנדר קרנסקי, בשנת 1917. עם מהפכת אוקטובר, בשנת 1918 הצטרף לבולשביקים ובמסגרת השלטון הסובייטי החדש התקדם במוסדות השלטון, במשרד החינוך החדש בקייב, אוקראינה. הוא היה מנהל מחלקת התרבות במיניסטריון לעניינים יהודיים. כל פעילותו הפוליטית המנהלית והספרותית הייתה בלשון יידיש.
בשנת 1921 הִרצה וניהל את הקורסים הפדגוגיים למורים בקייב. הוא היה מרצה מבוקש בנושאי תרבות וספרות יידיש. לאחר מלחמת העולם השנייה השתקע במוסקבה, והמשיך בפעילותו הספרותית במסגרות התרבותיות שבהן פעל. לוריא היה בין מייסדי ספרות הילדים היהודית ביידיש בברית המועצות. הוא תרגם ליידיש את יצירותיהם של האחים גרים, הנס כריסטיאן אנדרסן, מקסים גורקי, ווילהלם האוף. לוריא פרסם שירים רבים לילדים, סיפורים ומעשיות, והוציא אותם לאור בברית המועצות.
לוריא פרסם ביידיש למעלה משלושים כרכי סיפורת, שירה, תרגום וביקורת ביידיש. אף אחד מספריו לא תורגם לעברית. כמה מסיפורי הילדים שלו תורגמו לרוסית.
בתו תמרה נויחובנה לוריא (Тамара Нояховна Лурье; 1911–1990) הייתה מתרגמת, שתרגמה לרוסית מיידיש ומפולנית. בצעירותה נישאה לידידו הקרוב של אביה, הסופר, המבקר וחוקר הספרות מאיר וינר. בתם היחידה (נכדתו של לוריא), יוליה וינר (1935–2022), עלתה לארץ ישראל והייתה משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית בשפה הרוסית.
לאסרו קארדנאס
לאָסְרוֹ קַארְדֵנָאס דֶּל רִיּוֹ (בספרדית: Lázaro Cárdenas del Río, [נהגה: lasaɾo ˈkaɾðenasˈ]; 21 במאי 1895 – 19 באוקטובר 1970) היה נשיא מקסיקו ה-44. קארדנאס היה פוליטיקאי מקסיקני שכיהן כנשיא מקסיקו בין השנים 1934–1940. בתקופת כהונתו פעל רבות ליישום רפורמות שהובטחו בזמן המהפכה המקסיקנית, וביסס בכך את שלטונה של מפלגת המהפכה הלאומית (National Revolutionary Party) שהפכה למפלגה המוסדית המהפכנית (PRI) ואחזה בשלטון במקסיקו בעשרות השנים הבאות.
במסע הבחירות לנשיאות הבטיח קארדנאס ליישם את הרפורמה שהוכנה בידי הממשלה הזמנית של הנשיא הקודם אבלרדו רודריגס, והחל ביישומה מיד עם כניסתו לתפקיד. במקביל, תמך קארדנאס בניגוד לנשיאים קודמים בהתארגנויות העממיות, הוא סבר שעצמאות פעולה של האיכרים והפועלים אין פירושה חוסר משילות מטעם השלטון המרכזי, ולכן נקט שעל הממשלה להתוות כיווני פעולה בלבד ולאפשר להתארגנות העממית לבחור את צורת הפעולה וההתאגדות. מדיניות זו לא עלתה בקנה אחד עם כוונותיהם של בעלי עניין בכלכלה המקסיקנית, וחלקם לחצו על הנשיא לשעבר ומי שנתפס כמושל בפועל במדינה בתקופת שלושת הנשיאים הקודמים, פלוטארקו אליאס קאייס, להתנגד לתהליך. קאייס פרסם הודעת גינוי חריפה לרפורמות החדשות, הוא טען כי זעזוע חברתי מהסוג שעומד להתרחש הוא מסוכן וחסר תוחלת, ורמז כי מלבד על המהפכה והישגיה, מאיימים שינויים אלו גם על הנשיא עצמו. הכרזה זו גרמה למשבר במפלגה המהפכנית, שנמשך שלוש שנים והסתיים כשידו של קארדנאס על העליונה. קאייס הוגלה אל מחוץ למדינה, הרפורמה הושלמה ופורקו מוסדות וארגוני פועלים שהשתייכו לצמרת הישנה של המפלגה. הוא ארגן מחדש את מפלגת המהפכה ופעל לשיקום הכלכלה.
בתקופת כהונתו, שבו למקסיקו פוליטיקאים בכירים שנטשו אותה בעבר בשל חיכוכים עם הממשל שבשליטת קאייס, הנשיאים לשעבר אדולפו דה לה ורטה ופסקואל אורטיס רוביו. הנשיא לשעבר אמיליו פורטס חיל נקרא לסייע בהשלטת מרותו של קארדנאס במפלגה וסילוק תומכי קאייס ממנה. מדיניותו הכלכלית המוכרזת, כמו גם נאומיו, היו סוציאליסטים באופיים; הוא גם הוביל הלאמת חברות רבות ובהם חברת הרכבת. אך למעשה פעל לפיתוח כלכלה קפיטליסטית, בדרכים שהוא ראה בהן אפשרות לתיקון עיוותים שיוצר הקפיטליזם.
ערב הבחירות לנשיאות של שנת 1940 גברה המתיחות בין הימין והשמאל במקסיקו. מערכת הבחירות הסוערת בין מועמד מפלגת המהפכה, ממשיכו של קארדנאס, מנואל אבילה קמאצ'ו, לבין חואן אנדרו אלמסאן, הובילה את המדינה אל סף מלחמת אזרחים. החשש מפני מלחמה כזו סר רק לאחר שמועמד הממסד אבילה קמאצ'ו נבחר והכריז על פיוס לאומי.
קריירה צבאית ופוליטית
קרדנאס היה בעיקר ממוצא אינדיאני. הוא היה אחד משמונה ילדים של משפחה בת מעמד הביניים-הנמוך אשר התגוררה בכפר במדינת מיצ'ואקאן. אביו היה הבעלים על אולם ביליארד ולאחר מותו עת היה לאסרו בן 16 בלבד, היה על האחרון לתחזק כלכלית את המשפחה. לאחר השכלה ראשונית הוא קיבל את עבודתו הראשונה בסניף מקומי של משרד ההכנסות הציבורי בתקופת ממשל הרודן העריץ פורפיריו דיאס. בפברואר 1913 הנשיא פרנסיסקו מדרו, שהוביל את המאבק להפלת הדיקטטורה הארוכה של פורפיריו דיאס עם פרוץ המהפכה המקסיקנית, נלקח בשבי ונרצח בהוראת הגנרל הסורר ויקטוריאנו ורטה, שעמד בראש הפיכת-נגד שהובילה למינויו כנשיא מקסיקו החדש. הדיקטטורה הצבאית המדכאת של ורטה עוררה מלחמת אזרחים מחודשת באופן מיידי, מושל קואווילה, ונוסטיאנו קאראנסה, עמד בראש כוחות מהפכניים חדשים שכונו 'החוקתיים' ותמכו בממשלת מדרו לפני שהופלה מהשלטון.
בגיל 18 הצטרף קארדנאס לסניף של הצבא המהפכני 'החוקתי' בראשות הגנרל גילרמו גרסיה אראגון (Guillermo García Aragón), ותוך שנה הוא עלה לדרגת קפטן. כאשר הכוחות המהפכניים התפצלו לפלגים מנוגדים, הוא נשאר נאמן לקאראנסה, שצבאו ניצח בשנת 1920 את תומכי פנצ'ו וייה ותומכי אמיליאנו ספאטה. באותה שנה קארדנאס מונה לגנרל, הדרגה הגבוהה ביותר בצבא הפדרלי של מקסיקו, והמשיך להשתתף במערכות צבאיות עד 1929. במסגרת שירותו הצבאי נאבק במרד הדתי של פלג ה'כריסטרוס' הקתולי אשר התנגד לרפורמות שדיכאו את המוסדות הדתיים במדינה.
מדיניות פנים
קארדנאס התגלה כמועמד יוצא דופן לנשיאות. אף על פי שבחירתו הובטחה, הוא בילה את השנה שבין יום המינוי שלו למועמד לבין יום הבחירות בביצוע קמפיין פופוליסטי אינטנסיבי. הוא פעל לבקר כמעט בכל עיר, עיירה וכפר במדינה, נפגש עם מנהיגים מקומיים ואזרחים מן השורה ובנה מעקב אישי נרחב בכל אזורי הארץ. במהלך מסע פרסום זה הוא הבהיר את כוונתו להוציא לפועל את תוכנית החומש של ה-PNR בתור רפורמה חברתית וכלכלית. לאחר שנבחר לנשיא, קארדנאס נע בזהירות בתחילה. הצבא, הממשל האזרחי וחלק ניכר מהמבנה הפוליטי של המשטר נותרו בשליטתו של הנשיא לשעבר קאייס, שהיה למעשה מנהיג עליון על מקסיקו מאז 1928 עקב רצח הנשיא הנבחר אלווארו אוברגון. על כן באותה העת קאייס השפיע רבות על הליך הממשל. במהלך שנת כהונתו הראשונה השקיע הנשיא קארדנאס חלק ניכר מזמנו בכינון השפעתו שלו בענפי הממשל הללו של הצבא, הממשל האזרחי ורוב המבנה הפוליטי. לבסוף, הייתה לו סמכות פוליטית מספקת בכדי להדיח את קאייס בשנת 1936 ולגרשו לגלות, ביחד עם תומכיו, לארצות הברית.
כנשיא, קארדנאס הוציא לפועל מגוון רחב של רפורמות. במסגרת תוכנית הרפורמה בחקלאות, הוא חילק כמעט כפליים אדמות לאיכרים מאשר כל קודמיו יחדיו, כך שבסיום הממשל שלו כמחצית מהאדמות המעובדות במדינה הוחזקו על ידי חקלאים חסרי קרקע בעבר. הוא גם הרחיב את שירותיהם של בנקים ממשלתיים כך שהאיכרים שקיבלו אדמות במסגרת הרפורמה יוכלו ללוות כסף. במאמץ לספק בסיס פוליטי לתוכנית חלוקה מחדש של הקרקעות, הוא ארגן את כל הנהנים ממנה באיגוד אחדות איכרים לאומית חדשה (Confederación Nacional Campesina, או CNC). צעד זה לא נועד במקור לחזק את שליטתו בפוליטיקה אלא בכדי לחזק את התמיכה האזרחית בממשלו. צעד מרכזי נוסף בכיוון זה ננקט בתחילת שנת 1936 כאשר מרבית קבוצות העבודה המרכזיות המפוזרות במדינה התארגנו ב'קונפדרצית דה טרבאג'דורס דה מקסיקו', שבמשך הדור הבא המשיכה לייצג לפחות מחצית מהעובדים המאורגנים ברחבי המדינה.
קארדנאס ארגן מחדש את מפלגת הממשלה. בשנת 1938 בנתה ועידה לאומית ארגון מחדש של המפלגה ושינתה את השם ל'מפלגת המהפכה המקסיקנית' - Partido de la Revolución Mexicana) PRM). בעוד שבעבר רק עובדי ממשלה ופוליטיקאים שאפתנים היו חברים במפלגה, התוכנית הארגונית החדשה אפשרה לקבוצות המוניות להצטרף ישירות לשירות במפלגת ה-PRM. הוקמו ארבעה "מגזרים" של המפלגה: עבודה, איכרים, "עממיים" ו"צבאיים". מרבית קבוצות העבודה הלאומיות היו קשורות לראשונה; ה-CNC היווה את השני; מגוון קבוצות ממעמד הביניים היוו את השלישית; והכוחות המזוינים שולבו באחרון. בממשל הבא שלאחר קארדנאס דוכא המגזר הצבאי, ומאז צומצם משמעותית התפקיד הצבאי בפוליטיקה המקסיקנית.
מדיניות חוץ
ממשל קארדנאס היה ידוע בעיקר מחוץ למקסיקו בשל מאמציו להפקיע תעשיות בבעלות זרה. בשנת 1937 הממשלה הפקיעה את מסילות הברזל העיקריות של המדינה, ובמרץ 1938 חתם הנשיא קרדנאס על צו הלאמת תעשיית הנפט במדינה. החלטה אשר גררה קרע ביחסי ארצות הברית–מקסיקו. לאחר ניסויים קצרי מועד בהעמדת שתי התעשיות הללו בשליטת איגודי העובדים שלהם, הם הונחו תחת תאגידים ציבוריים אוטונומיים, אשר אמורים לתפקד פחות או יותר כמו כל ענף פרטי גדול אחר. קארדנאס שיקם את יחסיה של מקסיקו עם ברית המועצות, זאת אף על פי שהעניק מחסה פוליטי ללאון טרוצקי. במהלך מלחמת האזרחים בספרד תמך בשליחת מתנדבים מקסיקנים במסגרת הבריגדות הבינלאומיות לתמוך ברפובליקה הספרדית השנייה.
לאחר הנשיאות
לפני שהסתיימה כהונתו בתפקיד, הנשיא קארדנאס בחר את יורשו למועמדות לנשיאות מטעם המפלגה, הגנרל מנואל אבילה קמאצ'ו. הוא התכוון לסגת מחיים פוליטיים פעילים. אולם עם הצטרפותה של מקסיקו להתערבות פעילה במלחמת העולם השנייה בתחילת 1942, חזר קרדנאס לתפקיד ציבורי. הוא כיהן כשר להגנה לאומית בין השנים 1943 ל-1945, ובשנה האחרונה של כהונתו הוא מונה למפקד צבאי מקסיקני. הוא פרש שוב בסוף שנת 1945.
במשך 16 השנים הבאות קארדנאס לא מילא ​​תפקיד ציבורי. אולם בשנת 1961 הפך קרדנאס לחבר ההנהלה בנציבות עמק נהר הבלסאס, שניהלה את אחת מסוכנויות החשמל והפיתוח האזוריות הגדולות במדינה, במדינת גררו. למרות האחריות המופחתת שלו, הוא נשאר דמות מרכזית בפוליטיקה הלאומית. הוא הפך לסמל השמאל במפלגת ה-PRM, שעם הזמן התפתחה אל ה-PRI; המפלגה המוסדית המהפכנית בשנת 1946. הוא נשאר התומך העיקרי בסוג השיתופי של הרפורמה החקלאית והיריב הראשי של שיתוף הפעולה הכלכלי עם ארצות הברית בממשלות המקסיקניות הבאות. קארדנאס נהג לתקוף את ההשפעה הכלכלית והפוליטית של ארצות הברית במקסיקו. קארדנאס מעולם לא פרש ממפלגת הממשלה, אף כי המשיך לתמוך בארגונים פוליטיים חלופיים. בתחילת שנות השישים העניק חסות פוליטית לקבוצה יריבה ל-CNC, קונפדרציית האיכרים הלאומית העצמאית, ובמקביל גם תמך - אך מעולם לא הצטרף רשמית - לקואליציית שמאל פוליטית, תנועת השחרור הלאומית.
לאחר ניצחון הקומוניסטים בראשות פידל קסטרו במהפכה הקובנית בשנת 1959, הפך קארדנאס לבעל בריתם החזק ביותר של המהפכנים הקובניים שהיו בשליחות במקסיקו. אולם בעיקרון, השפעתו הפוליטית של קארדנאס פחתה באופן מהותי בשנים האחרונות לחייו. אף על פי כן, הוא נותר דמות שנויה במחלוקת ונקודת מפגש עבור אלה שהיו ביקורתיים כלפי המדיניות של הממשלים הבאים. רק לקראת נפילת שלטון המפלגה בשנת 2000, התגלה לציבור על פרשיות השחיתות השלטונית הרבות אשר התקיימו לאורך תקופת נשיאותו של קארדנאס ושל ממשיכי דרכו.
Juno Reactor
Juno Reactor הוא הרכב גואה טראנס פסיכדלי המשלב אלמנטים שבטיים. ההרכב כולל בהווה את בן ווטקינס ומייק מקגויר ובעבר כלל גם את יוהאן בליי, סטיבן הוולק וג'נס ולדנבק. מוזיקה של ההרכב שימשה, בין השאר, בפסקול של סרטי המטריקס. באוקטובר 1997 הגיעו חברי ההרכב להופעה בסינרמה בתל אביב אך כניסתם לארץ נאסרה על ידי המשטרה בטענה שהם נתפסו בעבר משתמשים בסמים לא חוקיים. מאז התקרית הופיע ההרכב בישראל מספר פעמים.
פרויקט הטיל
ההרכב נוצר במקור בשנת 1990 על ידי בן ווטקינס וסטיבן הוולק כפרויקט אמביינט ניסיוני לכתיבת מוזיקה לליווי מופע פסלים אמנותי של הפסלת נורמה פלצ'ר (חברתו של ווטקינס) שנקרא פרויקט הטיל. חלקו העיקרי של המופע היה העתק של טיל צבאי בגובה עשרים מטרים בשם "Juno Reactor" אשר הוצא משימוש אותו ניידה החבורה ברחבי לונדון תוך כדי נגינת מוזיקה של ההרכב ברמקולים - כל זאת במטרה לעורר את מודעות הציבור למלחמה גרעינית. "[זה] היה עשוי בטון כחול ונראה כמו זנב של דינוזאור שיוצא ממנו עשן" - אמר ווטקינס בראיון. בנייתו של הפרויקט נמשכה כחודש אולם המופע ארך שעות בודדות בלבד - עד שהגיעה משטרת לונדון, פירקה את הפסל ולקחה את כולם למעצר. המוזיקה שוחררה לבסוף כאלבומו השני של ההרכב - Luciana.
1993 ואחרי
ב-1993 הוציא ההרכב את הסינגל הראשון "Laughing Gas", אך אלבומם השלישי, Beyond the Infinite, הוא שזכה להצלחה גדולה ואף נחשב לאחד מאלבומי הגואה-טראנס הראשונים. האלבום הרביעי, Bible of Dreams, סימן שינוי בכיוון המוזיקלי - צמצום במקצבי הריקוד תוך הוספת אלמנטים שבטיים.
ביולי 2006 מתוכנן לצאת מיני אלבום חדש של ההרכב (תחת השם - Superman – the immaculate Crucifixion) בצמוד להשקת הסרט "Brave Story" ביפן. בכתיבת אחת הרצועות באלבום משתתף Ghetto Priest חבר ההרכב Asian Dub Foundation.
מקור השם
יונו הוא שמה של אלה רומאית עתיקה. לפיכך נאמר כי שם הלהקה מסמל "תחנת כוח של הדתות העתיקות". אחד מעיצובי הלוגו של ההרכב הוא בצורת סמל המקושר עם האסטרואיד יונו.
טומהוק (גרזן)
הטומהוק הוא גרזן הטלה שהשתמשו בו האינדיאנים בצפון אמריקה. הוא בנוי ממוט עץ קצר שאליו מחוברת אבן מחודדת משני קצותיה. מאוחר יותר החליף את האבן ראש העשוי ברזל או פליז. האינדיאנים השתמשו בו בחיי היום-יום, וכן כנשק לקרב פנים מול פנים או כנשק הטלה.
טומהוקים בעיצוב מודרני חולקו לחיילים אמריקאים במהלך מלחמת וייטנאם.
איקה זהר
איקה זהר (נולד ב-10 בינואר 1960) הוא שחקן, במאי תיאטרון, מחזאי ומחנך ישראלי.
ביוגרפיה
זהר הוא בנם הבכור של האתלט אורי זהר ואשתו דבורה. חי עם יעלה ברוור, אשת תקשורת ויזמית חברתית, ולהם שלושה ילדים - גילי, דניאל ואיתמר. אחיו הצעיר הוא הזמר דדי זהר. זהר החל את קריירת המשחק בגיל 11, ובכתה ז' הצטרף כשחקן לתיאטרון נוער. בגיל 15 הנחה וארגן מופעים, ובנוסף עסק במוזיקה. בגיל 17 הלחין מוזיקה להצגות ב"תיאטרון סדנה" בו השתתף בהדרכתו ובימויו של אברהם קלינגר.
את שירות הצבאי עשה בלהקה צבאית, שם השתתף במחזה "תעודת בגרות" - שכתב עבורם הלל מיטלפונקט, ביים דני ליטאי, את השירים כתבו אבי קורן ואילן גילבוע. המחזה הועלה 17 פעמים בלבד. במקום ההצגה, יצר זהר עבור להקתו מופע של שירי להקות ומערכונים, איתו הופיעו כ-100 פעמים. בהמשך שירותו הצבאי פיקד על להקה נוספת בה גם השתתף במופע שירי נתן אלתרמן.
שנות השמונים
בשנת 1984 החל את לימודיו באוניברסיטת תל אביב. באותה שנה ביים את "צוות הווי נחל" ואת "להקת צה"ל 84". לאחר סמסטר אחד באוניברסיטה, התקבל לתפקיד ראשי במחזה המבוסס על סיפורו של חיים נחמן ביאליק, "מאחורי הגדר" בתיאטרון הבימה בבימויו של אורי פסטר. בהמשך השתתף ב"סנג'ר". שנה לאחר מכן לוהק לתפקיד הראשי בסרט "כפפות", על פי ספרו של דן צלקה בבימוי רפי אדר.
משנת 1985 החל בעבודה עם נוער בלהקות ותיאטרון.
לוהק לתפקיד הראשי בסרט "לא שם זין" בשנת 1987, שם שיחק לצידה של ענת וקסמן. לאחר מכן השתתף בקומדיה "איך להיות אמא יהודיה" בבימויו של ישראל גוריון, לצידם של רבקה מיכאלי, מני פאר וגילת אנקורי.
ב-1988 השתתף בקברט הסאטירי "פצצת תום" בו השתתפו גם דורי בן זאב, נתן נתנזון ורינת עמנואל. באותה שנה, העלה את מחזהו "גן עדן" המבוסס על הסיפור הנחשול. ההצגה שילבה עבודת שחקנים מקצועיים עם נוער - היא צולמה לטלוויזיה ושודרה פעמים רבות.
השתתף ב"המבשר" מאת יוסי אשדות בפסטיבל עכו, עם יפתח קצור ודן תורג'מן. הקים מחדש את להקת פיקוד המרכז עם יאיר רוזנבלום ב-1990.
ISO 4217
ISO 4217 הוא תקן בינלאומי שהוגדר על ידי ארגון התקינה הבינלאומי (ISO). התקן מגדיר שמות מקוצרים בני שלוש אותיות לשמות המטבעות הרשמיים.
איקה זהר
שנות התשעים
בשנת 1990 השתתף בתוכניות לימוד האנגלית "Candy can do it" בטלוויזיה החינוכית.
ISO 4217
שתי האותיות הראשונות של תקן זה, מקורן בתקן סימוני המדינות ISO 3166-1 alpha-2 (אשר דומים לאלו המשמשים בשם התחום ברמה העליונה הארצית באינטרנט) והאות השלישית היא בדרך כלל האות הראשונה של שם המטבע עצמו. לכן, לדוגמה, ILS הוא הסימון של ישראל כש-IL מסמל את ישראל, ו-S עבור שקל חדש, ובדומה, סימונה של יפן הוא JPY כאשר JP עבור יפן ו-Y עבור ין. שיטה זו מבטיחה שלכל מטבע יהיה סימון ייחודי, גם אם שמו זהה לשמות מטבעות בארצות אחרות. למשל, השמות דולר,, פאונד ועוד משמשים בכמה מדינות, ולכן שילוב בין סימון המדינה לקיצור שם המטבע מונע דו משמעיות.
לארה צבייטקו
לארה צבייטקו (בקרואטית: Lara Cvjetko; נולדה ב-1 בספטמבר 2001) היא ג'ודוקא קרואטית, המתחרה בקטגוריית המשקל של עד 70 ק"ג. הישג השיא שלה בקריירה הוא זכייה במדליית כסף באליפות העולם בטשקנט 2022. בגמר הפסידה לבת ארצה ברברה מאטיץ'.
איקה זהר
שנות התשעים
ב-1992 העלה את מחזהו "במקום כנפיים" אשר חצה את קו 1,000 ההצגות וירד מהבמות ביוני 2009. בצוות הראשון של ההצגה השתתפו דדי זהר, גלית גיאת ואיקה זהר עצמו. שנתיים לאחר מכן, ב-1994, העלה את "מעבר לקו האדום".
ISO 4217
יתר על כן, התקן מגדיר את הקשר בין יחידות מטבע ראשיות ליחידות מטבע משניות. במרבית מהתקנים, ליחידות המטבע המשניות קיים ערך של 1/100 מערכו של היחידה הראשית, אולם 1/10 ו-1/1000 גם כן מצויים. ישנם מטבעות אשר אין להן יחידות מטבע משניות כלל. באחרים, ערך יחידות המטבע הראשי כה קטן עד כי השימוש ביחידות המטבע המשניות זניח (כגון ערכו של הסן היפני – 1/100 מערכו של הין). במאוריטניה אין חלוקה עשרונית של היחידות, כך 1 אוגיה = 5 קהומס, ובמדגסקר 1 אריארי = 5 איראימבילאנג'ה.
איקה זהר
שנות התשעים
כתב עבור ערוץ 2 את הסדרה "מגרות הלב", אותה ביים שמואל אימברמן, ואף השתתף באחד הפרקים.
ISO 4217
ה-ISO 4217 כולל סימונים לא רק עבור מטבעות, אלא גם עבור מתכות יקרות (זהב, כסף, פלדיום ופלטינה; נמדדים בדרך כלל על ידי אונקית טרוי) ופריטים אחרים המשמשים בכלכלה הבינלאומית, כגון זכויות משיכה מיוחדות. כמו כן, ישנם סימונים מיוחדים המוקצים למטרות ניסיוניות (XTS), ולציון עסקאות ללא מטבע (XXX). סימונים אלו מתחילים באות X לצורך מניעת התנגשות בסימוני מדינות עתידיות, בשל העובדה שתקן ISO 3166 לעולם אינו מקצה סימונים המתחילים באות X למדינות השונות.
איקה זהר
שנות התשעים
בשנת 1996 העלה את המחזה "והילד הזה הוא אנחנו" על פי שיריו של יהודה אטלס, עם מוזיקה מקורית מאת נעם ואוריאל אטלס. באותה שנה החל לביים 3 עונות של "בראבו" עבור הזכיינית טלעד. בהמשך ביים 6 הפקות ללהקת צופי תל אביב והעלה את המחזה "ריתוק" על פי "מועדון ארוחת הבוקר".
בין השנים 1998–2002 ביים את להקת "צופי תל אביב", עמה יצא גם לסיבוב הופעות בממלכה המאוחדת.