cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אירועי העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2021)
מבצע חגורה שחורה
ב-14 בנובמבר דווח על הפסקת אש ב-5:30 בבוקר אך הירי לעבר עוטף עזה נמשך. הלימודים לא התקיימו בעוטף עזה ואשקלון. בסביבות 15:30 הוסרו כלל המגבלות על עוטף עזה ומערב לכיש. המחבלים הפלסטינים הפרו את הפסקת האש מספר פעמים. בסביבות 11:00 שוגרו 5 רקטות מרצועת עזה לעבר עוטף עזה ונתיבות. בסביבות 17:30, אחרי 6 שעות שקט, שוגרה רקטה לעבר עוטף עזה. קצת לפני 22:10 שוב הופר השקט: המחבלים הפלסטינים שיגרו 2 רקטות לעבר אזור שדרות ועוטף עזה. בכל המקרים הרקטות יורטו על ידי כיפת ברזל. בעקבות הירי בוטלו הלימודים ביישובי עוטף עזה, שדרות ואשקלון. בעקבות הפרת הפסקת האש והירי רקטי לעוטף עזה לאחר הפסקת האש, צה"ל תקף מספר מטרות של הגא"פ.
בליל 16 בנובמבר הופעלו אזעקות צבע אדום בעיר באר שבע ובפזורה הבדואית בעקבות שיגור שתי רקטות גראד לעבר האזור. מערכת כיפת ברזל יירטה את שני השיגורים. בתגובה לירי תקף חיל האוויר הישראלי מטרות חמאס ברצועה. בצהריים אותר בלון נפץ בכביש 334.
לפי דובר צה"ל, במהלך גל ההסלמה שכונה "מבצע חגורה שחורה", נהרגו 26 מחבלים והותקפו עשרות מטרות טרור של הגא"פ. הארגון גא"פ שיגר כ-450 רקטות בסך הכל, 40% מהן שעמדו להתפוצץ בשטחים מיושבים יורטו על ידי כיפת ברזל בשיעור הצלחה של כ-93%, ובמספרים: כ-180 רקטות לעבר שטחים מיושבים ו-167 רקטות יורטו.
בדצמבר 2020 פיקוד הדרום, חיל האוויר, אגף המודיעין והשב"כ קיבלו אות הערכה מטעם הרמטכ"ל על המבצע, ובנוסף שני לוחמים מגדוד כיפת ברזל, סמ"ר דוד סימסה וסמ"ר נועה חמילבסקי, קיבלו תעודות הערכה מיוחדות על פעילותם מעבר למסגרת הכשרתם במהלך המבצע שמנעה נפילת טילים בבאר שבע.
ינואר 2020
בחודש זה חלה הסלמה נוספת לאחר רגיעה בת כמה שבועות, ולראשונה מזה חודשים ארוכים "טרור הבלונים" - שיגור בלוני תבערה ונפץ אליהם מחוברים מטעני חבלה - חזר.
אפריל 2020
בחודש זה לא היו אירועים חריגים-חודש יחסית שקט.
יוני 2020
כתגובה לשיגור, חיל האוויר של צה"ל תקף סמוך לשעה 00:00 תשתיות לייצור רקטות של חמאס.
יולי 2020
כתגובה לשיגורים שאירעו, חיל האוויר הישראלי תקף ברצועה.
אפריל 2021
באפריל התגברו שיגורי הרקטות מעזה וגם הפרות הסדר בגדר המערכת. רובם על רקע המהומות בישראל (2021).
מבצע שומר החומות
מבצע שומר החומות היה מבצע צבאי של צה"ל ברצועת עזה, שהחל ב-10 במאי 2021, יום ירושלים ה'תשפ"א, לאחר ירי רקטות מסיבי לעבר אזור ירושלים ועוטף עזה בעקבות המהומות בישראל (2021) והסתיים ב-21 במאי 2021 בשעה 02:00 בלילה.
במבצע נהרגו בצד הישראלי 11 אזרחים וחייל אחד. בצד הפלסטיני נהרגו למעלה מ-200 מחבלים ולפחות מאה אזרחים.
גרף ירי תלול מסלול לעבר ישראל
להלן נתוני ירי תלול מסלול מצד מחבלים פלסטינים מרצועת עזה נגד ישראל, מתחילת 2018 ומפרוץ העימותים בסוף מרץ.
הערה: ירי תמ"ס בלתי מזוהה מציין ירי תלול מסלול שלא זיהו או לא פרסמו האם הוא פצצת מרגמה או רקטת קרקע-קרקע.
חיים לבנון
חיים יוסף לבנון (לוינשטיין) (25 במרץ 1899 – 21 באוגוסט 1986) היה איש ציבור ישראלי, חבר מפלגת הציונים הכלליים, ראש עיריית תל אביב-יפו בשנים 1953–1959.
ביוגרפיה
לבנון נולד בשנת 1899 בעיר קרקוב שבגליציה בשם חיים יוסף לוינשטיין. כילד קיבל חינוך מסורתי, למד בחדר ובישיבה. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים למד הנדסה חקלאית והוסמך כמהנדס באוניברסיטת קרקוב. היה פעיל בהקמת סניף "צעירי מזרחי" בעירו, אך אחר כך יצא בשאלה ועבר לתמוך בציונים הכלליים. בשנת 1927 עלה לארץ ישראל, במסגרת העלייה הרביעית, ולימד בגימנסיה "אחד העם" שבפתח תקווה, היה פעיל פוליטי, והיה אחד ממייסדי תנועת הנוער הציוני הכללי, ולאחר מכן כיהן כאחד מראשי התנועה. כמו כן היה פעיל במוסדות תנועת הציונים הכלליים בארץ ישראל.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-1959, גברה מפא"י על הציונים הכלליים והיייתה לסיעה הגדולה ביותר במועצת העירייה. מרדכי נמיר נבחר לתפקיד ראש העירייה במקום לבנון אך הוא המשיך לכהן כחבר מועצה. בשנת 1961 פרש מתפקידו כחבר מועצת עיריית תל אביב, לאחר שהתמנה להנהלת הסוכנות היהודית.
לבנון יזם והקים את אוניברסיטת תל אביב, והרחוב שבו היא שוכנת נקרא על שמו. הוא נפטר בשנת 1986 ונקבר בבית הקברות טרומפלדור שבתל אביב.
קלי וורד
ביוגרפיה
וורד נולד בסן דייגו ושיחק בתיאטרון המקומי של סן דייגו.
הופעתו הראשונה בטלוויזיה הייתה ב-1976 כששיחק בסרט "הנער בבועת הפלסטיק" (The Boy in the Plastic Bubble), לאחר מכן הופיע בפרק של סדרת הפשע "CHiPs" ובסרט "Deadman's Curve".
ב-1978 כיכב בסרט גריז בתפקיד "פוטזי", תפקידו לא היה במחזמר המקורי ונוצר במיוחד עבורו.
ב-1980 גילם את טוראי ג'ונסון בסרט האדומה הגדולה ה-1.
ב-1981 שיחק בסרט "חליפת זוט" המהווה איבוד קולנוע למחזה של ברודוויי.
ב-1983 שיחק בפרק בעונה השלישית של מגנום, בלש פרטי.
הוא דיבב במספר סדרות טלוויזיה מצוירות וביניהן מועדון החברים של מיקי מאוס.
באנסן הוא מפלצת
ב-8 בפברואר 2018 הודיע הארטמן שהוא עוזב את ניקלודיאון, ושהסדרה נגמרה אחרי עונה אחת בלבד.
עלילת הסדרה
מפלצת אקצנטרית בשם באנסן מתקבלת לבית ספר שעד כה קיבל בני אדם בלבד. למרות הדעות הקדומות על מפלצות מתיידדת באנסן עם ילד אנושי בשם מייקי וחברתו דארסי. יחד יוצאת השלישייה למסע בחיי חטיבת הביניים כשמולה ניצבת תלמידה מרושעת בשם אמנדה, המבקשת לפטור את המין האנושי מיצורים כמו באנסן.
רנטה מאורו
רנטה מאורו' (באיטלקית: Renata Mauro; 17 במאי 1934 – 28 במרץ 2009) הייתה מנחת טלוויזיה איטלקייה.
ביוגרפיה
מאורו נולדה במילאנו, מגיל צעיר החלה לעסוק באמנויות הבמה וגם למדה שירה ופיתוח קול, ב-1962 הופיע במחזה הערב אימפרוביזציה שהועלה בתיאטרון, היא הנחתה את אירוויזיון 1965 שנערך בנאפולי. ב-1967 הנחתה את פסטיבל סן רמו. .
ב-1958 הופיע בסרט "The Naked Maja" העוסק בצייר פרנסיסקו דה גויה, ב-1961 הופיעה בסרט "Il relitto" שהוצג בפסטיבל קאן, ב-1963 הופיע בתפקיד קטן ללא קרדיט בסרט "Il giorno più corto" המהווה פארודיה לסרט היום הארוך ביותר.
NGC 4945
NGC 4945 היא גלקסיית מוט ספירלית שנמצאת בקבוצת הכוכבים קנטאור, במרחק של כ-12.5 מיליון שנות אור ממערכת השמש, ושייכת לקבוצת קנטאור A. הגלקסיה נמצאת כשליש מעלה ממזרח לכוכב ξ1 בקנטאור וכ-4 מעלות ממזרח-דרום-מזרח לכוכב הבולט מוליפיין. כ-4 מעלות מצפון-מזרח לגלקסיה נמצא הצביר הכדורי ω בקנטאור.
מאפיינים
קו הראייה אל הגלקסיה כמעט משיק למישור הדיסקה שלה, כך שהגלקסיה נראית צרה וארוכה מאוד. אורכה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-20 דקות קשת, כשני שלישים מקוטרו של הירח המלא, שממרחקה שקול לקוטר של כ-72,730 שנות אור, כשלושה רבעים מקוטר שביל החלב. לעומת זה רוחבה הזוויתי הוא פחות מחמישית מאורכה הזוויתי. מסתה מוערכת בכ- מסות שמש, כרבע ממסת שביל החלב, ונראה שחלק ניכר ממסתה נמצא במרכזה. החומר סביב מרכז הגלקסיה נע במהירויות עצומות שמגיעות לכ-600 קילומטר בשנייה, מה שמצביע שבמרכז הגלקסיה מרוכזת מסה עצומה שמוערכת בכ- מסות שמש ברדיוס של פחות מ-150 שנות אור. נראה שבמרכז הגלקסיה נמצא חור שחור על-מסיבי שמסתו מגיעה לכ- מסות שמש, וריכוז המסה הגבוהה יוצר גרעין גלקטי פעיל שגורם להאצה חזקה של החומר המקיף את מרכז הגלקסיה. מסיבה זו הגלקסיה מסווגת כגלקסיית סייפרט מסוג 2. הפעילות סביב מרכז הגלקסיה מביאה גם ליצירת כוכבים חדשים בקצב גבוה יחסית באזור. הגלקסיה היא גם מקור חזק של קרני X והיא גלקסיית סייפרט עם עוצמת הקרינה הגדולה ביותר בתחום זה של הספקטרום האלקטרומגנטי.
NGC 4945 היא אחת מתוך 12 גלקסיות גדולות אשר מקיפות את הקבוצה המקומית ומכונות "מועצת הענקים", האחרות הן קנטאור A וגלקסיית גלגל הרוח הדרומית הסמוכות, וכן מאפיי 1, מאפיי 2, IC 342, גלקסיית הפסל, M64, M81, M82, M94 וגלקסיית המחוגה.
כוהל
כהלים (כּהלים; לעיתים אלכוהולים, Alcohols) הם קבוצה של תרכובות אורגניות המכילות קבוצת הידרוקסיל. הקבוצה מונה אלפי תרכובות שונות.
הכוהל הידוע ביותר הוא אתנול, שמצוי בכל המשקאות החריפים, ומקנה להם את השפעתם הפיזיולוגית על גוף האדם. הדומיננטיות הרבה של האתנול בקרב משפחת הכהלים, וכן ההשפעה הרבה של המשקאות החריפים על התרבות האנושית, הביאו לכך שבשפת היום-יום מכונה האתנול כוהל או אלכוהול, כמייצג הראשי של המשפחה כולה. בעבר היה שמו הכימי של האתנול כוהל אתילי או אתיל אלכוהול.
מקור המילה אלכוהול, לפי השערות רבות, הוא במילה העברית כחל (אבקה המשמשת לאיפור או כתרופה לעיניים); משם התגלגלה לערבית בשם אלכחל, שפירושו "אבקה טחונה" או "תמצית"; בעקבות ההשפעה הערבית על אירופה התגלגלה המילה הערבית לשם. סברה נוספת היא, שכשהמוסלמים ראו את הנוצרים השיכורים הם כינו אותם ״אלכוּחוּל״ (״מאופרים״ בגלל מראה עיניו של השיכור). ומשם נגזרה לעברית המילה ״כוהל״ כמשקה משכר.
מקורות ושימושים
המקורות העיקריים לכהלים הם נפט, גז טבעי ופחם. אתנול ייחודי במובן זה, כי בדרך כלל הוא מיוצר בתסיסה (פרמנטציה) של פירות או דגנים על ידי שמרים. הסיבה לייחוד זה נעוצה בעובדה שמאתנול מייצרים משקאות אלכוהוליים וברעילותם הרבה של כהלים מסוימים; אם יישארו באתנול שאריות של כהלים אחרים (כמו למשל מתנול), עשויה התוצאה להיות קטלנית לבני אדם הצורכים משקאות חריפים. לעיתים (כהל מפוגל) כשהשימוש הרצוי הוא לבעירה, הרעילות מכוונת על מנת למנוע שימוש אלכוהוליסטי בחומר.
מבנה
נוסחת המבנה הכללית של כהלים היא CnH2n+2O. הנוסחה מתייחסת לכהלים פשוטים, בעלי קבוצת הידרוקסיל בודדת וללא מתמירים שונים (כגון אטומי כלור, קבוצות אלקיל וכדומה).
שמות הכהלים מבוססים על מונחון IUPAC. על פי המונחון שמו של כוהל מורכב מתחילית המציינת את מספר אטומי הפחמן במולקולה, ומהסופית אוֹל. במקרה הצורך מופיעה ספרה בתחילת השם, לציון המיקום של קבוצת ההידרוקסיל לאורך השרשרת הפחמימנית.
כהלים המכילים שתי קבוצות הידרוקסיל נקראים דיוֹלים, והסיומת בשמם היא דיוֹל; כהלים המכילית שלוש קבוצות הידרוקסיל נקראים טריוֹלים, והסיומת בשמם היא טריוֹל. כהלים המכילים טבעת בנזן (או, בניסוח אחר: טבעות בנזן אליהן קשורה קבוצת הידרוקסיל) נקראים פֵנוֹלים (Phenols), ומהווים קבוצה בפני עצמה, עם תכונות השונות במקצת מאלו של הכהלים.
נהוג להבדיל בין כהלים ראשוניים, שניוניים ושלישוניים. כוהל ראשוני הוא כוהל, בו הפחמן אליו קשורה קבוצת ההידרוקסיל קשור לפחמן אחד בלבד. בכוהל שניוני פחמן זה קשור לשני פחמנים אחרים, ובשלישוני הוא קשור לשלושה פחמנים שונים. להיותו של כוהל ראשוני, שניוני או שלישוני חשיבות רבה בתגובות הכימיות בהן הוא יכול להשתתף ובתוצרים המתקבלים; בכוהל ראשוני, למשל, הפחמן הקשור להידרוקסיל אינו מוקף פחמנים מכל עבריו, ולפיכך הוא "חשוף להתקפות" מצד מולקולות מסוימות. משמאל לימין: כוהל ראשוני, שניוני ושלישוני:
תכונות כימיות ופיזיקליות
קבוצת ההידרוקסיל היא קוטבית: אטום החמצן, אשר לו אלקטרושליליות גבוהה, מושך אליו בחוזקה את האלקטרונים המשתתפים בקשרים הקוולנטיים בינו ובין הפחמן והמימן. האלקטרונים העודפים הנמצאים כעת סמוך לחמצן מקנים לו מטען חלקי שלילי; לאטומי הפחמן והמימן, לעומת זאת, מטען חלקי חיובי, שכן אלקטרוני הקשר מרוחקים מהם. חוסר איזון זה בין המטענים גורם לקוטביות.
קוטביות הכהלים גורמת ליצירתם של קשרי מימן בין המולקולות; אטום החמצן (הטעון שלילית במקצת) של קבוצת ההידרוקסיל של מולקולת כוהל אחת מושך אליו את אטום המימן (הטעון חיובית במקצת) של קבוצת ההידרוקסיל של מולקולת כוהל שנייה. הקשרים הנוצרים, קשרי מימן, אינם חזקים במיוחד, אך כמותם העצומה בכוהל נוזלי מצטברת לחוזק כולל, אשר אינו מאפשר למולקולות לברוח בקלות מהנוזל. הפירוש הישיר של תכונה זו הוא נקודת רתיחה גבוהה של כהלים יחסית לחומרים מקבילים. לדוגמה, נקודת הרתיחה של מתאן, האלקאן הפשוט ביותר (בעל אטום פחמן יחיד), היא 162- מעלות; נקודת הרתיחה של מתנול, הכוהל הפשוט ביותר, גבוהה בהרבה: 65 מעלות.
קוטביות הכהלים מסבירה תכונה נוספת שלהם: מסיסותם הגבוהה במים. קבוצות ההידרוקסיל יוצרות קשרי מימן עם מולקולות המים, ושני הנוזלים משתלבים בצורה "חלקה". קבוצת ההידרוקסיל היא הידרופילית ("אוהבת מים"). למרות זאת, השייר הלא-קוטבי של הכוהל (השרשרת הפחמימנית) דוחה את מולקולות המים מפניו, והוא הידרופובי ("שונא מים"). לפיכך, ככל שגדלה השרשרת הפחמימנית, קטנה מסיסותו של הכוהל במים. לדוגמה, לבוטנול (כוהל בעל 4 אטומי פחמן) כושר מסיסות של 8 גרם ב-100 מיליליטר מים; לפנטנול (כוהל בעל 5 אטומי פחמן) כושר מסיסות של 2.2 גרם ב-100 מיליליטר מים. לעומת זאת, כהלים בעלי שרשרת ארוכה מסוגלים להתמוסס בצורה טובה בממסים אורגניים, לא-קוטביים (כגון הקסאן).
השילוב של חלק הידרופילי וחלק הידרופובי במולקולות הכהלים מאפשר להם להמיס חומרים לא-קוטביים במים, חומרים שללא "תיווך" הכוהל לא היו מסוגלים לעשות זאת.
האנזים ציטוכרום P-450, הקיים ביצורים חיים מזה מאות מיליוני שנים, מבצע, בין השאר, ניטרול של רעלים החודרים לאורגניזם. באדם מתבצע ניטרול זה בעיקר בכבד. העיקרון פשוט: האנזים מוסיף קבוצת הידרוקסיל לשיירים פחמימניים (לא-קוטביים, המתקשים להתמוסס במים) שמקורם ברעלים ובתרופות, הופך אותם לכהלים ומגביר בכך את מסיסותם במים, דבר המזרז את סילוקם מהגוף דרך השתן.
הבסיסיות של הכהלים נובעת מזוג האלקטרונים הלא-קושרים של אטום החמצן; הללו נוטים לספח אליהם פרוטונים, ובכך מהווה הכוהל בסיס. הנטייה לפרוטונציה (סיפוח פרוטון) של הכהלים היא חלשה למדי (כלומר, הם בסיסים חלשים), ומתרחשת רק בנוכחות חומצה חזקה.
כשכוהל משמש כבסיס ומספח אליו פרוטון, מתקבל יון אַלקילאוֹקסוֹניוּם (Alkyloxonium, או אלקוקסוניום, Alkoxonium) בעל מטען חיובי. כשכוהל משמש כחומצה ומאבד פרוטון, מתקבל יון אַלקוֹקסי (Alkoxy), בעל מטען שלילי.
פרארי 296 GTB
פרארי 296 GTB (באנגלית: Ferrari 296 GTB) היא מכונית ספורט היברידית פלאג-אין במרכב קופה, בעלת שתי מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי פרארי משנת 2022. היא נחשפה ב-24 ביוני 2021 , וב-28 ביוני 2021 החלו ההזמנות לישראל , שיווקה בישראל החל ב-11 במאי 2022, עם מחיר של 2.9 מיליון שקל, אחד שנמסר ללקוח ועוד 7 הזמנות.
היא המכונית היחידה של פרארי המשתמשת במנוע V6 צילינדרים לאחר רכבי הדינו של שנות השישים והשבעים. היא מתחרה במקלארן ארטורה היברידית.
עיצוב
העיצוב החיצוני הוא נקי ועדין, משלב ספורט ויוקרה, העיצוב החיצוני גם מעוצב בהשראת פרארי רומא ופרארי SF90 סטרדלה ופרארי F8 טריבוטו. עיצוב הפנים הוא עיצוב GT, המשלב יוקרה וספורט, פנים המכונית כולל טכנולוגיות מתקדמות, לוח מחוונים דיגיטלי גדול, הגה חדש עם כפתורים מכניים ומשטחי מגע.
מפרט טכני
ה-GTB 296 כוללת מערכת הנעה היברידית פלאג-אין המשלבת בין מנוע בנזין V6 צילינדרים בנפח 3.0 ליטרים המספק כ-663 כוחות סוס עם מנוע חשמלי המספק כ-167 כוחות סוס, שני המנועים יחד מספקים 830 כוחות סוס ב-8,300 סיבובים לדקה ומומנט מרבי של 75.4 קילוגרמים ב-6,250 סיבובים לדקה. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 7.45 קילוואט שעה המספקת טווח נסיעה חשמלי של 25 קילומטרים עד למהירות של 125 קמ"ש. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שמונה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 2.9 שניות ומגיעה למהירות מרבית של מעל 330 קילומטרים לשעה. צריכת הדלק המשולבת עומדת על 6.4 ליטר לכל 100 ק"מ.
פרארי 296 GTS
היא גרסת הקבריולה לגרסה הבסיסית, היא נחשפה ב-19 באפריל 2022. היא כוללת את אותה מערכת הנעה. הגג המתקפל הקשיח מורכב משני חלקים קלי משקל ופתיחה חשמלית של הגג דורשת 14 שניות בלבד וניתן לעשות זאת עד למהירות נסיעה של 45 קמ"ש. מנגנון הגג מוסיף למשקל הדגם 70 ק"ג כך שהמשקל העצמי היבש של הדגם עומד על 1,540 ק"ג.
חדשות 13
ב-1 בנובמבר 2017, שונה שם המותג מ"חדשות 10" ל"חדשות עשר" בעקבות מיתוג מחדש של ערוץ 10 והמעבר לשדור באפיק 14. ב-16 בינואר 2019, השתנה שם המותג של "חדשות עשר" פעם נוספת ל"החדשות 13". זאת, עקב מיזוג רשת וערוץ עשר והפיכת החברה להיות מפיקת החדשות של ערוץ 13. ב-1 במרץ 2020, יום לפני הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, הושק האולפן החדש של החברה בנווה אילן, ויחד איתו שונה שם המותג ל"חדשות 13".
היסטוריה
בראשית ימי ערוץ 10, ב-28 בינואר 2002, נחתם הסכם לשנה, עבור אספקת חדשות, בין ערוץ 10 לבין חברת "חדשות ישראל". במסגרת ההסכם, נקבע ש"חדשות ישראל" תספק לערוץ המסחרי החדש מהדורת חדשות מרכזית בת 30 דקות בשעה 19:00 ומהדורה קצרה, בת 10 דקות, ב-22:00. את שתי המהדורות הגיש יעקב אילון בימי ראשון עד חמישי, בימי שישי הגיש ניצן הורוביץ מגזין חדשות חוץ ובמוצאי שבת שודרה מהדורה קצרה.
כאשר ערוץ 10 נכנס להקפאת הליכים במהלך שנת 2003, "חדשות 10" מילאה שעות שידור נוספות והחלה לבסס את עצמה בתחומים נוספים מלבד "המהדורה המרכזית" – היא החלה להפיק תוכנית בוקר ("כל בוקר"), מהדורת הלילה ("היום שהיה"), את תוכנית האקטואליה "לונדון את קירשנבאום", וגם תוכניות תחקירים ותעודה כמו "זה הזמן", "דין וחשבון", "מאחורי המודעות", "העולם הזה" ו"פוליטיקה פלוס". בהמשך, החלה החברה גם להפיק גם סדרות וסרטים תיעודיים לערוץ.
העשור הראשון של המאה ה-21
במאי 2005 רם לנדס התפטר מתפקידו כמנכ"ל "חדשות 10". לאחר שעלו מספר שמות כמועמדים להחליפו, ובהם גיא זהר ואילנה דיין, הוחלט שאבי ברזילי יהיה מנהלה הכללי הבא של "חדשות 10". תקופת כהונתו של ברזילי כללה סכסוך עם בכירי "חדשות 10" בנוגע לקיצוץ משכורתם, וכן את פיטוריהם של קובי אריאלי ושירה פליקס ופרישתו של הכתב הכלכלי עידן גרינבאום. כחצי שנה לאחר כניסתו לתפקיד, פרש אבי ברזילי. בדצמבר 2005 מינה דירקטוריון "חדשות 10" את גלעד עדין לתפקיד מנכ"ל "חדשות 10" והעורך הראשי.
ב-4 בינואר 2006 לקה ראש הממשלה אריאל שרון בשבץ מוחי חמור ושקע בתרדמת. "חדשות 10" הציגו ראשונים את הידיעה, שידרו את נסיעת האמבולנס לבית-החולים באמצעות טלפון סלולרי, ובימים הבאים ביססו את מעמדם כאופציה מרכזית בעיתות חירום.
המרכז הרפואי שערי צדק
המרכז הרפואי שערי צדק הוא בית חולים בירושלים. נחנך ב-י"ט בשבט תרס"ב 27 בינואר 1902. מייסדו ומנהלו הראשון במשך 45 שנה (1902–1947), היה ד"ר משה וולך, דמות מרכזית בתולדות הרפואה בתקופת היישוב. בשנת 1980 עבר בית החולים למשכנו החדש בשכונת בית וגן בירושלים. בדצמבר 2012 סופח אליו בית החולים ביקור חולים הפועל במסגרת מצומצמת הכוללת מחלקת יולדות ומחלקה פנימית המוקדשת ברובה לחולים גריאטריים.
חדשות 13
העשור הראשון של המאה ה-21
במרץ 2006 החליפה החברה את האריזה הגרפית של המהדורה המרכזית.
המרכז הרפואי שערי צדק
תולדות בית החולים
בראשית המאה ה-20 כבר היו בירושלים שלושה בתי חולים יהודיים: בית החולים מאיר רוטשילד, בית החולים משגב לדך, ובית החולים ביקור חולים. הסיבה העיקרית שהביאה להקמתו של בית חולים נוסף היא עימותים על רקע עדתי בהנהלת בית החולים ביקור חולים, שגרמו לכך שיוצאי גרמניה והולנד (כולל הו"ד) מצאו עצמם מחוץ להנהלת בית החולים.
יוצאי גרמניה והולנד בירושלים החליטו להקים בית חולים משלהם בהנהלת יהודים גרמנים חרדים, לדוברי גרמנית בלבד, ובחסות הקיסרות הגרמנית. היוזמה קיבלה תנופה עם בואו לארץ של רופא חרדי צעיר בשם ד"ר משה ואלאך, שהגיע בשליחות הוועד היהודי מפרנקפורט. לאחר שהתנסה בעבודה רפואית בעיר העתיקה ובפתיחת קליניקה פרטית, הצטרף ואלאך ליוזמה להקמת בית החולים, ויצא לגרמניה לגייס כספים ולקבל חסות אימפריאלית גרמנית. בעקבות הצלחת שליחותו של ד"ר ואלאך בגיוס כספים להקמת בית חולים, נרכשה הקרקע ונבנה בית החולים.
חדשות 13
העשור הראשון של המאה ה-21
בבחירות לכנסת השבע עשרה הקימה החברה את פרויקט "כיכר הבחירות" בו שידר ערוץ 10 את משדרי הבחירות מאולפן שקוף בכיכר רבין בתל אביב, והכיכר כולה הפכה להפנינג בחירות עם דוכני תעמולה לכל המפלגות וקלפיות מדגם לילדים. כ-100,000 איש ניצלו את יום השבתון ובאו לראות את אנשי החדשות של ערוץ 10 בשידורי הבחירות. רוב הרשתות הבינלאומיות הציבו את עמדות השידור שלהן בככר רבין, שם פרס ערוץ 10 על בנין העירייה מסך גדול שעליו הוקרן מדגם הבחירות. היה זה הערב הראשון שבו עבר ערוץ 10 במדרוג את הערוץ הראשון וצמצם את הפער לערוץ 2.
במלחמת לבנון השנייה נתפסה "חדשות 10" כמובילת הקו הביקורתי, כאשר כבר במהלך ימי הלחימה שידרה את הביקורת הפנימית בצה"ל ובממשלה על התנהלות מערכת הביטחון. הגישה ספגה בתחילה ביקורת רבה, אולם לאחר המלחמה אמר גלעד עדין בריאיון עיתונאי כי "חדשות 10" חשפו רק את קצה הקרחון במחדלים. ואכן היקף הבעיות התברר מאוחר יותר עם החקירות של ועדת וינוגרד והתפטרות הרמטכ"ל דן חלוץ. למרות הגישה הביקורתית, מסקר שערכה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו התברר כי ערוץ 10 היה הנצפה ביותר בקרב תושבי הצפון אשר שהו במשך יותר מחודש במקלטים. בספטמבר 2006 "חדשות 10" שידרו את סרט הווידאו שבו נראה רון ארד מדבר למצלמה בהיותו בשבי, וכן נראית חטיפת חיילי צה"ל בהר דב. במשך שני ערבים עברו "חדשות 10" את חדשות ערוץ 2 בנתוני המדרוג, וערוץ 10 כולו הוביל באחוזי הצפייה באותם ערבים.
המרכז הרפואי שערי צדק
תולדות בית החולים
תושבי ירושלים נהגו לכנותו "בית חולים וולך" או "בית החולים האמסטרדמי". בית החולים, שהיה מבין הגדולים והמודרניים בירושלים, היה מפעל חייו של ד"ר משה וולך, רווק כל חייו, שהתגורר בבנין בית החולים, ונטמן בבית עלמין קטן המצוי ממערב לבנין. בבנין בית החולים התגוררה גם האחות הראשית זלמה מאיר, שהייתה דמות ידועה בירושלים ונודעה בכינויה "האחות זלמה", או "שוועסטער זלמה". היא גידלה בתחומי בית החולים ילודים שננטשו על ידי הוריהם, וכמו ד"ר וולך לא נישאה מעולם.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
לאחר שהודיעה על רצונה לפרוש מהגשת המהדורה המרכזית לטובת הקדשת זמן רב יותר למשפחתה, הגישה מיקי חיימוביץ' ב-6 ביוני 2011 את המהדורה האחרונה שלה. המהדורה באותו יום הניבה נתון של 16.1% כשהיא עוקפת את חדשות 2. כשהפעם האחרונה שמהדורת חדשות 10 זכתה לרייטינג גבוה מזה של חדשות 2 הייתה בספטמבר 2006. לאחר מכן נותר יעקב אילון מגיש יחיד של מהדורת החדשות המרכזית, כאשר למחליפתו פעם בשבוע ובעת הצורך, מונתה תמר איש-שלום.
המרכז הרפואי שערי צדק
תולדות בית החולים
לפי מצב הרפואה בתקופה ההיא היה בית החולים מתאים לדרישות לאשפוז חולים. הוא היה הראשון בו הייתה מחלקה לבידוד חולים מדבקים, וכן הנהיג ד"ר ולך חיסונים בקרב האוכלוסייה. מכיוון שהיה אז קשה להשיג חלב טרי בירושלים, הקים ד"ר ולך רפת עם 40 פרות בחצר ביה"ח, שהייתה קיימת עד 1948 וסיפקה חלב לא רק לביה"ח אלא גם לאוכלוסייה הדתית בירושלים, בפרט בחג הפסח. כמו כן הוכנס גנרטור לשימוש חשמל בשבת, אשר הוכיח את תועלתו גם בשעות חירום.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
בעקבות כתבת תחקיר על שלדון אדלסון ששודרה במהדורת החדשות של ליל שבת בהנחייתו של גיא זהר בינואר 2011, נדרש "ערוץ 10" לשדר התנצלות שתוכנה הוכתב על ידי שלדון אדלסון. בחודש ספטמבר באותה שנה שודרה ההתנצלות ולוותה בהתפטרותם של מנכ"ל חברת "חדשות 10", ראודור בנזימן ועורכת "השבוע", רותי יובל, ופרישתו של מגיש "השבוע", גיא זהר מהגשת התוכנית. בהמשך החודש, עקב פרסומים שהאשימו את רון לאודר בהפעלת לחץ פסול על ערוץ 10 על מנת שיתנצל, החליט לאודר להפסיק את הזרמת הכספים למימון הערוץ, שכתוצאה מכך היה צפוי להיסגר באוקטובר 2011. לאחר מכן הוחלט כי ב-27 בינואר 2012 שידורי הערוץ ייפסקו. זאת, לא רק בשל נושא ההתנצלות, אלא עקב חובות הערוץ למדינה - 42 מיליון ש"ח. חמישה ימים טרם המועד שנקבע לסגירתו, הושגה הסכמה שמנעה את הסגירה.
המרכז הרפואי שערי צדק
תולדות בית החולים
בשנת 1947 פרש וולך מהנהלת בית החולים והעביר את שרביט הניהול לידי ד"ר פאלק שלזינגר, אשר כיהן כמנהל בית החולים במשך 22 שנה. בשנים 1969–1981 כיהן פרופסור דוד מאיר כמנהל השלישי של בית החולים. התמחותו של מאיר בפתולוגיה גרמה תחילה לכך שמינויו זכה להתנגדות מצד חוגים דתיים, אשר חששו שבית החולים תחת הנהגתו ישנה את המדיניות של הימנעות מניתוחי מתים.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
בפברואר 2012 הודיע יעקב אילון על התפטרותו מחדשות 10. לטענתו, ההתפטרות נבעה מחוסר הנוחות הנובעת מכך ששידר בכל ערב מהאולפן בירושלים, וכך נמנעה ממנו אינטראקציה עם המגישים והכתבים בגבעתיים. בעקבות התפטרותו הוחלט כי תמר איש שלום תגיש את המהדורה לבדה ארבע פעמים בשבוע, וגיא זהר ימלא את מקומה במהדורת היום הנוסף. יומיים לאחר עזיבתו של אילון, חדשות 10 החליפו את האריזה הגרפית שלהם.
המרכז הרפואי שערי צדק
תולדות בית החולים
בין השנים 1988–2018 כיהן פרופ' יונתן הלוי כמנהל המרכז הרפואי שערי צדק, בשנת 2018 מינה את ד"ר עופר מרין כמחליפו.
המבנה
למרות התנגדות של הנהלת בית החולים הדסה, שבקשה למנוע הקמת בית חולים נוסף במערב ירושלים, הוקצה לשערי צדק מגרש של כ-45 דונם לצורך הקמת מרכז רפואי מודרני. בשנת 1969 הוצגו תוכניות לבניית קמפוס חדש לבית החולים בשכונת בית וגן בירושלים, בסמוך להר הרצל, בעלות של 50 מיליון לירות, כעבור עשר שנים הושלמה הבנייה ובשנת 1980 עבר בית החולים בשלמותו, לקמפוס החדש. קמפוס זה שוכן על ציר תנועה מרכזי – שדרות הרצל, ונועד לשרת את כל צורכי תושבי האזור. הכוונה, שאף צלחה בידי היזמים, הייתה להפוך את בית החולים, ממוסד אזורי קטן, למרכז רפואי רב תחומי.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
בסוף אפריל 2012 התחוללה סערה לאחר שהתברר כי ידיעה שהוצגה בהרחבה במהדורה המרכזית בדבר ניסיון חטיפה של ילדה ישראלית בפארק השעשועים דיסניוורלד היא ברווז עיתונאי. הידיעה הובאה על ידי הכתבת סיון כהן, אושרה על ידי מערכת החדשות והוצגה באופן דרמטי במיוחד. האמת התבררה בעקבות ספקות שהתעוררו בתוכנית הבוקר של טל ברמן ואביעד קיסוס באקו 99 FM למחרת הפרסום בערוץ 10. הסתבר שהסיפור אינו אלא אגדה אורבנית שכבר התרוצצה ברשת לאורך תקופה ארוכה. לאחר שהתבררה הטעות, פורסמה במהדורה המרכזית הודעת תיקון תמציתית בה הוטלה האשמה על מקור הידיעה.
המרכז הרפואי שערי צדק
המבנה
הבניין הישן ננטש לחלוטין, מתוך כוונה למכור אותו ואת המגרש עליו הוא עומד, ולממן לפחות חלק מעלות המעבר. מסיבות שונות לא הצליחה הנהלת בית החולים לממש את תוכניתה זו, ובית החולים נקלע באותן שנים לקשיים כספיים ניכרים, מעבר למאמץ למציאת מימון לתפעול שוטף של פעילות בית החולים.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
עקב בעיות כספיות שהערוץ היה שרוי בהן, בראשית יוני 2012 אושרו בדירקטוריון חדשות 10 מספר צעדי קיצוצים שנועדו להביא לחיסכון כספי. בין היתר, הוחלט אז על הפסקת שידור התוכנית "השבוע", תוכנית המגזין ששודרה בימי שישי בערב.
לאחר מינויו של רפי גינת לתפקיד מנכ"ל הערוץ בתחילת 2013, מונה גולן יוכפז למנכ"ל חדשות 10. באפריל 2013 פרסם "תא העיתונאיות" כי איש בכיר בתקשורת הטריד בכירות בעולם התקשורת. כמה ימים אחר כך נחשף כי האיש הוא עמנואל רוזן. בעקבות כך, רוזן הושעה לאלתר מערוץ כפרשן מדיני וכמגיש.
המרכז הרפואי שערי צדק
המבנה
מתחם המרכז הרפואי הנוכחי כולל שורת בניינים, המחוברים ביניהם במעברים עיליים ותת-קרקעיים. בצמוד לבית החולים הוכשר שטח חנייה לעובדים, לחולים ולמבקרים. בבית החולים ישנן קומות נוספות מוכנות לשעת חירום.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
בשלהי 2013 הושק במהדורה המרכזית "פרק מגזין נרחב", במסגרתו משודרת מדי שבוע סדרת כתבות תחקיר בעריכת אחד מכתביה הבכירים של החברה. חלק מהסדרות זכו לסיקור תקשורתי נרחב וביניהן, "היורדים החדשים" של מתן חודורוב, אשר עסקה בתופעת ההגירה-הכלכלית מישראל, "לחם עבודה" של אבי עמית, שעסקה במשבר המעמיק בישראל בענף התעסוקה ו"שנאה" של עורך חדשות החוץ נדב אייל, שעסקה בהתעוררות האנטישמיות החדשה באירופה.
במסגרת פרק המגזין במהדורת החדשות, החלו בינואר 2014 בשידור "אנליסט", מוסף כלכלי בהגשתו של כתב הכלכלה מתן חודורוב. במרץ 2015 הושק בפרק המגזין מוסף הצרכנות "ברקוד", בהגשתה של נגה ניר נאמן.
המרכז הרפואי שערי צדק
המבנה
במשכנו החדש קיים במרכז הרפואי גם בית ספר לאחיות וכן בית ספר לילדים, המאושפזים במחלקת הילדים, או הנזקקים לטיפול קבוע בבית החולים. בית ספר זה פועל בסיוע משרד החינוך.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
בשלהי 2015 הצטרפה איילה חסון לחדשות 10, והחלה להגיש את מגזין סוף השבוע, "שישי".
ב-1 במרץ 2016 עברו כל תוכני "חדשות 10" לשידור בפורמט מסך רחב (16:9), לרבות מהדורת החדשות המרכזית, מבזקי החדשות, "חמש עם רפי רשף", "לונדון את קירשנבאום" ו"היום שהיה". ביוני אותה שנה, זכתה מהדורת החדשות של "חדשות 10" בפרס "מהדורת החדשות הטובה ביותר" לשנת 2015 בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה. באותו מעמד, זכתה התוכנית "לילה כלכלי" לתואר "תוכנית הכלכלה הטובה ביותר" ל-2015 ו"לונדון את קירשנבאום" הוגדרה כ"תוכנית האקטואליה הטובה ביותר" בפעם החמישית.
המרכז הרפואי שערי צדק
המבנה
ב-2013 נוסף לבית החולים אגף חדש.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
ב-1 בנובמבר 2017 במסגרת שינויים באפיקי הטלוויזיה, ערוץ 10 עבר לשדר באפיק 14 ושינה את שמו ל"ערוץ עשר". בעקבות שינוי שמו של הערוץ, הוחלף גם שם המותג של חברת החדשות שבבעלותו ל"חדשות עשר".
המרכז הרפואי שערי צדק
היקף פעילות
על פי נתונים רשמיים לשנת 2018, במרכז הרפואי שערי צדק 1,020 רופאים וכ-1,750 אחיות, במחלקות בית החולים כ-1,000 מיטות. מספר המתקבלים לאשפוז עמד על כ-92,300 לשנה ומספר ימי האשפוז - 390,000. כמו כן נולדו בבית החולים מעל 22,000 תינוקות ובוצעו בו מעל 35,000 ניתוחים. בחדר המיון (מחלקה לרפואה דחופה) טופלו כ-160,200 מקרים וכ-707,000 מטופלים טופלו במסגרת מרפאות החוץ.
חדר המיון (מחלקה לרפואה דחופה) של שערי צדק התפרסם, כאשר עסק בטיפול בנפגעי פיגועי הטרור, שהכו את ירושלים. באותה תקופה עמד הצוות, הכולל יהודים וערבים, חלקם תושבי יהודה ושומרון ומזרח ירושלים, תחת עומס פיסי ונפשי. באותה תקופה לא נדיר היה לראות בקומה אחת אנשי צוות יהודים מטפלים במחבלים שנפגעו, הן במהלך פיגועים והן על ידי צה"ל, ובקומה אחרת, אנשי צוות ערבים מטפלים בקורבנות הפיגועים.
חדשות 13
העשור השני של המאה ה-21
באפריל 2019 החלה הבנייה בנווה אילן של אולפנים חדשים ודסק חדשות חדש. לאחר סיום בניית המתחם צפוי דסק החדשות מבית הורד ומאולפני הבירה לעבור למתחם חדש. במסגרת מעבר זה יפסיקו את השידורים מהאולפן בגבעתיים ובירושלים.
המרכז הרפואי שערי צדק
היקף פעילות
בריאיון עמו באותה תקופה סיפר מנכ"ל בית החולים:
חדשות 13
המיזוג עם רשת
במהלך יוני ויולי 2018 פורסם כי בעקבות ההפסדים הצורבים אחרי פיצולו של ערוץ 2 בנובמבר 2017, "רשת" וערוץ עשר, אחרי שנים של שמועות על איחוד ביניהם, החליטו לחתום על הסכם מיזוג, אשר יביא לסגירת ערוץ עשר והעברת עובדיו ל"רשת". משמעות המיזוג היא גם העברת "חדשות עשר" לערוץ 13, מה שאומר מבחינת "רשת" שהיא תצטרך למכור את החזקותיה בחברת החדשות של ערוץ 2 לשעבר לזכיינית "קשת". בתחילה לא פורסם איך ימותגו מחדש החדשות בערוץ ועתיד שידורי חדשות עשר ברדיו האזורי, בעקבות מעבר צפוי מהאולפנים בבית הוורד לבית "רשת", לא היה ידוע.
המרכז הרפואי שערי צדק
היקף פעילות
המרכז הרפואי שערי צדק הוא בית חולים אוניברסיטאי הקשור לפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים, והפקולטה למדעי הבריאות של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
מבנה ניהולי
המרכז הרפואי שערי צדק מוגדר כמלכ"ר (מוסד ללא כוונת רווח), ובראשו עומד מאז 2019 ד"ר עופר מרין הנושא בתואר מנכ"ל המרכז הרפואי.
חדשות 13
המיזוג עם רשת
ב-21 בספטמבר 2018 הודיעה הרשות השנייה לבעלי המניות של "רשת" ושל ערוץ עשר כי המיזוג ביניהן אינו אפשרי על פי החוק. בנוסף, נמסר לשתיים אז כי אם מפעילת ערוץ עשר תחזיר את הרישיון, תוטל עליה החובה לפרסם הודעה לציבור לפיה כל גוף שרואה עצמו כשיר ומסוגל לנהל ערוץ טלוויזיה, יוכל לרכוש את הזכות לשדר באפיק 14 וכן את חברת "חדשות עשר", אלא אם כן יבחר שלא לרכוש את החברה ויודיע על כך לרשות. עוד הודיעה הרשות, כי הן לערוץ עשר והן לרשת עומדת הזכות להשיב למכתב עד 27 בספטמבר. קודם להודעה זו של הרשות, הציעה יו"ר המועצה, יוליה שמאלוב-ברקוביץ' לערוץ עשר להפוך עצמו לערוץ המשדר חדשות בלבד. בערוץ עשר דחו את הצעתה בטענה שהיא אינה רווחית.
המרכז הרפואי שערי צדק
מבנה ניהולי
בית החולים מקבל סיוע תקציבי ישירות מהממשלה ועיקר מימונו מגיע מתרומות, וכן תשלומי החולים וקופות החולים עבור מבוטחיהן. מדו"חות בית החולים לשנת 2011 עולה כי בשנה זו עמד מחזור ההכנסות שלו משירותים רפואיים על 732.1 מיליון שקל, לעומת 643.5 מיליון שקל בשנת 2010. בית החולים קיבל תרומות בשווי של 46.6 מיליון שקל לעומת 75.1 מיליון שקל בשנת 2010 וסיים את אותה שנה בגירעון של 106.1 מיליון שקל. שכרו ברוטו של המנכ"ל לשעבר הלוי עמד בשנים האחרונות על ממוצע של כ-140,000 ש"ח לחודש.
חדשות 13
המיזוג עם רשת
ב-15 באוקטובר 2018 הודיעה רשת על ביטול המיזוג עם ערוץ עשר, אך לא הגישה בקשה רשמית לביטול המיזוג. כחודש לאחר מכן, ב-8 בנובמבר 2018 הודיעה הרשות השנייה על אישור המיזוג בין רשת לערוץ עשר. בעקבות המיזוג, שונה שם המותג של החברה ל"חדשות 13".
המרכז הרפואי שערי צדק
מבנה ניהולי
בסמוך למנכ"ל, פועל חבר מנהלים בינלאומי, שתפקידו לייעץ למנכ"ל בית החולים.
חדשות 13
המיזוג עם רשת
ב-14 בינואר 2019, יום לפני סיכום המיזוג, איימה "קשת" על ערוץ 13 בדרישה לשנות את המותג של "חדשות עשר" בערוץ 13, שצפוי להיות "החדשות 13", בגוונים של אדום ובתוספת האות ה' עד למועד הסופי לאישור המיזוג - 15 בינואר 2019, והציבה אולטימטום שאם הלוגו לא ישונה, המיזוג יוכשל, זאת בטענה כי לוגו "החדשות 13" דומה ללוגו חברת החדשות. בסופו של דבר, נחתם ההסכם, ובערוץ 13 התחייבו לשנות את השם והלוגו של "החדשות 13" ולבצע שינויים נוספים בהמשך. מהלך זה אכן נעשה, בתחילת מרץ 2020, כאשר האות ה' הוסרה מהמילה "החדשות".
המרכז הרפואי שערי צדק
בית חולים על פי ההלכה
מאפיין ייחודי של בית החולים שערי צדק נקבע עוד בעת היווסדו. אז הוחלט כי בית החולים יהיה מודרני בגישתו הרפואית, אך יתנהל על פי חוקי ההלכה היהודית. גם כיום ממשיך בית החולים להתנהל במתכונת זו. כך למשל, המטבח המוסדי הוא ברמת כשרות "מהדרין", ומשתמשים בו במוצרים עם הכשר הבד"צ של העדה החרדית בלבד.
האתיקה של בית החולים מונחית על ידי ההלכה היהודית, וכך למשל, בית החולים איננו עוסק בפתרונות פונדקאות, וניתוחי מתים נעשים בו רק באישור רב בית החולים. בית החולים תוכנן ופועל כבית חולים שומר שבת ככל האפשר. בבית החולים מופעלות מעליות שבת. טלפונים ציבוריים ושירותים לא חיוניים שובתים מעבודה בשבתות ומועדי ישראל.
חדשות 13
המיזוג עם רשת
ב-9 באפריל 2020, אחרי 17 שנים, נפרדה חדשות 13 מאולפניה בגבעתיים ועברה לשדר את מבזקיה ואת תוכניות המשנה שלה (להבדיל מהמהדורה המרכזית) באולפני "רשת" בתל אביב.
המרכז הרפואי שערי צדק
בית חולים על פי ההלכה
כפוסק של בית החולים משמש הרב אשר וייס.
ליד המרכז הרפואי שערי צדק פועל מכון שלזינגר, שהוקם על ידי מנהלו לשעבר של בית החולים, ד"ר פאלק שלזינגר, ובו עוסקים בפתרון בעיות אתיות רפואיות ברוח היהדות.
חדשות 13
המיזוג עם רשת
בעקבות משבר הקורונה בישראל, שגרם לכמה עסקים גדולים להוציא עובדים לחופשה ללא תשלום, גם בחדשות 13 החלו בתוכנית קיצוצים בה מפוטרים עובדים הן מהחברה והן גם מ"רשת", כאשר ועד העובדים של החדשות מביע התנגדות למהלך. בין העובדים הבולטים שפוטרו או עזבו מרצון ניתן למנות את טלי מורנו, עקיבא נוביק, דני רופ, נעמה אייזנברוך, אבי עמית וברק רביד.
המרכז הרפואי שערי צדק
בית חולים על פי ההלכה
בקמפוס בית החולים הוקם גם בית כנסת, בקומה השמינית, ומתקיימים בו מניני תפילה יום יום, וקידוש וסעודות שבת מידי שבת. הרב יוסף שפרונג משמש כרב בית הכנסת.
תוכניות עתידיות
בעתיד הקרוב יורחב בית החולים,על פי התכנון צפויים להיבנות כ-3 בניינים חדשים בקמפוס, חניון ומגורי סטודנטים וסגל ואף אחד החניונים במקום יוסב לחדר מיון עם כ-100 מיטות.
חדשות 13
חדשות 13 ברדיו
בפברואר 2003, מעט לאחר הקמת החברה, חתמה "חדשות 10" על הסכם עם תחנות הרדיו האזורי לפיו תפיק החברה מהדורות חדשות רדיופוניות אחת לשעה, מדי שעה עגולה, החל מ-6:00 בבוקר ועד חצות. שיתוף הפעולה בין החברה לתחנות הרדיו היה ייחודי וחדשני באותה העת, שכן לתחנות הרשות השנייה לא הותר להפיק מהדורות באופן עצמאי והן אולצו לשדר את מהדורות קול ישראל וגלי צה"ל, כמו גם שהמתחרה הוותיקה, חדשות ערוץ 2, לא הציעה דבר דומה באותם זמנים. בתחילת הדרך, השתתפו בשידור המבזקים ברדיו גם מגישי המהדורה המרכזית, מיקי חיימוביץ' ויעקב אילון.
המרכז הרפואי שערי צדק
תוכניות עתידיות
התוכנית צפויה לצאת לפועל בתחילת שנת 2020 ומיועדת להתממש במהלך 20–25 השנים הקרובות.
חדשות 13
חדשות 13 ברדיו
לאורך מרבית שנות פעילות מחלקת הרדיו, המחלקה שכנה בבית הורד שבגבעתיים. על הכנת המבזקים השעתיים עמלו עורך, טכנאי שידור ומגיש. חלק מהמבזקנים, שהיו בעיקר מוכרים משידורי הרדיו, בהם חן אטיאס, אסף צ'רנילס, נטי פיינברג, עומר ירדני ואורי קוואל, הפכו למוכרים יותר כשהחלו בהדרגה להופיע על מסך חדשות 10 בטלוויזיה, במקביל לעבודתם בתחום מבזקי הרדיו.
המרכז הרפואי שערי צדק
מדעית שערי צדק
מדעית שערי צדק בע"מ היא חברת מסחור הידע, המחקר והפיתוח של המרכז הרפואי שערי צדק. בדומה לחברות מסחור ידע אחרות, מדעית אחראית על הקניין הרוחני ומסחור הטכנולוגיות שפותחו בשערי צדק. בנוסף, מדעית אחראית על הנגשת הידע הקליני הענף של בית החולים, שירותי ייעוץ רפואיים, וביצוע ניסויים קליניים.
חדשות 13
חדשות 13 ברדיו
המבזקים שודרו ברדיו חיפה, 104.5FM רדיו צפון, רדיו קול רגע, 103fm, רדיו 90FM, רדיו דרום, רדיו קול הים האדום, רדיו ירושלים, רדיו תל אביב, אקו 99FM, רדיוס 100FM ורדיו לב המדינה.
המרכז הרפואי שערי צדק
מדעית שערי צדק
החברה הוקמה בשנת 2013 והיא בבעלות מלאה של המרכז הרפואי שערי צדק. נכון ל-2022 עובדים בה כ-20 עובדים. יו"ר החברה הוא פרופ' דן טרנר, והמנכ"לית היא ד"ר רננה אופן.
כאחראית על המחקר והפיתוח בבית החולים, החברה מטפלת ומעודדת הגשת מענקי מחקר תחרותיים של כאלף רופאים בבית החולים. כחלק מהפעילות, החברה גם משקיעה בפרויקטים מחקריים ויישומיים לשם קידום המחקר הקליני בבית החולים. בנוסף, החברה אחראית על הגנה על הקניין הרוחני המתקבל ממחקרים אלו, רישום פטנטים, ומסחור הטכנולוגיה, אשר מרביתה בתחומי המכשור הרפואי. החברה גם מעודדת בחינת טכנולוגיות חדשות העוזרות לטיפול הקליני, באמצעות שירותי ייעוץ ממומחי המרכז הרפואי וביצוע ניסויים קליניים. לאור המידע הרפואי הנרחב שקיים בבית החולים, החברה גם עוזרת להנגשתו לשם פיתוח טכנולוגיות בישראל, בהתאם להוראות משרד הבריאות.
חדשות 13
חדשות 13 ברדיו
בשנת 2012, הפסיקה "חדשות 10" להפיק עבור חלק מתחנות הרדיו האזוריות, את המבזקים השעתיים, והחדשות עברו לידי ynet.
לקראת סוף שנת 2014, הוחלט בחדשות 10 להפיק מבזק "כותרות חדשות הערב", ששודר בימי חול בשעה 18:00 (ובשבת בשעה 19:00) בהגשת מגישות המהדורה המרכזית, תמר איש שלום, טלי מורנו ואושרת קוטלר. המבזק שודר על ידי המגישות באולפן הירושלמי שבבית אולפני הבירה ירושלים, והובא לשידור על ידי טכנאים או המבזקן ששידר את המבזק שקדם למהדורת חדשות הערב באולפן בגבעתיים. באותה שנה החלה חברת חדשות 10 לצמצם בכח האדם הקשור במחלקת הרדיו, תהליך שהחל בהפסקת העבודה של העורכים (או העברתם למחלקות אחרות), וכך המבזק נערך על ידי המגישים עצמם. לאחר מכן הוחלט בחברה לצמצם עוד יותר בכח האדם ולהפסיק את השימוש בטכנאי שידור, כך שבשנת 2016 לערך, המבזקים החלו להיות ערוכים, מופקים ומוגשים על ידי אדם אחד בלבד, והוא המגיש (או המגישה) באותה העת. לאחר כמה שנים, "כותרות חדשות הערב" ירדה מהאוויר. עם ההחלטה על הפסקת השימוש בטכנאי שידור, המהדורות סבלו מבעיות.
לאורך שנותיה של חדשות 10 תחת המותג "חדשות 10", המבזקים התחילו בקריינות של יעקב אילון במשפט "אתם מאזינים לחדשות 10". המבזקים הסתיימו במשפט "עד כאן מחדשות 10". עם פיצול ערוץ 2 חדשות 10 עברה לשדר באפיק 14 ועקב כך שונה הנוסח ל"עד כאן מחדשות עשר, אפיק 14, אחת-ארבע בשלט", על מנת להדגיש את מספר האפיק (ששונה משם המותג). לאחר המיזוג בין רשת לעשר, שונה הנוסח ל"עד כאן מחדשות 13 ברשת, אחת-שלוש בשלט", שלימים הוחזר לנוסח המקורי - "עד כאן מחדשות 13".
האולפן הראשון (2003 עד 2010)
האולפן הישן של חדשות 10 הושק בסוף שנת 2002, עם המהדורה הראשונה של חדשות 10, לאחר החלפת "חדשות ישראל". האולפן התבסס על תאורה פיזית בעיקר, מנורות כתומות, אשר לא שינו את צבען כלל. באולפן היו כ-10 טלוויזיות פלזמה עם רקעים פנורמיים (2003–2006 - רקעים כתומים-כחולים, 2006-2010 - רקעים סגולים-אדמדמים-כתומים). באולפן היו כ-9 מסכים שהרכיבו את "המסך הענק". ב-2006 שודרג מסך הגדול ונוספו לו עוד 3 מסכים. על פי סקר דעת קהל שנערך בשנת 2007, האולפן של חדשות 10 זכה לביקורות רעות. נכתב אז שהאולפן באותה תצורה הוא סגרירי, אפלולי וקרוב מדי למערכת החדשות. בסקר דעת קהל שנערך לגבי האולפנים האחרים נמצא שיש תמיכה בעיצוב האולפן של חדשות ערוץ 2 וכלל לא בעיצוב של אולפן מבט. בחדשות 10 הבינו שכבר אין טעם באולפן המבוסס על תפאורה פיזית והחליטו לפרק את האולפן שלהם. בין 11 באוקטובר לבין 13 באוקטובר 2010 פורק האולפן של חדשות 10 והשידורים הועברו כשמאחורי המגיש מסך ירוק עליו הוקרן צילום האולפן שכבר פורק.
האולפן הדינמי (2010 עד 2020)
ב-7 בנובמבר 2010, לאחר חודש של שידורים תוך שימוש במסך ירוק וירטואלי, נחנך האולפן החדש של חדשות 10, אשר זכה לכינוי "האולפן הדינמי". האולפן מתבסס על אותו רעיון עליו מתבסס האולפן של חדשות ערוץ 2, שלפיו בלחיצת כפתור ניתן לשנות את צבעו של האולפן. עם חניכת האולפן החדש והדינמי בנובמבר, שלוותה בקמפיין פרסום, עלה שיעור הצפייה בערוץ למספר דו-ספרתי, 13.4 אחוזים. בכך, צומצם הפער בין חדשות 10 לחדשות ערוץ 2, עם נתון של 18.1 אחוזים.
האולפן הדינמי בנוי מיותר מ-100 מסכי פלזמה המתחברים לצורת מסכים ענקיים. יחד עם האולפן נחנכה גם אריזה גרפית חדשה, אך בתחילה רק האריזות למהדורה המרכזית ול"היום שהיה" היו מוכנות, כך שבמשך חודש, שידורי סוף-שבוע נעשו במתכונת הגרפית הקודמת.
בסוף שנת 2015 חלון המערכת (אשר היה קיים מאז הקמת האולפן הדינמי) הוחלף במסך אשר מוקרן עליו וידאו של המערכת בגבעתיים. בנוסף הורחב השולחן.
בספטמבר 2019 שופץ האולפן לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים. במסגרת שיפוץ האולפן, הוחלף השולחן הישן (שהורחב בסוף שנת 2015 עם החלפת חלון המערכת במסך) לשולחן מעוגל רחב יותר. ברצפת האולפן התווסף מסך שטוח עגול. מעת החלפת השולחן, מצלמת הרחף של תחזית מזג האוויר כבר לא מראה את האולפן הדינמי כבעבר אלא רק את מסכי הפלזמה שמאחורי המגיש, זאת מאחר שהשולחן אינו מסוגל להסתובב ולזוז כמו קודמו.
ב-9 באפריל 2020 שודר מבזק החדשות האחרון מבית הורד ובסופו צוין שהחל מיום המחרת, יתחלק שידור החדשות בין "בית רשת 13" ברמת החייל לאולפן בנווה אילן.
האולפן הזמני (2013 עד 2017)
לאור חוק שהתקבל, לפיו מחויבים ערוצי חדשות לשדר מהבירה, ב-1 בינואר 2012 עבר שידור המהדורה המרכזית לאולפני הבירה ירושלים. מאז, בעוד מגיש המהדורה ישב באולפן בירושלים, רבים מהכתבים היו מצולמים כשהם אינם יישובים לצידו של המגיש, כפי שהיה נהוג עד למעבר לאולפן החדש, אלא דיברו מהאולפן בגבעתיים. אותו אולפן - חדרון עם מסך ירוק, שימש בעברו כאולפן של חדשות ערוץ 2 בשנות ה-90. בין ינואר 2013 לספטמבר אותה שנה, חזר שידור המהדורה לאולפן בגבעתיים, תוך כדי בניית אולפן הקבע בירושלים. ב-1 בספטמבר 2013, החל שידורה של מהדורת החדשות המרכזית מאולפן זמני (שלימים הפך קבוע), הממוקם בקומת הקרקע של אולפני הבירה בירושלים. זאת, עד להשלמת בניית אולפן קבוע למהדורה, בקומת הגג שאותו בניין, שלא יצאה לפועל.
באולפן בירושלים נבנו חדרים עבור דסק החדשות, דסק החוץ, דסק הערבים, וכן חדרי שידור, עריכה, הפקה וניהול.
האולפן המחודש (2017 עדַַ 2019)
לאור המעבר לאפיק 14, החליטו בערוץ לבנות אולפן חדיש עם מסכים באיכות גבוהה ולשנות את עיצוב את האולפן, כ-4 שנים לאחר הקמת האולפן הזמני בבניין אולפני הבירה בעיר. האולפן פורק ללא ידיעת הצופים במשך מספר ימים, וב-29 באוקטובר 2017 נחשף שבונים אולפן חדש והוא יחשף בליל המעבר בין 31 באוקטובר 2017 ל-1 בנובמבר 2017. האולפן החדש נבנה באותו מקום שהיה נמצא האולפן הקודם, ולמשך תקופה המהדורות שודרו מהאולפן בגבעתיים כאשר ברקע (על המסך המדמה את הקונטרול בגבעתיים) הושתל סרטון המדמה את חדר הבקרה של אולפן החדשות שבירושלים. באולפן החדש נותר השילוב של דסק החדשות האמיתי מלפני הווירטואלי אשר הוצג על מסכים גדולים כפי שנעשה בגרסת האולפן הקודם, אך הפעם באיכות טובה יותר, נוסף טיקר חדשות המציג את כותרות הערב, הוחלף השולחן המרובע בשולחן עגול אשר מדמה חלל רחב יותר בשטח האולפן, על אף ששטח האולפן נותר כפי שהיה.
ב-28 בספטמבר 2019 הסתיימו השידורים מאולפני הבירה בירושלים. שידורי החדשות עברו לאולפן בגבעתיים, עד להפסקתם גם שם ומעברם לבית רשת.
אולפני נווה אילן (מאז 2020)
באפריל 2019 נחתם הסכם לשכירת אולפן בקריית התקשורת נווה אילן שבו אמורה "חדשות 13" לבנות אולפן ולהעביר אליו את דסק החדשות בתוך שבעה חודשים.
השקת האולפן תוכננה לתחילת ינואר 2020 אך נדחתה לתחילת מרץ.
ב-25 בפברואר 2020 החל שידורו של סרטון פרומו המקדם את המעבר לאולפנים החדשים, יחד עם שינוי שם המותג ל"חדשות 13", וב-29 בפברואר 2020 נחשף האולפן החדש לראשונה במהדורת השבת.
ב-1 במרץ התחילה החברה להעביר את השידורים מהאולפן החדש.
האולפן החדש מתפרס על שתי קומות, כ-500 מטר מרובע בקומה התחתונה (כולל דסק) וכ-75 מ"ר במרפסת בקומה העליונה. במרכז האולפן נמצא שולחן רב-תכליתי שישמש למהדורה המרכזית ולתוכניות האקטואליה. במתחם האולפן מעל ל-120 מ"ר של מסכי לד בצורות שונות לתפעול מערך אינפוגרפיקה הכולל תריסים מתחלפים ומרכז תצוגה למציאות רבודה.
עם חניכת האולפן ממותג לוגו חברת החדשות מחדש ובחידוש האריזה הגרפית והעטיפה המוזיקלית של המהדורה המרכזית.
האולפן והאריזה הגרפית החדשה הופיעו רק בשידור המהדורה המרכזית (לא כולל "שישי" ו"מהדורת השבת"). מ-17 באפריל משודרות גם "שישי" ו"מהדורת השבת" באולפן החדש, בעוד שאר התוכניות מצולמות באולפן בתל אביב.
אולפני רשת 13 ברמת החייל, תל אביב (מאז 2020)
ב-10 באפריל 2020 צולמו מבזקי החדשות, עדיין באריזה הגרפית הישנה, לראשונה באולפני "רשת". באולפנים אלו צולמו כל תוכניות חדשות 13 למעט המהדורה המרכזית, בין היתר "שישי" ו"מהדורת השבת" לצורך מעבר פיזי (העתקת שרתי החדשות) מבית הורד לרמת החייל, דבר שהשבית גם אולפן נווה אילן. החל מ-17 באפריל החלו מבזקי הערב להיות משודרים גם באולפני נווה אילן. ב-20 במאי נחנכה האריזה הגרפית החדשה במבזקים מתל אביב ובתוכניות החדשות המצולמות שם, למשל "שש - אמנון לוי" מלווה כעת בצבע התכלת. התוכנית "הכל כלול" גם כן עושה שימוש באולפן רשת. התוכנית "לפני החדשות" עברה ב-2 באוגוסט לאריזה הגרפית של חברת החדשות. עם זאת, היא אינה מופקת על ידה, אלא על ידי רשת ומגי וילנסקי מדיה.
תוכניות בהפקת "חדשות 13"
תוכניות "חדשות 13" ביום שישי תוכניות "חדשות 13" ביום שבת
סמלילי "חדשות 13"
סמלילי חברת החדשות של ערוץ עשר
Rapper's Delight
Rapper's Delight הוא שיר היפ הופ של השוגרהיל גאנג שיצא בספטמבר 1979, והופק על ידי סילביה רובינסון.
הפקה
Rapper's Delight לא היה השיר הראשון שכלל ראפ. עם זאת, משום שהיה סינגל המיינסטרים הראשון שכולו היה ראפ, הוא נחשב השיר שהביא לראשונה את מוזיקת ההיפ הופ לקהל מאזינים נרחב בארצות הברית ובעולם. השיר היה אב-טיפוס לסוגי מוזיקת ראפ שונים, ובתוכו היו נושאים כמו התרברבות, עידוד לרקוד, אמינות ואזכורים למין, שמופיעים לעיתים קרובות בשירי ראפ אחרים. השיר הוקלט בפעם אחת.
"רולינג סטון" מיקמו את השיר מקום 251 ברשימת "500 השירים הטובים ביותר בכל הזמנים", ו-VH1 מיקם את השיר מקום 2 ברשימת שירי ההיפ הופ הטובים ביותר בכל הזמנים. השיר גם נמצא ברשימת מאה יצירות המוזיקה החשובות ביותר במאה ה-20.
הדרבי של מינכן
הדרבי של מינכן — הוא שמו של משחק הדרבי בין מועדוני הכדורגל הגדולים בעיר: באיירן מינכן ומינכן 1860.
אף ששתי הקבוצות הן היריבות הגדולות ביותר בעיר, לבאיירן מינכן יתרון משמעותי בשל יכולותיה באליפות הבונדסליגה, אך כל משחק בין השניים מהווה למפגש מתוח. באיירן משחקת באליאנץ ארנה, בעל קיבולת של 71,000 איש. בעוד מינכן 1860 משחקת באצטדיון גרונוואלדר המכיל 15,000 מושבים.
היסטוריה
לשניים היסטוריה ארוכה ומפוארת של מפגשים מתוחים, אך בפועל באיירן מינכן הוא אחד המועדונים החזקים ביותר במדינה עם זכייה במספר שיא של אליפויות הבונדסליגה, בעוד מינכן 1860 אינה יכולה עדיין להתפאר בהישגים שכאלה. מאז 2008 לא נערכו משחקי דרבי, לאחר שבאיירן מינכן אומנם משחקת בבונדסליגה אך מינכן 1860 מתמודדת בליגה השלישית בחשיבותה, הבונדסליגה השלישית.
הליכה וטיול בארץ ישראל
הליכה בארץ ישראל היא ערך חשוב ביהדות, עד שאמרו בגמרא כל המהלך ארבע אמות בארץ ישראל - מובטח לו שהוא בן העולם הבא.
יש סוברים שמעלה זו נאמרה על כל המהלך ומטייל בארץ ישראל כדי לראות יפיה ולחבבה, ובמיוחד בארבע אמות חדשות. ויש הסוברים שרק על תושב חוץ לארץ הבא לבקר בארץ, נאמרו הדברים.
במקרא
המהלך הראשון בתנ"ך בארץ ישראל היה אברהם אבינו, כמובא במקרא:.
הרמב"ן בפירושו למקרא מביא שני הסברים למאמר ה' לאברהם "קום התהלך בארץ": לפי הפירוש הראשון אין כאן מצווה, אלא רשות, הקב"ה מבטיחו שלא יחשוש לטייל, שהרי הקב"ה הבטיח לו את הארץ וישמרהו מחיות וליסטים. לפי הסברו השני: הקב"ה מצווה את אברהם ללכת לארכה ולרחבה כיוון שבכך עושה פעולה של חזקה וקניין לו ולבניו בארץ ישראל.
לדעת ר' אלעזר ההליכה מקנה לאברהם את הארץ לו ולזרעו אחריו. לחכמים הליכה אינה קונה, והמצווה ללכת הייתה בשביל לפרסם שניתנה הארץ לאברהם, וכאשר יבואו בניו לכבשה, ידעו כולם שהם יורשים ולא גזלנים. או שגם אם יחטאו לא יוכל השטן לקטרג ולמנוע מאתם את הארץ, היות שנבואה שיצאה מהכוח אל הפועל, לא מתבטלת.
בתלמוד
במסכת כתובות אמרו על הפסוק: "נותן נשמה לעם עליה, ורוח להולכים בה". כל המהלך ארבע אמות בארץ ישראל - מובטח לו שהוא בן העולם הבא.
הדר בחוץ לארץ זוכה רק למעלת נפש, המבקר בארץ ישראל זוכה לתוספת מעלה והיא רוח, והיושב בה בקביעות זוכה למעלת נשמה, ככתוב "נותן נשמה לעם עליה".
גם לתושב הארץ יש תוספת מצווה בהליכה בארץ ישראל. מצווה זו מתקיימת גם בנסיעה ברכב, אמנם מסופר על הרב זוננפלד, שבמסע הרבנים של הרב קוק והגרי"ח זוננפלד למושבות השומרון והגליל בחורף תרע"ד, הרב זוננפלד ירד מהעגלה מזמן לזמן כדי ללכת ברגליו על אדמת הארץ משום חיבת ארץ ישראל.
ארבע אמות חדשות
ישנו ציטוט השגורה בפי הבריות "ארבע אמות חדשות בארץ ישראל", שכל המצווה ללכת בארץ ישראל, זה רק בארבע אמות חדשות שלא דרך בהן מעולם.
מחקר מקיף שנעשה על ידי עיתון המבשר התורני, טוען שבגמרות שלנו לא מופיעה כזאת גרסה, ולפי זה אין הבדל בין ארבע אמות ישנות לחדשות. וכך הורו הפוסקים.
אמנם מצאנו בכמה וכמה כתבים עתיקים ביטוי זה: המקור הקדום ביותר הוא בספרו של אחד משיירתו של רבי יהודה החסיד, שעלתה ירושלימה בשנת תס"א, ותיעד את רשמיו בקונטרס "שאלו שלום ירושלים". בסוף הקונטרס הוא כותב: ידוע שההולך ארבע אמות בארץ ישראל יש לו חלק לעולם הבא, ומנהג תלמידי חכמים של ארץ ישראל, כשהוא הולך במקום שעדיין לא היה שמה אומר הלכתי ארבע אמות חדשים.
וכן מסופר על הגרי"ח זוננפלד, שהיה מהלך כל יום ויום עוד ארבע אמות שלא הלך בהם מעולם פעם לצד מזרח עד שהרחיק וחזר והילך לצד מערב וכן הלאה.
וכן מסופר על הרב יהודה צדקה ונימק מפורשות טעמו משום ארבע אמות חדשות
יש שדוחים את כל הראיות הללו ואומרים שכל המקרים הללו טעמם היה משום חיבת הארץ, ולא מצד מצוות הליכה בארץ ישראל.
טיול של חיבה
הבן איש חי כתב יש מצווה ללכת לטייל בארץ ישראל למקום שיש בו פרדסים ונמצאים שם פירות חשובים טובים ומתוקים ומשובחים במאד, אם כוונתם לשם שמיים בשביל מצוות חיבוב ארץ ישראל.
מדבריו למדנו שאם ההולכים לטייל יחשבו בשביל חיבת הארץ, הרי זו מצווה גמורה. אמנם אם יש בזה ביטול תורה נחלקו בזה הפוסקים: הבן איש חי סבר שמותר אם כוונתו בשביל חיבת הארץ, ובשו"ת אז נדברו (יא, לד) סבר שאין דין להכיר את הארץ, ובלומדי תורה יש בזה משום ביטול תורה.
בית הקברות הפרוטסטנטי ביפו
בית הקברות הפרוטסטנטי ביפו הוא בית קברות קטן ובלתי פעיל ששימש את הקהילה הפרוטסטנטית הקטנה ביפו במאה ה-19. בית הקברות נמצא בקצה סמטה המסתעפת מרחוב יפת, בסמוך לבית מספר 19, מאחורי בית הספר הסקוטי טביתא.
אדמת בית הקברות שייכת לכנסייה האנגליקנית בירושלים, והיא נרכשה במרץ 1842, ביוזמתו של הבישוף מיכאל שלמה אלכסנדר, שהגיע לארץ ישראל זמן קצר לפני כן. הקבורה בבית הקברות החלה באותה שנה, עת נקברו בו שבעה ספנים בריטים אשר נספו בטביעת אונייה בריטית סמוך לעיר. בבית הקברות שרדו 30 קברים מזוהים וארבעה שרידי קברים, והמקום מוזנח.
מועאז אל-ח'טיב
מועאז אל-ח'טיב (ערבית:  أحمد معاذ الخطيب الحسني, בתעתיק מדויק: אחמד מעאד' אלח'טיב אלחסני; נולד ב-1960) הוא נשיא הקואליציה הסורית הלאומית של האופוזיציה והכוחות מהפכניים ולשעבר אימאם המסגד האומיי בדמשק.
ח'טיב למד בצעירותו גיאופיזיקה שימושית, ועבד כמהנדס ומנהל במספר חברות נפט גדולות. בין השאר עבד בסניף הסורי של "Royal Dutch Shell", במשך שש שנים. הוא חבר החברה הגאולוגית הסורית והאגודה הסורית למדע פסיכולוגי. כיהן בעבר כנשיא ונשאר נשיא כבוד של האגודה האסלאמית לאורבניות.
ב-11 בנובמבר 2012 נבחר ח'טיב לנשיא הקואליציה הסורית, שהיא חלק מכוחות המורדים במלחמת האזרחים בסוריה.
האיגוד הבין-לאומי לאופניים
האיגוד הבין־לאומי לאופניים (בצרפתית: Union Cycliste Internationale, בראשי תיבות: UCI) הוא הגוף העליון המנהל את ענף האופניים בעולם. משרדי UCI נמצאים באגל בשווייץ. נשיא ה-UCI הנוכחי הוא דוויד לפארטייה מצרפת שהתמנה לתפקיד בשנת 2017.
UCI מנפיק רישיונות תחרות לרוכבים ומכתיב חוקים משמעתיים, בנושאים כמו נטילת סמים אסורים. כמו כן מנהל UCI את דירוג מרוצי האופניים, את דירוג הרוכבים על פי הישגיהם ואת שיטות הניקוד בענפי האופניים השונים, אופני הרים, אופני כביש, אופני מסלול ועוד. בנוסף אחראי ה-UCI על, שבמסגרתן המתחרים מייצגים את מדינתם ולא קבוצות מסחריות. למנצחים בתחרויות אלו יש את הזכות ללבוש את חולצת הקשת בענן במשך השנה הבאה, וכמו כן את הזכות ללבוש רצועת יד באותם צבעים במהלך כל הקריירה שלהם.