cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
אליפות צרפת הפתוחה 1991
תחרות הגברים
מנצח תחרות 1990 אנדרס גומס לא השתתף בתחרות. במשחק הגמר ג'ים קורייר נפגש עם אנדרה אגסי  וניצח ב-5 מערכות.
תחרות הנשים
בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
מנצחת תחרות 1990 מוניקה סלש נפגשה במשחק הגמר עם ארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו  וניצחה בשתי מערכות. באותה שנה היא ניצחה גם באליפות אוסטרליה הפתוחה ואליפות ארצות הברית הפתוחה.
תחרות זוגות גברים
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
מנצחי תחרות 1990 סרז'יו קזל ואמיליו סאנצ'ס הודחו בסיבוב השלישי. במשחק הגמר ג'ון פיצג'רלד ואנדרס יאריד  נפגשו עם ריק ליץ' וג'ים פיו  וניצחו בשתי מערכות. לכול אחד מהמנצחים זה לא היה הניצחון הראשון בתחרות זוגות גברים ברולאן גארוס, אך בעבר הם ניצחו עם פרטנרים אחרים. באותה שנה הם ניצחו גם באליפות וימבלדון ובאליפות ארצות הברית הפתוחה.
תחרות זוגות נשים
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות החזקות שזכו בדירוג:
מנצחות תחרות 1990 יאנה נובוטנה והלנה סוקובה השתתפו בתחרות אך עם פרטנרים חדשים. במשחק הגמר ג'יג'י פרנאנדס ויאנה נובוטנה  נפגשו עם לריסה ניילנד (סבצ'נקו) ונטליה זברבה  וניצחו בשתי מערכות. באותה שנה הן ניצחו גם באליפות אוסטרליה הפתוחה ובאליפות וימבלדון.
תחרות זוגות מעורבים
בתחרות השתתפו 48 זוגות. להלן הזוגות שזכו בדירוג:
מנצחי תחרות 1990 ארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו וחורחה לוסנו  הודחו בחצי הגמר. במשחק הגמר הלנה סוקובה וסיריל סוק נפגשו עם קרולין ויס ופול הארהאוס  וניצחו ב-3 מערכות.
ישראל ברולאן גארוס
גלעד בלום השתתף בתחרות גברים ובסיבוב הראשון הפסיד לפטריק מקנרו מארצות הברית ב-3 מערכות. הוא השתתף גם בתחרות זוגות גברים לצד פול וקסה מקניה. בסיבוב הראשון הם ניצחו בשתי מערכות. בסיבוב השני הם נפגשו עם זוג מקנדה שהיה מדורג במקום ה-6 בתחרות והפסידו בשתי מערכות. בתחרות זוגות מעורבים גלעד בלום שיחק לצד רייצ'ל מקווילן מאוסטרליה והם הפסידו בסיבוב הראשון לזוג אמריקאי.
זבד דקל הוסי
זבד דקל הוסי (שם מדעי: Diplogale hosei) הוא מין של זבד ממשפחת הגחניים שהוא מין נדיר ויחידי בסוג Diplogale. הוא אנדמי לצפון מערב האי בורנאו שבמלזיה ובברוניי. הוא קרוי ע"ש החוקר צ'ארלס הוס (1863 - 1929).
מאפיינים
הזבד הוא חום-כהה או חום-שחור והגחון לבן או חום בהיר ויש לו רגליים קצרות. הפנים לבנות ובעלות אוזניים קטנות, "מסיכה" באזור העיניים וחוטם ושפם ארוכים. הפרווה דלילה והרגליים כמעט חשופות משיער. אורכו 48-54 ס"מ והזנב 28-34 ס"מ. משקלו עד 2 ק"ג.
הוא חי בטבע בסבה ובסראוואק שבמלזיה, וכן בברוניי. הם חיים במגוון אזורים מיערות הרריים לג'ונגלים עבותים וגם בשטחי ביצות ולאורך גדות נהרות. הם נפוצים בעיקר בפארק הלאומי קינבאלו שבסבה.
זהו מין יחידאי החי בין העצים וגם על הקרקע ביער ויוצא לאכול בלילה. הוא ניזון מדגים קטנים, חסילונים, סרטנים, צפרדעים וחרקים ופחות אוכלים פירות ממיני זבדים אחרים. ביום הוא ישן במאורה בין העצים או בסלעים.
זבד זה גולה בטבע ב-1892 אך רק ב-1997 הצליחו להשיג זבד כזה ולגדלו בשבי והוא שוחרר לאחר חודשיים. מאז המין לא מגודל בשבי. המין נמצא בסכנת הכחדה כתוצאה מגידול יתר ופגיעה בשטחי המחיה שלו והאוכלוסייה הנוכחית הצטמצמה ב-30% מהאוכלוסייה שלה לפני 15 שנים.
הכשרות בסיעוד בישראל
האחים מנהלים את הטיפול בחולה ובמשפחתו, במגמה להביאם לרווחה פיזית נפשית וחברתית, תוך שמירה על המשכיות ורצף טיפולי. תוך הפעלת שיקול דעת מקצועי, ניהולי וערכי תוך מתן טיפול סיעודי איכותי כוללני, למטופל ולמשפחתו. בנוסף לטיפול הפיסי, תפקידם להדריך מטופלים ובני משפחות ולהוות מקור תמיכה לצרכים קליניים ונפשיים של המטופל. דגש מיוחד ניתן לתחום הפסיכו־סוציאלי ולרווחתם הנפשית של חולים ובני משפחות.
הפעילות מתבססת על ידע רחב המוקנה באמצעות השתלמויות רבות בתחום, בהן משתתפות אחיות מוסמכות מכל תחומי העיסוק הרפואיים. בנוסף להתערבות אישית, מבצעות אחיות מפגשים עם קבוצות חולים ובני משפחה (חלק מהקבוצות מנוהלות בשיתוף של אחיות ועובדות סוציאליות). תרומתן של קבוצות אלה על איכות חיי החולה והמשפחה בהפחתת חרדה, בהעלאת ידע ומודעות, ועדות להצלחתן הרבה היא בקשות של חולים מכל רחבי הארץ להשתתף בקבוצות.
פיתוח מקצועי
לאחיות תרומה מרכזית וישירה על איכות הטיפול ושביעות רצונו של המטופל במערכת. תפיסה זו באה לידי ביטוי בעידוד האחיות להתפתחות מקצועית בשני צירים מרכזיים:
יציאתן לקורסי מומחיות שונים בתחומים קליניים דוגמת טיפול נמרץ, אונקולוגיה, מילדות, בריאות הנפש, ובתחומים רלוונטיים אחרים כמו הנחיית קבוצות להפגת חרדה, ניהול הטיפול בפצעים ועוד. אספקט נוסף של התמחות האחיות מנהלות הטיפול בחולה, הוא בהתמקדות באיזון סימפטומים כגון: חולים אונקולוגיים הנדרשים לאיזון בחילות והקאות, טיפול בסטומטיטיס לחולים לאחר השתלות מח עצם, חולים כרוניים הסובלים מכאב והנדרשים לאיזונו ועוד. במקביל, משתלמות אחיות רבות בקורסים לפיתוח מיומנויות תקשורת והנחיית קבוצות במסגרות שונות פרטניות וקבוצתיות. שיפור התקשורת בין האחות למטופל ובין האחות לעמיתים בצוות המטפל, מקדם את החולה להשגת תוצאים בריאותיים טובים יותר.
ניהול הטיפול בחולה בא לביטוי בתפיסה ההוליסטית המושרשת בעבודה היום יומית של האחות. מיומנויות של תאום, איתור משאבים הנדרשים לטיפול במטופל, העצמת המטופל וחיזוק הקשר עם הקהילה, הם מקצת המיומנויות אותם מטפחים בעשייה הסיעודית.
שיטות עבודה
במחלקות וביחידות שונות במרכז הרפואי, פועלות האחיות בשיטות עבודה שונות, המותאמות לסוג החולים ולאופי המחלה.
כל שיטות העבודה בסיעוד הנהוגות, מבוססות על תפיסה כוללנית של המטופל. האחיות נעזרות באומדנים מובנים ומתוקפים להערכת מצבו של המטופל, שימוש באבחנות סיעודיות, והגדרת תוצאים לבדיקת איכות הטיפול. בקרות שוטפות מהוות כלי לבדיקת מצב קיים במגמה לעקוב אחר שינוי מתמיד בתהליכים במגמה לזהות תחומי התערבות נדרשים. סטנדרטים טיפוליים וניהוליים מהווים בסיס לקביעת רמת איכות הטיפול. על סמך בקרות ניהוליות, סקרי שביעות רצון של מטופלים ומשפחות נעשה תהליך של שינוי ושיפור הסטנדרטים.
פרויקטים
הדחיפה למימוש החזון מתבטאת בשילוב של פרויקטים מיוחדים בעשייה היומיומית. פרויקטים אלה הופכים לחלק אינטגרלי מהעשייה ומקדמים את איכות הטיפול, מייעלים את תהליכי העבודה, מעלים את שביעות רצון המטופלים ובני משפחותיהם ומביאים לחסכון כספי.
דוגמאות לפרויקטים ייחודיים: מרפאה טרום ניתוחית, שרות הרגעה לילדים, מרכז מידע רפואי־סיעודי טלפוני (Clinical Call Center), שילוב מערכת אוטומטית ממוחשבת לחלוקת תרופות, טיפול ייחודי באם ובתינוק בשיטת Rooming In, לידה באווירה טבעית, סטנדרטיזציה בטיפול, מחשוב הרשומה הרפואית והסיעודית ואיזון סימפטומים.
תפקידים חדשים ומומחיות
התמקצעות והתמחות על בתחומים השונים ברפואה מחד, והצורך בראייה מערכתית ויכולת ריכוז הטיפול בחולים מאידך, העלו את הצורך באחיות בעלות הכשרה ייחודית, מערכתית וממוקדת תחום, לצורך תאום ומתן טיפול מיטבי ואיכותי למטופלים.
מומחיות קליניות ומתאמות מהוות מרכז לרשת טיפולית, כל אחת בתחומה. המומחית מייעצת, מלמדת, מפתחת פרויקטים לקידום הטיפול בתחום עיסוקה, מטמיעה ומבקרת את העשייה הסיעודית במחלקות השונות.
בתחומים הבאים פועלות אחיות מוסמכות מומחיות ומתאמות, המרכזות את הטיפול בחולים בתקופת האשפוז וביציאה לקהילה: אונקולוגיה, גריאטריה, פסיכיאטריה, טראומה, כאב, שרות הרגעה לילדים, השתלות מח עצם (מבוגרים וילדים), סוכרת, סרטן שד ועוד.
בנוסף, בשל אופייה הייחודי של ישראל כמרכז טראומה ומרכז רפואי המטפל בפצועים וחיילים, מושם דגש על מומחיות האחות בהיבטים שיקומיים. תחומים בהם רכשו האחיות ידע ומיומנויות טיפוליות ייחודיות כוללים בין היתר את המחלקות לשיקום נוירולוגי, אורתופדי, גריאטרי וילדים.
קורסים על־בסיסיים במקצוע הסיעוד
מקנים ידע עמוק יותר בתחום מסוים ומקנים לאחות סמכויות והרשאות נוספות.
אחות מדריכה קלינית
אחות הבונה תוכנית הדרכה לסטודנטים לסיעוד בהתאם למטרות ההתנסות והשלב בלימודים. המדריכה תנהל עם הסטודנטים דיונים קליניים וניתוח אירועים, ותעריך את ההתקדמות והישגיהם הלימודיים של הסטודנטים.
תוכנית השתלמות מוכרת בהדרכה קלינית תקנה ללומדים מיומנויות הדרכה פרטנית וקבוצתית לצד מיומנויות אימון והובלת שינוי. במסגרת תוכנית הלימודים יידרשו המשתלמים ליישם מיומנויות אלה בקרב קבוצת לומדים בתוכניות לימוד בסיעוד והדרכת אחיות. התוכנית מלווה בתהליכי בקרה ומשוב על יישום הנלמד. בסיום ההשתלמות המוכרת בהדרכה קלינית ולאחר עמידה בדרישות התכנית המחייבת ייגש הלומד למבחן רישוי ממשלתי.
תפקיד המדריך הקליני
המדריך הקליני אחראי לפיתוח הידע והמיומנויות הקליניות של הלומד בהתאם למטרות שנקבעו בתוכנית ההכשרה עבור ההתנסות הקלינית שבאחריות המדריך. בתום תקופת ההדרכה באחריותו של המדריך להעריך את הישגי הלומד על פי הקריטריונים שנקבעו על ידי מוסד הכשרה או גורם אחר שהזמין את ההדרכה. המדריך הקליני משתמש במיומנויות הדרכה ואימון בהדרכת מטופלים, מפגין מנהיגות ולוקח חלק פעיל כשותף בהובלת תהליכי שינוי במקום עבודתו.
סמכות המדריך הקליני
אחות שבץ מוחי
אחות שהוכשרה לטפל במטופלים לאחר אירוע מוחי ולעזור להם בתהליך השיקום. בנוסף האחות מוכשרת לייעץ, להדריך ולכוון את המטופלים ובני משפחותיהם בנושאי מניעה, טיפול ושיקום לאחר שבץ.
תוכנית הלימוד בטיפול בשבץ מוחי מתמקדת בפתופיזיולוגיה מורכבת של שבץ מוחי, גורמי סיכון, סיבוכים ומיומנויות אומדן וטיפול במטופל עם שבץ מוחי חד ואחרי שבץ מוחי. כמו כן, קידום בריאות ומניעה, רצף הטיפול – שחרור לקהילה ושיקום.
אחות פצעים וסטומה
תפקידה של אחות סטומה הוא להסביר לחולה מה עומד להיות אחרי הניתוח, להסביר לו על חברות הציוד, להדביק עם החולה שקית על הבטן במעין סימולציה לפני הניתוח, כדי להמחיש לו כיצד ייראו הדברים לאחר הניתוח.
תפקיד נוסף הוא להקפיד על שמירה של העור מסביב לסטומה - הציוד חייב להתאים לבעל הסטומה. יש לבדוק אם לאחר היציאה מבית החולים הסטומה קטנה או שקעה, אם המטופל עלה או ירד במשקל, כיצד נראה העור סביב הסטומה: אדום, מגורה או תקין. לגברים יש צורך לגלח את השיער מסביב לסטומה במכונה ולא בסכין כדי להימנע מפציעת העור. עליה להדריך כיצד לשמור על היגיינה של הסטומה וכן להסביר כיצד לרחוץ את הסטומה במים רגילים, לייבש ולמרוח פסטה. את הבסיס יש להחליף כל 4–5 ימים. את השקית יש לרוקן ולהחליף פעם ביום. במקרה של גירוי בעור יש להשתמש באבקת סטומה מסביב לסטומה. במקרה של פצעים חמורים או נזילה לא צפויה עליה לטפל ולהחליף שקית למטופל.
תפקידה של אחות פצע הוא אבחון של סוג הפצע וסיווג דרגת החומרה שלו. על האחות לבדוק אם קיימות מחלות רקע, כמו סוכרת, מחלות לב, מחלות כלי דם, אי ספיקה כלייתית ועוד. לאחר האבחון והבנת הרקע להיווצרות הפצע ולכך שהוא אינו מחלים – עליה לקבוע אסטרטגית טיפול.
במרפאות פצע האחיות מטפלות בפצעים קשים לריפוי שנגרמים משלל סיבות כמו רגל סכרתית, פצעי לחץ, אי ספיקה ורידית או עורקית, לימפאדמה, כוויות, חתך ניתוחי שהזדהם ולא נסגר, זיהום אחרי ניתוח קיסרי, פצע שנגרם בעקבות חבלה כגון מכה, נפילה או תאונת דרכים, צלוליטיס ופילונידאל סינוס. כמו כן, מטפלים בפצעים סרטניים במקביל לטיפולי הקרנות וכימותרפיה שהחולה עובר, כדי למזער את נזקי הקרינה לרקמות הגוף. ניתן גם להקל ולמנוע את התרחבות הפצע, הנובעת ממאפייני הפצע עצמו ומתופעות לוואי של הקרנות.
הטיפול בפצעים קשיי ריפוי הוא תהליך ממושך, מורכב ועדין. מכלול הגורמים המשפיעים עליו, מצריכים מעקב וליווי צמוד. התהליך אינו מסתכם רק באפיון הפצע והתאמת סוג הטיפול. חשוב מאוד לבצע הערכה מקיפה של האדם המטופל ולא רק של הפצע; הצלחת הריפוי תלויה במידה רבה גם במהירות הפניה לטיפול, בהיענות לטיפול, ברקע הרפואי, מצב תפקודי, התזונה, התרופות, תנאי הסביבה ועוד מורכבויות שיש לבחון.
פצעים קשיי ריפוי שלא מטופלים כראוי עלולים להחמיר, להזדהם ובמקרים מסוימים אף להביא לקטיעת גפיים או מוות. טיפול נאות בפצע מחייב מצד האחות גם התייחסות לצרכים הבאים:
טיפול ביתי בפצעים קשיי ריפוי על ידי האחות: מטופלים עם פצע קשה ריפוי נדרשים להגיע למרפאה לעיתים תכופות. אך במקרים רבים, מטופלים אלו חווים קושי או אי יכולת להתנייד, דבר המביא לאי נוחות רבה בהגעה למרפאה למטופל ולבני משפחתו. רבים מהמטופלים הסובלים מפצעים קשיי ריפוי, זקוקים לטיפול ביתי. שהיית המטופל בתוך הסביבה הטבעית שלו יוצרת מרחב נוח ובטוח עבורו. הליווי האישי מאפשר מעקב צמוד אחרי מצב הפצע והמטופל ומסייע לשיפורו. כאשר הטיפול עיקבי ורציף אפשר לייצר תנאים טובים לריפוי פצע.
בישראל, כמו בעולם, קיימות הכשרות ייעודיות לאחיות לטיפול בפצעים קשיי ריפוי. אחות פרטית לטיפול בפצעים צריכה להיות אחות מיומנת, אשר רכשה ניסיון קליני רב שנים של טיפול במגוון סוגי פצעים קשיי ריפוי, רכשה הכשרה בתחום הפצעים וזהו תחום התמחותה הראשי.
האחות מגיעה אל המטופל במסגרות של אשפוז בבית חולים, מרפאות קופת חולים, וכן מגיעה אליו לביקורי בית עם כל הציוד הדרוש ומבצעת הערכה כללית, שלאחריה היא מתאימה תוכנית טיפולים אישית וממוקדת.
אחות רפואה דחופה
סיעוד חירום הוא תחום התמחות בסיעוד מקצועי המתמקד בטיפול בחולים הזקוקים לטיפול רפואי מיידי כדי להימנע ממוגבלות או מוות לאורך זמן. בנוסף לטיפול ב"מצבי חירום אמיתיים", אחיות חירום מטפלות באנשים שאינם מוכנים או אינם מסוגלים לקבל טיפול רפואי ראשוני במקום אחר ומגיעים למחלקות חירום לקבלת עזרה. למעשה, רק אחוז קטן ממטופלי מחלקת חירום סובלים ממצבי חירום כמו שבץ מוחי, התקף לב או טראומה קשה. אחיות חירום מעניקות מענה גם לחולים עם שיכרון חריף מאלכוהול או סמים, בעיות פסיכיאטריות והתנהגותיות וכאלה שנאנסו.
אחיות חירום מועסקות לרוב במחלקות חירום בבתי חולים, במרכזי טיפול דחופים, בזירות ספורט ובמטוסי תובלה רפואית ואמבולנסים. האחות מעריכה ועוקבת אחר חולים ומנהלת את הטיפול שלהם במחלקת המיון ובמוקדי החירום של קופות החולים וטר"ם ברחבי הארץ, קובעת אסטרטגיות טיפול ומסווגת את דחיפות הטיפול במוסדות הרפואיים.
על האחות גם לפקח על כוחות העזר והמתנדבים ללא ההכשרה הרפואית המצויים בחדר המיון. חלק מתפקידי אחות משותפים למומחיות סיעודיות אחרות, בעוד שאחרים ספציפיים לתחום החירום. ניתן לחלק את תפקידיה לכמה חלקים:
אחות בית ספר
אחות המועסקת בבית ספר או במוסד חינוכי. תפקידה הוא לקדם בריאות בקרב תלמידי בית הספר, גישור בין תחום החינוך לבריאות, מתן עזרה ראשונה בעת הצורך, ומתן חיסונים. אחיות בית הספר בדרך כלל מתמחות בתחום של בריאות ציבורית.
בישראל על פי תקנון משרד הבריאות לכל בית ספר יש אחות קבועה המספקת תיאום בין בית הספר לבין שירותי הבריאות השונים המוענקים לתלמידים. בעבר בכל בית ספר היה באופן קבוע אחות, כיום בעיקר ממניעים תקציביים בוטל התקן הקבוע, והאחות מגיעה לבתי הספר לפי הצורך במספר מועדים הקבועים מראש במהלך השנה. ברחבי העולם לאחיות בית הספר תפקיד משמעותי כחלק מהצוות החינוכי במוסד הלימודים בפעילויות של קידום בריאות, טיפול בילדים אלרגיים, מעקב אחר משקל והתפתחות תקינה, ובדיקת כינים שגרתית. בארצות הברית לאחיות קיים העתק של תיק רופאי לכל ילד בבית הספר, והיא מחזיקה אצלה תרופות לטיפול בילדים עם הפרעות קשב וריכוז, וילדים עם מחלות כרוניות (כמו אינסולין לסוכרת, משאפי אסתמה, ציוד החייאה, וזריקות נוגדות התקפים אלרגיים)
אחות קהילה
תפקיד האחות הוא אבן דרך מרכזי המושתת על ידע ומידע. האחות מתאמת ומרכזת את הטיפול במטופל מול כלל הגורמים השונים. בקהילה תפקידים רבים בהם האחות משמשת כמנהלת טיפול. האחים והאחיות בקהילה עובדים בפריסה ארצית רחבה ועבודתם מאופיינת בליווי המטופלים בכל חייהם ובכל השלבים, דבר המחייב מיומנויות בקידום בריאות, מניעה ופליאטיב. מוקדי הטיפול בקהילה כוללים מרפאה יועצת, מרפאות ראשוניות, יחידות טיפול בית, טיפות חלב. כמו כן בקהילה מספר רב של תפקידים בכירים ותפקידי ניהול בכל המרפאות: אחות מרכזת תחום קליני (סוכרת, אי־ספיקת לב, פצעים, אונקולוגיה, סטומה, רפואה מונעת ועוד). מרכזת תחום פיתוח מקצועי אחראית על הכשרת האחיות תוך שירות ועל מחקר ומערכות מידע. מרכזת תחום הבטחת איכות וניהול סיכונים.
האחיות והאחים בקהילה עובדים בפריסה ארצית רחבה ויש להם מידה רבה של אוטונומיה מקצועית. עבודתם מאופיינת בבסיס רחב של כלים ומיומנויות לקידום בריאות, וטיפול בכל שלבי החיים: מרפאות ראשוניות, יועצות, מרכזים לבריאות האישה, טיפות חלב ומרכזי ילד. הסיעוד בקהילה מתמחה בהדרכה והעצמת מטופלים לחינוך וקידום בריאות, מוביל רפואה מונעת לצעירים, ילדים ומשפחותיהם ועוסק בניהול הטיפול של החולים.
מיילדת
המיילדת היא אחות מוסמכת בעלת תואר אקדמי שלמדה קורס על־בסיסי במיילדות ועברה מבחן ממשלתי המקנה לה רישיון מיילדת. היא פועלת כחלק מצוות רפואי מלא, ועבודתה נתונה לסמכותם של הרופאים הבכירים. לרוב מיילדות פועלות בבתי החולים. תפקידה של המיילדת הוא לאפשר מהלך לידה תקין ולזהות סיכונים בניטור אמהי ועוברי תוך כדי תהליך הלידה כמו כן עליה לשמור על בריאות מקסימלית של היולדת והעובר במהלך הלידה. המיילדת אוספת נתונים על ההריון ועל היסטורית הלידות של האם ופועלת בהתאם להם. המיילדת מסייעת ליולדת בצירי הלידה ועל ידי מיומנויות מקצועיות מקלה ומזרזת את התהליך במידת הצורך. המיילדת עוקבת אחר בריאות התינוק באמצעות מכשיר מוניטור עוברי המשדר את הדופק של התינוק באופן רציף וכן מתעד התכווצויות של הרחם המעידות על התקדמות תהליך הלידה. המיילדת היא זו שמקבלת את התינוק במהלך הלידה, שוקלת אותו ומבצעת בדיקה ראשונית בחדר הלידה. המיילדת מבצעת מעקב ביולדת לאחר הלידה במהלכו היא בודקת את מידת כיווץ הרחם, את מידת הדימום ואת לחץ הדם שלה, כדי לאתר מצבים חריגים של דימום מוגבר לאחר לידה ושאריות שליה שנותרו ברחם. למיילדות אוטונומיה ואחריות מרובה, ובאופן חריג הן האחיות היחידות בעלות רישיון והן רשאיות לפעול באופן עצמאי ללא מסגרת של בית חולים או קופת חולים.
אחות מניעת זיהומים
פעילות היחידה מתבצעת ב־2 מישורים:
היחידה עוסקת גם בהוראה לסטודנטים, רופאים וצוות סיעודי בכל הנושאים הקשורים למחלות זיהומיות ומניעתן. כמו כן, ביחידה מתבצעת פעילות מחקרית בנושאים קליניים ואפידמיולוגיים.
צוותי היחידות למניעת זיהומים עוסקים בגיבוש תהליכי עבודה, באיתור, ניטור ובקרת זיהומים ובפעילויות אחרות למניעת העברת זיהומים בבתי החולים בתחומים שונים, כגון:
שיתוף המטופלים והמבקרים במניעת זיהומים לחולים ולמבקרים תפקיד חשוב במניעת זיהומים. ברחבי בית החולים תלויים שלטים המסבירים למטופלים, למבקרים ולאנשי הצוות כיצד להתנהג על מנת להפחית את הסיכון של זיהום נרכש בבית החולים. מטופלים רלוונטיים ולבני משפחותיהם מקבלים, בהתאם לצורך, דפי הסבר על אופן התנהגות המומלצת למניעת העברת זיהומים.
אחות פסיכיאטרית
אחות בעלת קורס על־בסיסי בבריאות הנפש ומטפלת באנשים בכל הגילאים הסובלים ממחלות נפש וממצוקה. לאחות ידע ומיומנויות קליניות עדכניות בהפרעות פסיכיאטריות. לאחות הכרה יסודית של החוק לטיפול בחולי נפש, קריטריונים לאשפוז כפוי ויישום צו מרפאתי כפוי.
תפקידי האחות בתחום בריאות הנפש:
אחות יועצת הנקה
יועצת ההנקה היא אחות מוסמכת בעלת תואר ראשון, אשר עברה הכשרה וקיבלה רישיון ממשרד הבריאות. היועצת נותנת ייעוץ אישי והדרכה להנקה בבית האישה, במרפאה או במוקד הטלפוני. יועצת הנקה מתמחה בניהול הקליני של הנקה ומסייעות לאם ברכישת מיומנות ההנקה הנכונה, שכן זו אינה בהכרח מבוצעת היטב אינטואיטיבית. יועצות הנקה עובדות לרוב בבתי חולים, מרפאות של רופאים או מיילדות, תוכניות לבריאות הציבור ובמגזר הפרטי. יועצות הנקה מוסמכות לתפקידן על ידי הוועד הבינלאומי לבוחני יועצי הנקה (IBLCE).
הנקה היא פעולה שעלולה להיות מורכבת. לפעמים אין התאמה בין התינוק לשד, לפעמים יש בעיות פיזיולוגיות המונעות הנקה תקינה, כמו לשון קשורה של תינוק. הנקה לא טובה גורמת לכאבים ואף זיהומים בשד. יועצת הנקה תפקידה לאבחן את ההנקה, על מורכבותה ולייעץ בהתאם. תקופת משכב הלידה, היא תקופה לא קלה עבור האם, וקשיים בהנקה עלולים להיות מאוד מאתגרים לנשים, רגשית ופיזיולוגית. יועצת הנקה טובה יכולה להרגיע, ולעודד את האם המניקה, כמו גם לפתור את הבעיות הגורמות להנקה. נשים רבות נעזרות באיזה שהוא שלב ביועצת הנקה, כיוון שמדובר בתהליך מורכב.
בישראל, יועצות הנקה מאוגדות תחת האיגוד הישראלי ליועצות הנקה מוסמכות.
אחות טיפול נמרץ
ברוב בתי החולים בישראל קיימת יחידה אחת, או יותר, לטיפול נמרץ בתחומים מסוימים של הרפואה. קיומן של היחידות נקבע על פי אופיו של בית החולים והמשאבים המצויים בו. ליחידות לטיפול נמרץ אין שמות אחידים. בין סוגי היחידות לטיפול נמרץ ניתן למצוא:
תחום הסיעוד כולל בתוכו מעקב קפדני תוך התמקדות בטיפול המיטבי בחולים קשים או לא יציבים לאחר פציעות קשות, ניתוחים או מחלות מסכנות חיים. ניתן למצוא אחיות עם קורס על־בסיסי בטיפול נמרץ במגוון יחידות, כגון יחידות טיפול נמרץ כללי, טיפול נמרץ כירורגי, יחידות טראומה, יחידות טיפול נמרץ לב חזה, יחידת כוויות, טיפול נמרץ ילדים, חדרי מיון ועוד. מומחיות זו נועדה בדרך כלל לטיפול במטופלים במצבים קשים הזקוקים להנשמה מכנית על ידי אינטובציה אנדוטרכלית או מתן תרופות תוך ורידיות וירואקטיביות לניתוח.
אחיות טיפול נמרץ מטפלות בחולים קשים ולא יציבים, הדורשים הערכות תכופות יותר ושימוש בטכנולוגיות ותרופות מצילות חיים. אף על פי שרבים מחולי היחידות לטיפול נמרץ סובלים מבעיות בריאות כרוניות ומתחלואה נלווית, חולים המאושפזים ביחידה לטיפול נמרץ מצויים במצב פעיל של פתולוגיה חריפה או החמרה של פתולוגיה כרונית. אחיות טיפול נמרץ מיישמות את הידע המקצועי שלהן על מנת לטפל ולשמור על איכות חייהם של חולים קשים הנמצאים לעיתים קרובות על סף מוות. אחיות טיפול נמרץ מבצעות הערכות של מצבים קריטיים, מעניקות טיפול והתערבות אינטנסיבית, ותומכות במטופליהן. כמו כן כל האחיות עם ההכשרה המתאימה יודעות כיצד לתפעל ולתחזק מערכות תומכות חיים הכוללות מכונות הנשמה המנשימות דרך קנה הנשימה או באמצעות אינטובציה. בנוסף האחיות נותנות ומנטרות תרופות המווסתות את לחץ הדם ואת פעילות הלב באופן רציף על מנת לשמור על לחץ עורקי ממוצע שמבטיח אספקת דם מספקת לאיברים ורקמות.
אחיות טיפול נמרץ בישראל עוברות קורס למידה מרוכז ועמוק (קורס על־בסיסי) הכולל בתוכו תכנים אקדמיים וקליניים מייצגים לעבודתן בשדות הטיפוליים. תוכנית הלימודים כוללת את התכנים הבאים:
פעולות המותרות לאחות מוסמכת, בעלת תעודת רישום בטיפול נמרץ משולב
פעולות חריגות המחייבות היתר פרטני מטעם מנהל הארגון הרפואי
אחות טיפול נמרץ פגים ויילודים
יחידה לטיפול נמרץ ביִּלּוֹד, או בקיצור: טיפול נמרץ יִלּוֹדים (בשמה המקובל פַּגִּיָיה; באנגלית מקובלים ראשי התיבות: NICU – neonatal intensive care unit, או ICN – intensive care nursery) היא יחידה לטיפול נמרץ המתמחה בטיפול בילודים חולים, או כאלה שנולדו בלידה מוקדמת, בדרך כלל עד השבוע ה־34.
פגייה מנוהלת בדרך כלל בידי נאונאטולוג מומחה, ומאוישת בידי אחים ואחיות, רופאים ומתמחים, דיאטן קליני, רוקח, מטפלי נשימה ומומחים מדיסציפלינות רפואה שונות. ביחידות גדולות זמינים בדרך כלל מומחים בקשת רחבה יותר של תחומים. תינוקות רבים בפגיות שוהים באינקובטורים. היחידה מטפלת בפגים שנולדים החל משבוע 23 להריון, המתאפיינים בחוסר בשלות של מערכת הנשימה ולעיתים דורשים הנשמה מלאכותית המתבצעת באמצעות מכשור הנשמה מהמתקדמים בעולם, בחוסר בשלות של מערכת העיכול, הדורשת הזנה דרך הוריד והזנה הדרגתית דרך מערכת העיכול, תוך ניטור קפדני והדוק, בעזרת מכשור מתקדם, של מצבו של הפג.
בדיקות מעבדה שגרתיות ובדיקות הדמיה, כגון צילומים ואולטרה־סאונד, נעשים בתוך המחלקה, דבר המאפשר לבצע בדיקות אלה גם לפגים הקטנים והחולים ביותר, ללא צורך בהעברתם למחלקות אחרות בביה"ח.
עם גדילת והתייצבות הפגים, ניתן בהדרגה להפחית את מידת האינטנסיביות של הטיפול על ידי הצוות, ומעבירים להורים בהדרגה את תפקיד הטיפול בילד. בשלבים של יציבות התינוק, מעודדת האחות את ההורים להשתמש ב"שיטת הקנגורו" לפיה מוצא התינוק מתוך האינקובטור, מונח על החזה החשוף של האם או של האב, ומכוסה בשמיכה. הוכח כי שיטה זו איננה גורמת להפרעה במאזן חום הגוף של התינוק, ובמקביל גורמת להרגעה של התינוקות ומחזקת את הקשר בין ההורה לתינוק.
פרט לטיפול בפגות מטפלים ביחידות ברחבי הארץ במגוון מומים מולדים, בעיקר של מערכת הנשימה, העיכול, מערכת העצבים ומערכת השתן.
הכשרה והשכלה
תחום הסיעוד בפגיה כולל תוכנית הכשרה בתחום ייחודי טיפול נמרץ פגים וילודים הנותן דגש על אומדן של סימנים וסימפטומים אצל פג במצב קריטי ומורכב, אבחון, קביעת טיפול והערכה, כולל מצבים כגון: פגיעות במערכת העצבים, מערכת העיכול, מערכת הנשימה, מערכת לב וכלי דם. כמו כן, האחות עוסקת בהיבטים ייחודיים של אשפוז הפג בפגייה, כמו מניעת זיהומים ביחידה לטיפול נמרץ פגים, פיתוח מיומנויות תמיכה וליווי משפחה של פג בדגש על אשפוז ממושך, כאב, ויסות חום גוף, גרייה וקידום ההתפתחות המוטורית והחברתית.
אחיות טיפול נמרץ פגים ויילודים בישראל עוברות קורס למידה מרוכז ועמוק (קורס על־בסיסי) הכולל בתוכו תכנים אקדמיים וקליניים מייצגים לעבודתן בשדות הטיפוליים. תוכנית הלימודים כוללת את התכנים הבאים:
פעולות המותרות לאחות מוסמכת בעלת תעודת רישום בטיפול נמרץ פגים
אחות גריאטריה
אחות גריאטריה מתמחה בטיפול בחולים מבוגרים ומהווה חלק מכריע בצוות הבריאות בסיוע למבוגרים לשמור על הניידות, העצמאות ואיכות חייהם. האחיות מיומנות לצפות את צורכיהם של מבוגרים מזדקנים ועובדות באופן הדוק יחד עם רופאים, עובדים סוציאליים ובני המשפחה של המטופל כדי לספק טיפול אינדיבידואלי לחולים קשישים. אחיות גריאטריה מתמקדות במחלות הקשורות לגיל הכוללות אוסטאופורוזיס, מחלת הסרטן, שבץ, מחלת אלצהיימר או דמנציה, דלקת פרקים, כאב כרוני, סבילות לתרופות, נפילות, מחסור תזונתי, ניידות לקויה ובריחת שתן. אחיות גריאטריות יכולות להתייחס גם לסוגיות פסיכולוגיות. מבוגרים עשויים לסבול מלקויים בניידות העלולים לגרום לתחושות של בדידות ודיכאון. בריאות הנפש משמעותית אצל חולים גריאטריים לא פחות מבריאות גופנית. בנוסף, התעללות (פיזית, פסיכולוגית וכלכלית) והזנחה מהווים דאגה בקרב הקשישים. למעשה, כארבעה מיליון קשישים חווים התעללות והזנחה, על פי האיגוד הפסיכולוגי האמריקני, ואחיות גריאטריות יכולות לספק להם את המשאבים הדרושים להם, ולעזור להם. אחיות גריאטריה עובדות במגוון מערכות בריאות הכוללות בתי חולים, בתי אבות, מרכזי פרישה, מרכזי טיפול בזיכרון, מרפאות, טיפול ביתי ועוד.
תפקיד אחות גריאטריה
התפקידים והחובות של אחות גריאטרית עשויים לכלול:
• טיפול סיעודי ליד המיטה בחולים גריאטריים.
אחות אונקולוגיה
אחות אונקולוגית היא אחות מוסמכת המרכזת את הטיפול בחולים האונקולוגים. תפקיד האחות האונקולוגית לא היה קיים בארץ עד שנת 2006, שאז למדו ממרכזים רפואיים גדולים בארצות הברית והחליטו "לייבא" את התפקיד לארץ. חולי הסרטן נאלצים להתמודד עם אינפורמציה רבה בעת אבחון המחלה, יחד עם תוכנית הטיפול וההתמודדות. לתוך המקום הזה, נכנסת האחות האונקולוגית, שבין שאר הדברים, מתווכת בין החולה לבין המון גורמים. התפקיד של האחות הוא מורכב ודורש ממנה לזהות קשיים ומצוקות של כל מטופל באופן אישי ולהפנות אותו לגורמים הרלוונטיים. היא בעצם מרכזת את כל הצוותים המטפלים בחולה האונקולוגי ועושה למטופל סדר במהלך הטיפול. היא מסבירה למטופל למי עליו לפנות כדי לקבל את הטיפול והתמיכה הדרושה לו. התפקיד דורש מהאחות להיות בקשר רציף עם המטופלים, ולתמוך בהם בתקופת התמודדותם עם המחלה. אחיות אונקולוגיות מסבירות למטופלים איך להצליח להתמודד עם הטיפולים וגם עם החיים בצל המחלה ולאפשר להם לנהל את חייהם ולאזן בין ניהול המחלה לבין שאר תחומי החיים. האחיות בעצם עוזרות למטופלים לחיות במקביל להתמודדות עם המחלה. בנוסף לכך, האחיות גם מתווכות בין הקול של החולה ובני משפחתו לבין הרופא והצוות המטפל. הן מאפשרות למטופלים לבטא את עצמם ולהיות הכי אמיתיים בנוגע לתחושות שלהם, ומנסות להבין מה החולים באמת צריכים כדי להמשיך להילחם בסרטן בצורה הטובה ביותר שאפשר.
אחות נפרולוגיה ויחידות דיאליזה
אחיות נפרולוגיה עובדות במרפאות ובמכוני דיאליזה בבתי החולים ומעניקות טיפול לחולים המאושפזים המחלקות השונות בכל הקשור למחלות כליה או מעורבות של הכליות במחלות פנימיות, מצבי קדם וסב ניתוחיים, טיפול נמרץ, חדר מיון ורפואת חירום. בנוסף לכך, האחיות מטפלות במטופלים הסובלים מאי ספיקת כליות סופנית ומגיעים לטיפול מביתם 3 פעמים בשבוע, עוברים טיפול כלייתי־חליפי למשך מספר שעות (לרוב בין 4 ל־5) וחוזרים לביתם. חלקם מקיימים אורח חיים סדיר, עובדים ופעילים במסגרת יומית רגילה. יחידות ההמודיאליזה פועלות לאורך היום כדי לאפשר לחולים לתכנן את סדר יומם כפי רצונם, ולקבוע את הטיפול בדיאליזה בשעות הנוחות להם. תפקיד האחות כולל מניעת מחלות והערכת הצרכים הרפואיים של החולים ובני משפחותיהם. הטיפול במטופלים נפרולוגים עלול להיות מורכב ביותר מכיוון שחולים אלו עשויים לסבול ממחלות רקע רבות הכוללות מחלות לב וכלי דם, סוכרת, יתר לחץ דם, מחלות זיהומיות, מחלות עצם או מצבים פסיכיאטריים. בנוסף, רבים מתמודדים עם סוגיות פסיכולוגיות. תפקידה של האחות הוא לעזור למטופלים לנהל את חייהם באופן תקין ולהצליח בבית הספר או בעבודה, לקיים מערכות יחסים ולהנות מתחביבים, תוך התמודדות יעילה עם המצב הבריאותי שלהם. לא כל החולים במחלת כליות נזקקים לדיאליזה או להשתלה; מרבית המחלות הפוגעות בכליות ניתנות לטיפול ובמצבים מסוימים ניתן אפילו לרפא אותם. חלק מהמטופלים עשויים לבחור טיפול שמרני וטיפול פליאטיבי. במקרים אלה, אחד מתפקידיה העיקריים של אחות נפרולוגיה הוא להדריך את החולים על המחלה, הטיפול ומה שמצפה להם בהמשך.
אחות גסטרואנטרולוגיה
האחות המומחית בגסטרואנטרולוגיה תתמקד במחלות שכיחות של מערכת העיכול במבוגרים וילדים, שיטות האבחון והטיפול בהן, כולל טיפול פולשני, טיפול תומך והתמודדות של המטופל, המשפחה והצוות המטפל עם המחלה.
אחיות גסטרואנטרולוגיה מתמקדות בטיפול באנשים הסובלים ממחלות והפרעות בדרכי העיכול. בפגישה ראשונה עם מטופל, אחות גסטרואנטרולוגיה לרוב תסקור את ההיסטוריה הרפואית של המטופל, את הסימפטומים ואת הסימנים החיוניים שלו. בנוסף, האחות תהיה אחראית גם על איסוף דגימות וביצוע הליכי אבחון אחרים, כמו צילומי רנטגן, אולטרה־סאונד וחוקנים בריום. אחיות גסטרואנטרולוגיה מסייעות גם במהלך ביצוע הליכי אנדוסקופיה המשמשים לאבחון הפרעות גסטרואנטרולוגיות.
לאחיות גסטרואנטרולוגיה תפקיד בניהול הטיפול של המטופל. האחות נדרשת להסביר למטופלים על האפשרויות הטיפוליות השונות העומדות לרשותם, וכן את היתרונות והסיכונים הנלווים להם. האחיות גם עוזרות לחולים ליטול את התרופות במקרה הצורך ונותנות להם עצות בנושאי תזונה. לעיתים יש צורך גם בטיפול ארוך טווח לאחר בעיות במערכת העיכול. אחיות גסטרואנטרולוגיה עוזרות לחולים לתכנן ניהול נכון של סדר היום יחד עם בעיות במערכת הכולל עצות לגבי מה לאכול ומה לא לאכול, או כיצד להתמודד עם התסמינים הנובעים מההפרעה ממנה הם סובלים.
אחיות גסטרואנטרולוגיה עובדות בבתי החולים במכוני גסטרו, במרפאות במסגרת הקהילה ואצל מומחים פרטיים.
אחות רפואה ראשונית
אחות רפואה ראשונית היא אחות מוסמכת העובדת במסגרת רפואית ראשונית. אחיות לטיפול ראשוני חייבות להיות מיומנות במגוון של פעולות סיעוד שונות, מכיוון שאחות זו עלולה להיתקל במסגרת עבודתה במגוון רחב של בעיות רפואיות. בדרך כלל מדובר במחלות קלות, כמו הצטננות ותגובות אלרגיות. עם זאת, האחות יכולה גם לבחור להתמחות בענפי רפואה מסוימים כאחות לטיפול ראשוני, שיאפשרו לה לטפל במחלות ספציפיות ובמטופלים מסוימים. לדוגמה, אחיות לטיפול ראשוני המתמחות ברפואת משפחה כללית יראו חולים בכל הגילאים. לעומת זאת, אחיות לטיפול ראשוני בילדים מטפלות רק בילדים ואילו אחיות לטיפול ראשוני המתמחות בגריאטריה מטפלות רק בחולים קשישים. אחות רפואה ראשונית מתקשרת עם מטופלים על בסיס קבוע ופעמים רבות יוצרת איתם קשרים אישיים וקרובים. עבודה כאחות רפואה ראשונית יכולה להיות מעט פחות מלחיצה מאשר עבודה של אחות במקום אחר. לדוגמה, האחות תצטרך רק לעיתים רחוקות להתמודד עם מצבי חירום, ובדרך כלל יהיה לה לוח זמנים צפוי מאוד עם קביעת "שעות משרד". עם זאת, אחות רפואה ראשונית צריכה להיות בעלת כישורי תקשורת מעולים ומסודרת היטב.
אחיות לטיפול ראשוני מועסקות לרוב במשרדי רופאים ובמשרדי מרפאות חוץ. עם זאת, בתי חולים ומתקני בריאות אחרים שוכרים גם אחיות אלה.
עבודת האחות בפועל:
אחיות רפואה ראשונית הן לרוב המקצוע הרפואי הראשון שרוב החולים באים איתו במגע במקומות בהם הן נמצאות. אחיות אלה עשויות להיות אחראיות על הטלפונים במשרדי שירותי הבריאות העמוסים, למשל, מה שלרוב כרוך בתיאום קביעת פגישות, רישום של מידע אודות המטופל ומתן ייעוץ למטופלים שמתקשרים.
כאשר המטופלים מגיעים לטיפול רפואי במתקן לראשונה, אחיות לטיפול ראשוני בדרך כלל אחראיות לקבל את המטופלים ולבדוק אותם. אחיות לטיפול ראשוני אחראיות לרוב גם על ביצוע הבדיקה הגופנית הראשונית של המטופלים לפני שהרופאים רואים את המטופלים. זה כרוך לעיתים קרובות בדברים כמו מדידה ותיעוד של דברים כמו גובה, משקל וסימנים חיוניים. אחות לטיפול ראשוני בדרך כלל תקשיב ותתעד גם כל סימפטום של מחלה או פציעה. במידת הצורך, אחות לטיפול ראשוני תאסוף גם דגימות, דוגמת ריר או דגימות דם, אותן יבדקו מאוחר יותר במעבדה כדי לסייע באבחון מחלות וזיהומים.
אחות רפואה ראשונית לרוב תהיה אחראית לחלק ניכר מהטיפול הישיר בחולים, כמו טיפול בחולה לאחר אבחנתו למשל. תלוי במחלה או בפציעה, הדבר עשוי לכלול דברים כמו מתן תרופות או החלפת חבישות.
הליכים רפואיים מונעים הם גם חלק חשוב בעבודתו של אחות מטפלת ראשית. אחיות אלה אחראיות לעיתים קרובות על ביצוע בדיקות סדירות, למשל. ייתכן שהם יתבקשו לנהל חיסונים ולסייע במהלך בדיקות שונות.
אחות סוכרת
בשנת 2006 הכריז ארגון הבריאות העולמי (WHO) על מחלת הסוכרת כעל מגפה. מחלת הסוכרת, בעיקר סוג 2, נפוצה ביותר. שכיחותה נמצאת בעלייה מתמדת בעשורים האחרונים. בשנת 1985 הוערך מספר חולי הסוכרת בני 20 ומעלה ברחבי העולם ב־30 מיליון ובשנת 2000 ב־170 מיליון. לפי הערכת ארגון הבריאות העולמי המספר יוכפל בין השנים 2000 ו־2030 ויגיע ל־370 מיליון חולים. בישראל, על פי סקרי הבריאות הלאומיים, שיעור חולי הסוכרת בקרב בני 18 שנים ומעלה הוא 18%-7%.
גורמי הסיכון לסוכרת הם, בין היתר, סוכרת ידועה בבני המשפחה הקרובה, השמנת יתר (BMI מעל 27 ק"ג למ"ר), יתר לחץ דם ודיסליפידמיה, בעיקר HDL נמוך וטריגליצרידים גבוהים, סוכרת הריונית בעבר או לידת תינוק במשקל מעל 4 ק"ג.
גורמים התנהגותיים הידועים כמעלים את הסכנה להתפתחות סוכרת הם חוסר פעילות גופנית, ישיבה ממושכת מול מחשב או טלוויזיה, עישון, תזונה עתירת פחמימות ושומנים כגון: מזון מהיר, משקאות מתוקים, שומן צמחי ועוד.
אחות הסוכרת ניצבת כיום בפני אתגרים שלא היו בעבר. ראשית, עלייה מתמדת במספר חולי הסוכרת וכן השינוי האפידמיולוגי קרי היארעות של סוכרת סוג 1 בגיל מבוגר יותר והיארעות של סוכרת סוג 2 בקרב צעירים. אתגר נוסף מהווה כניסתן של טכנולוגיות מתוחכמות וסוגי טיפול חדשניים המחייבים עדכון הידע ושיפור מיומנויות טיפוליות באופן מתמשך כגון שימוש בתוכנות ממוחשבות לפענוח נתונים של תוצאות הניטור העצמי ונתוני משאבות אינסולין. אתגר נוסף לאחות הוא ניהול המחלה בשיתוף צוות רב תחומי. האחות אחראית לתכנון, תאום וטיפול בחולים בכל שלבי המחלה, להצגת חלופות טיפוליות בהתאמה אישית למטופל ולהפנייתו למומחים בעת הצורך והיא מהווה משאב מקצועי מייעץ ומנחה בתחומה לאחיות ולבעלי מקצועות רפואיים ופרה רפואיים השותפים לטיפול.
אתגרים אלה דורשים מיומנות ומומחיות של אחות מומחית בסוכרת.
על מנת להעצים ולהגשים את תפקידה ראינו לנכון לבנות חזון לאחות המומחית לסוכרת במאה ה־21. החזון יהווה תשתית רעיונית וערכית לעבודת האחות ואתגריה. החזון של האחות המומחית בסוכרת הוא: מצוינות מקצועית, ערכית ואנושית, המתבטאת בהיבטים הבאים:
מנהל הסיעוד במשרד הבריאות הכיר בצורך ובחשיבות של תפקיד אחות הסוכרת ועל כן יזם קורס על־בסיסי בסוכרת. החל משנת 2006 מתקיימים קורסים על־בסיסיים בסוכרת בארץ. תוכנית הלימודים מתמקדת בהקניית ידע, רכישת מיומנויות והבנה מעמיקה של המחלה ודרכי הטיפול ומניעת הסיבוכים.
לאחר עמידה בבחינות הממשלתיות מקבלות בוגרות הקורס אישור לפעולות סיעוד המעוגנות בתפקידן של אחיות סוכרת. הפעולות תתבצענה במסגרת ניהול הטיפול ההמשכי בקהילה ובהתאם לפרוטוקולים רפואיים.
הקורס העל־בסיסי בסוכרת מאפשר לבנות את דור ההמשך ולממש חזון של אחות בוגרת קורס על־בסיסי בסוכרת בכל מרפאה.
בנוסף, בשל הצורך לתת מענה מידיי למטופלים, בכל מערכות הבריאות, בתי חולים וקופות החולים, מתקיימים קורסי העשרת ידע ומיומנות ברמות שונות, המכשירות אחיות למתן מענה מקצועי לאיתור, זיהוי וטיפול בסוכרת וטרום סוכרת.
מחקרים שונים הוכיחו כי מעקב רציף וקבוע אחר הסוכרת על ידי האחות מנהלת הטיפול תרם לשיפור משמעותי לאיזון הסוכרת, ובנוסף ניהול הטיפול העצמי של החולה השתפר והובעה שביעות רצון גבוהה בקרב המטופלים מהתמיכה והמעקב הקבוע של האחות אחר מצב הסוכרת.
התהליך הסיעודי של אחות סוכרת
התהליך הסיעודי של האחות מורכב מאומדן, קביעת מטרות טיפוליות, התערבות, תיעוד והערכה:
השאיפה לעתיד היא שבכל מרפאה או מחלקה יינתן מענה מקצועי לחולי הסוכרת על ידי אחות שעברה הכשרה ייעודית בסוכרת.
אחות שיקום
השיקום הוא ענף רפואי שמטרתו להכשיר מחדש את האדם הנכה לרמה מרבית של יכולתו התפקודית, ולהחזירו לביתו, לקהילתו ולזרם החיים הכללי בעזרת מערך משולב ומתואם של אמצעים רפואיים, חברתיים, חינוכיים ומקצועיים. במחלקות השיקום מתקבלים מטופלים בגילאים שונים שתפקודם ירוד עקב מחלה, תאונה או אירוע רפואי אחר והם בעלי פוטנציאל שיקומי. במחלקות השיקום עובד צוות רב מקצועי ביניהם גם אחיות בעלות הכשרה בתחום השיקום. תפקידן של אחיות שיקום הוא לעזור לחולים הסובלים ממוגבלויות פיזיות ארוכות טווח או מחלות כרוניות ולסייע להם להתמודד עם המגבלות שעלולות לנבוע מליקויים אלא. אחיות אלה עובדות עם מטופלים ומשפחות כדי ליצור תוכנית התאוששות המותאמת אישית. אחיות שיקום גם עוזרות לחולים להציב יעדים ומטרות לזמן הקרוב והרחוק. המטרה העיקרית של האחות היא לעזור למטופלים לחזור למצב הבריאותי הקודם ולפעילות עצמאית במידת האפשר, ושמירה על תפקוד מרבי. אחיות שיקום רבות עובדות עם חולים באופן שוטף. מלבד הצד הרפואי של הדברים, אחיות השיקום חייבות להיות תומכות ומעודדות, מכיוון שתהליך ההחלמה עבור מטופלים רבים יכול להיות מפרך ומתסכל. אחות צוות השיקום מסייעת ללקוחות להסתגל לאורח חיים משתנה תוך מתן סביבה טיפולית למטופלים ולבני משפחותיהם. אחיות שיקום עובדות במסגרת אשפוז בבתי החולים במחלקות השיקום, בבתי חולים שיקומיים חריפים ותת חריפים, במרפאות בקהילה, בסוכנויות לטיפולי בית ובמתקנים לדיור מוגן.
המטרה העיקרית של סיעוד השיקום היא לסייע למטופלים להתאושש ולהשיג מחדש עצמאות ופונקציונליות בעקבות פציעה, נכות או מחלה. אחות שיקומית מטפלת בדרך כלל בדברים הבאים:
סוגי התמחויות לאחיות – תחומי מומחיות קליניות בסיעוד
לאחר קורס על־בסיסי ותואר שני ישנה אפשרות הרחבת סמכויות והתמקצעות לתחומי מומחיות קלינית לאחיות. משמעות הדבר היא כי ישנם תחומים כמו גריאטריה שהאחיות יכולות לחתום על חידוש מרשמים רפואיים, וכן בפגיה קיימות מגוון סמכויות נרחב לאחות המומחית הקלינית כגון ביצוע אינטובציה (צנרור קנה).
אחות מומחית טיפול תומך
אחות מומחית המטפלת בחולים בסוף החיים, מאזנת טיפול תרופתי להקלה ושליטה על סימפטומים, יועצת ומדריכה את החולה ומשפחתו במסע בסוף החיים.
אחות מומחית בסיעוד גריאטרי
אחות מומחית המעניקה טיפול רפואי לקשישים. טיפול שגרתי במחלות שכיחות, זיהוי מצבי חירום, הענקת טיפול ראשוני במצב החירום והפניה לגורם רפואי מתאים. אחות מומחית בטיפול גריאטרי מורשית לחדש מרשמים ולחתום עליהם.
אחות מומחית בסוכרת
אחות מומחית המעניקה טיפול רפואי לחולי סוכרת: וויסות ואיזון המחלה למצב שיאפשר תפקוד יום יומי ואיכות חיים, מתן ייעוץ, הכוונה והדרכה לחולים, למשפחות ולצוות הרפואי, איתור מוקדם של חריגות במצבו של החולה והפנייתו לגורם רפואי מתאים.
אחות מומחית בפגים
אחות מומחית המעניקה טיפול רפואי לפגים לרבות מענה מידי לצורכי הטיפול השגרתי בפגים, איתור וזיהוי החריגים ומתן טיפול ראשוני מידי במצבים חריפים ומסכני חיים כמו גם טיפול רפואי לפגים במגוון מצבים מורכבים, ייעוץ והדרכת משפחת הפג והצוות בפגייה.
אחות מומחית בכירורגיה
אחיות מומחיות בתחום הכירורגיה מעניקות טיפול רפואי כוללני לחולה הכירורגי המאושפז. טיפול זה כולל את הטיפול השגרתי, איזון סימפטומים, איתור וזיהוי חריגים ומתן טיפול ראשוני מידי במצבים חריפים ומסכני חיים כמו גם הדרכה וייעוץ לחולה, משפחתו של החולה והצוות במחלקה.
אחות מומחית במדיניות ומינהל בסיעוד
אחות מומחית המהווה מנהיגה ומובילה ומנהלת תחום רחב היקף בארגון הרפואי. למקצועיות ניהולה, השלכות רבות על הארגון ועל שירותי הבריאות הניתנים באמצעותו. עליה לעשות שימוש מושכל במשאבים כמו: משאבי אנוש, ידע, הון, נכסים חומריים ונכסים לא־מוחשיים, זאת, על מנת להשיג את מטרות הארגון, ולהבטיח טיפול רפואי איכותי.
נעדר (צבא)
נעדר הוא חייל שבמהלך פעילות צבאית שבה השתתף נעלמו עקבותיו, ואין ידיעה ברורה מה עלה בגורלו. לעיתים משתמשים במושג זה גם למי שידוע שנהרג בקרב, אך גופתו לא נמצאה. המונח הצבאי הרשמי בצה"ל למקרים אלה הוא "חלל שמקום קבורתו לא נודע" (מקל"ן), ואילו "נעדר" הוא חייל שעקבותיו נעלמו, בין בקרב ובין בשגרה, ואין הוכחה כי אינו בין החיים.
בעיית הנעדרים היא אחת מתוצאותיה הכאובות ביותר של המלחמה, מסיבות אחדות:
נעדרי צה"ל
מערך איתור הנעדרים בצה"ל (אית"ן) באכ"א הוא הגוף המופקד על טיפול בנעדרים ובחללים שמקום קבורתם לא נודע.
על פי מערך איתור הנעדרים בצה"ל, מוגדרים כיום (2023) שישה חיילי צה"ל כנעדרים:
חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע
170 מבין חללי מערכות ישראל מוגדרים כיום כחללים שמקום קבורתם לא נודע. מתוכם 108 נהרגו במלחמת העצמאות. צה"ל רואה חובה מוסרית לנסות ולאתר את מקום קבורתם של החללים ולהביאם לקבר ישראל. צוותי חקירה מטעם אית"ן פועלים לאיתור החללים והבאתם לקבר ישראל, גם עשרות שנים לאחר נפילתם. בשני מקרים איתרו משלחות אית"ן את שרידיהם של חללי צה"ל שנהרגו בסיני, אחרי חקירה ממושכת.
יום ז' באדר נקבע על ידי הרבנות הצבאית כיום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע. בבית הקברות הצבאי בהר הרצל שבירושלים נקבעה חלקה לנופלים שמקום קבורתם לא נודע, ומדי שנה בז' באדר נערך שם טקס אזכרה ממלכתי לחללים אלה. בגן הנעדרים שבהר הרצל נמצא קיר זיכרון ובו שמותיהם של 588 חללי מערכות ישראל, שנהרגו בגבולות הארץ ומחוצה לה, ומקום קבורתם לא נודע.
המלוכה הדנית
המלוכה הדנית היא מוסד חוקתי ותפקיד היסטורי בממלכת דנמרק. הממלכה כוללת לא רק את דנמרק, אלא גם את האזורים האוטונומיים של גרינלנד ואיי פארו. המלוכה מיוצגת כיום על ידי מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק, שעלתה לכס המלכות עם מותו של אביה, פרדריק התשיעי, ב-14 בינואר 1972. השמות המלכותיים הדנים מתחלפים לסירוגין באופן מסורתי בין "פרדריק" (Frederik) לבין "כריסטיאן" (Christian). מרגרטה השנייה לקחה למעשה את מקומו של כריסטיאן ולפיכך, יורש העצר של דנמרק הוא פרדריק, נסיך דנמרק.
המלוכה הדנית היא מונרכיה חוקתית, וככזו, תפקידו של המונרך מוגדר ומוגבל על ידי חוקת דנמרק, המתייחסת אליו בתואר "המלך" (Konge). המונרך ומשפחתו הקרובה ממלאים מגוון של תפקידים רשמיים, טקסיים, דיפלומטיים וייצוגיים. הסמכות הניהולית האולטימטיבית על הממשלה היא עדיין המלך ומתבצעת באמצעות סמכויותיו. בפועל, בסמכויות אלו נעשה שימוש אך ורק על פי חוקי הפרלמנט או המוסכמות המקובלות. תפקידי המונרך מוגבלים למעשה לחלוקת תארים ומינוי ראש ממשלת דנמרק.
ממלכת דנמרק המאוחדת הוקמה על ידי המלכים הוויקינגים גורם הזקן ובנו האראלד הראשון במאה העשירית, ובכך דנמרק היא המלוכה הוותיקה ביותר באירופה. במקור הייתה דנמרק מונרכיה נבחרת, ורק במאה ה-17 היא הפכה למונרכיה העוברת בירושה, בתקופת מלכותו של פרדריק השלישי. מעבר למונרכיה חוקתית בוצע ב-1849 עם כינונה של החוקה הראשונה. בית המלוכה הנוכחי הוא ענף של בית גליקסבורג, שמקורו משלזוויג-הולשטיין שבגרמניה. זהו אותו בית שממנו יצאו בית המלוכה של נורווגיה ומשפחת המלוכה היוונית לשעבר. עם עלייתה לכס המלוכה, הייתה מרגרטה השנייה למלכה האישה השנייה לאחר מרגרטה הראשונה, שמלכה על ארצות סקנדינביה בשנים 1375 – 1412, בתקופת איחוד קאלמאר.
הממלכה הקדומה
המלוכה הדנית החלה להתקיים במאה ה-10 לספירה ובכך בית המלוכה הדני הוא הרביעי בוותיקותו והוותיק ביותר באירופה מבין כל אלה הקיימים היום. ממלכת דנמרק של ימינו נוסדה בימיו של גורם הזקן.
ב-965 אוחדו הדנים באופן רשמי והתנצרו בימיו של הראלד הראשון. סיפור זה מתועד על גבי האבנים הרוניות בילין. גודלה המדויק של ממלכתו של האראלד הראשון לא ידוע, אך מקובל לחשוב שהיא השתרעה בין קו הביצורים של דנווירגה (Danevirke, כיום בגרמניה), כולל העיר הדבי, לרוחבה של יוטלנד, האיים הדנים והחלק הדרומי של שוודיה המודרנית, סקונה ואולי אף הלנד (אזור השליטה ההיסטורי של דנמרק בדרום שוודיה). יותר מכך, האבנים ביילין מציינות שהאראלד אף כבש את נורווגיה. בנו של האראלד, סוון הראשון, ניהל מספר מלחמות כיבוש נגד אנגליה, שהושלמו בתקופת מלכותו של בנו, קנוט הגדול, באמצע המאה ה-11. תקופת מלכותו של קנוט ייצגה את השיא בעידן הוויקינגי בדנמרק. אימפריית הים הצפוני שלו כללה את דנמרק, נורווגיה, אנגליה והשפעה חזקה בחוף הצפון- מזרחי של גרמניה.
המלך האחרון שהיה צאצא של ולדמר הרביעי, כריסטופר מבוואריה (בדנמרק הוא נקרא כריסטופר השלישי), מת ב-1448. כיורשו נבחר הרוזן כריסטיאן מאולדנבורג, צאצא של דודתו של ולדמר הרביעי, שמלך תחת השם כריסטיאן הראשון.
מונרכיה אבסולוטית
מלכתחילה הייתה דנמרק מונרכיה נבחרת, אך בפועל היה נבחר לתפקיד בנו הבכור של המלך הקודם. מאוחר יותר נחתם כתב זכויות שהגביל את סמכויות המלך הדני. המשטר האבסולוטי הונהג בדנמרק בראשית שנות השישים של המאה ה-17, בתקופת מלכותו של פרדריק השלישי, כאשר עברה דנמרק ממשטר של מונרכיה נבחרת למונרכיה העוברת בירושה. העדפת הבן הזכר הבכור הוגדרה בדנמרק בצו מלכותי מ-1665.
מונרכיה חוקתית
על פי חוק סדר הירושה מה-27 במרץ 1953, הוכרה זכותן של נשים לרשת את הכתר ובכך התאפשרה עלייתה למלוכה של המלכה הנוכחית, מרגרטה השנייה. מסרים מהעתידד
תפקידים
על פי חוקת דנמרק, המונרך הדני, כראש המדינה, הוא מקור הסמכות, במשותף עם הפולקטינג, הפרלמנט, כרשות המחוקקת. בסמכותו של המלך לסרב לתת הסכמה מלכותית לחוקים וכן לבחור ולהדיח מתפקידו את ראש ממשלת דנמרק, אף על פי שבתקופה המודרנית, סמכות זו לא יושמה מעולם. כראש המדינה, משתתף המלך בתהליך הרכבתה של ממשלה חדשה. הצעות חוק חייבות להחתם חתימת קיום על ידי שר אחד של הממשלה או יותר כדי להפוך לחוקים. כריסטיאן העשירי היה המונרך האחרון שיישם את סמכותו מרצונו, ב-28 במרץ 1920, וכך הצית את משבר חג הפסחא של 1920. כל הסמכויות המלכותיות, כמו הסמכות למנות שרים והיכולת להכריז מלחמה ולכרות בריתות שלום, מיושמות על ידי ראש הממשלה והקבינט, עם הסכמתו הפורמלית של המונרך. לאחר התייעצויות שהמונרך מקיים עם נציגי הסיעות בפרלמנט, מוטל על מנהיג המפלגה שזכתה לתמיכת רוב חברי הבית, להרכיב את הממשלה החדשה. מרגע שהורכבה הממשלה, ממנה אותה המונרך באופן רשמי.
כיום למונרך יש תפקיד טקסי במהותו המוגבל בסמכויותיו על ידי המוסכמות ועל ידי דעת הקהל. כדמות ציבורית פותחת המלכה תערוכות, משתתפת באירועים, חונכת מבנים ועוד. עם זאת מוקנים למלכה שלוש זכויות בלתי רשמיות: הזכות לקבל ייעוץ, הזכות לייעץ והזכות להזהיר. על בסיס זכויות אלו משתתפים ראש הממשלה וחברי הקבינט בישיבות הקבועות של מועצת המדינה (Statsrådet). ראש הממשלה ושר החוץ מדווחים באופן סדיר למלכה ומתדרכים אתה על ההתפתחויות הפוליטיות האחרונות. המלכה מארחת ביקורים ממלכתיים של ראשי מדינה זרים ומקיימת ביקורים ממלכתיים במדינות אחרות.
גרינלנד ואיי פארו
גרינלנד ואיי פארו הם שני שטחי חסות שנהנים מאוטונומיה ועל פי החוקה הדנית, ראש המדינה שלהן הוא גם מלך דנמרק.
סדר הירושה
מאז 2009 נהוג בדנמרק כלל העדפת הילד הבכור. חוק הירושה הדנית, שהונהג ב-27 במרץ 1953 הגביל את הכתר לצאצאי המלך כריסטיאן העשירי ולאשתו, אלכסנדרינה, דוכסית מקלנבורג-שוורין שנולדו במסגרת נישואים חוקיים.
חברי משפחת המלוכה מאבדים את מקומם בסדר הירושה אם הם נישאים ללא אישור המונרך שניתן בפני מועצת המדינה. כמו כן נשללת זכות הירושה מצאצאיהם של חברי משפחת המלוכה שנישאו ללא רשות המונרך או שנולדו מבלי שהוריהם נישאו כאמור. יותר מכך, כאשר המונרך מאשר נישואין, הוא זכאי להתנות תנאים כדי שצאצאי הזוג הנישא יהיו זכאים להיות בסדר הירושה. על פי חוקת 1953, הפרלמנט יכול לבחור יורש לכתר ולהגדיר סדר ירושה חדש בכל מקרה בו אין יורשים הזכאים לרשת את הכתר מבין צאצאיהם של כריסטיאן העשירי והמלכה אלכסנדרין.
המונרך הדני חייב להשתייך לכנסייה הלאומית של דנמרק או לכנסייה האוונגליסטית לותרנית של דנמרק. הכנסייה הלאומית היא הכנסייה הממוסדת של דנמרק, אם כי המונרך הדני לא עומד בראשה.
רקע
החוק הראשון שהגדיר את סדר הירושה לכתר הדני חוקק בנובמבר 1665 ופורסם ב-1709. על פי חוק זה הוכרזה דנמרק כמונרכיה העוברת בירושה לצאצאיו החוקיים של המלך פרדריק השלישי וסדר הירושה יהיה "סאלי למחצה". על פי עיקרון זה עובר הכתר בירושה לילדיו של המלך עם עדיפות לזכרים, לאחיו עם העדפה לבכור על פני הצעיר ולקרובים רחוקים עם העדפה לענף בכיר של בית המלוכה על פני ענף זוטר. נשים היו זכאיות לרשת את הכתר במקרה בו לא היה כל יורש בקו הזכרי. הדוכסויות שלזוויג, הולשטיין ולאונבורג, שבהם משל המונרך הדני כדוכס, דבקו בחוק הסאלי (כלומר שרק יורשים זכרים יכולים לרשת את כס הדוכס). דוכסות שלזוויג (שהייתה פייף דני) והולשטיין ולאונבורג (שהיו פייף גרמני), היו קשורות באיחוד פרסונלי עם הכתר הדני.
הבדלים אלה גרמו לקשיים כאשר התברר כי פרדריק השביעי יהיה חשוך ילדים והתבקש שינוי בסדר הירושה הן בכתר הדני והן בדוכסויות. משמעות הדבר הייתה שמלך דנמרק לא יוכל להיות הדוכס של שלזוויג ושל הולשטיין. כדי להבטיח שהדוכסויות תמשכנה להיות כפופות לכתר הדני הוגדר מחדש סדר הירושה שלהן בפרוטוקול לונדון משנת 1852, שייעד את הנסיך כריסטיאן משלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג כיורש בכוח לכתר, למרות שעל פי כללי העדפת הבן הבכור הוא לא היה זכאי לרשת לא את כס המלכות הדני ולא את הדוכסויות. מלכתחילה רצה ראש ממשלת דנמרק, כריסטיאן אלברכט בלום לשמור על סדרי ירושה נפרדים, אך בסופו של דבר החליט הממשלה להנהיג סדר ירושה אגנאטית, החלטה שאושרה על ידי הפרלמנט.
זכויות ומגבלות
בעקבות המעבר של דנמרק ב-1660, ממונרכיה נבחרת (למרות שהחל מ-1448 נבחר תמיד לכס המלכות בנו הבכור של המלך הקודם מבית אולדנבורג), למונרכיה העוברת בירושה, הוספה לתוארו של המונרך הדני הקידומת "בחסד האל". כל סעיפי החוק שחוקק אז בנוגע לסדר הירושה למעט סעיפים 21 ו-25 שונו מאז. סעיף 21 מציין כי "כל נסיך שבקשר דם לכס המלכות, שמתגורר בממלכה או בטריטוריות שלה, יבוא בברית הנישואין, או יעזוב את הממלכה, או ישרת תחת שלטון זר, רק ברשות מפורשת של המלך". על פי תנאי זה, נסיכי ונסיכות דנמרק, שהתגוררו באופן קבוע בממלכות זרות ברשות המלך (כולל חברי בתי המלוכה של יוון, נורווגיה ובריטניה), איבדו את זכותם לכתר הדני ומצד שני אין להם צורך לקבל מהמונרך הדני רשות לצאת מחוץ לגבולות ארצם או להינשא, למרות שהחל מ-1950, אלה שהם לא צאצאים של כריסטיאן התשיעי כבר לא נמצאים בסדר הירושה לכתר הדני. עם זאת, אלה מבין בני משפחת המלוכה שכן מתגוררים בדנמרק או בשטחי החסות שלה, נדרשים לקבל מהמונרך הסכמה מראש לצאת מחוץ לגבולות הממלכה או להינשא.
מגורים
עם הנהגתה של המונרכיה החוקתית בדנמרק ב-1849, הפכו הארמונות המלכותיים לרכוש המדינה. מאז, מספר משתנה של ארמונות אלו הועמדו לרשות משפחת המלוכה. הרכבם של ארמונות אלה מוסכם מחדש לאחר עלייתו לכס המלכות של מונרך חדש.
לרשותה של מלכת דנמרק עומדים ארבעה ארמונות באמליאנבורג ובקופנהגן כמקומות עבודה ומגורים. נכון להיום מתגוררת המלכה בארמון המלך כריסטיאן התשיעי ונסיך הכתר פרדריק מתגורר בארמון המלך פרדריק השמיני. בזה האחרון קיימות דירות גם לחברים אחרים של משפחת המלוכה ואילו ארמון המלך כריסטיאן השביעי משמש לעריכת אירועים רשמיים וכבית הארחה מלכותי. המעונות המלכותיים בארמון המלך כריסטיאן השמיני ובארמון המלך כריסטיאן השביעי פתוחים לביקורי הציבור במסגרת סיורים מודרכים.