cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
הגביע הארץ-ישראלי 1930
הגביע הארץ ישראלי 1930 הייתה התחרות הארצית השלישית שאורגנה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל. המשחקים החלו ב-15 בפברואר 1930 והסתיימו ב-3 במאי 1930. בתחרות השתתפו 16 קבוצות.
משפחת לוצאטו
משפחת לוצאטו (באיטלקית: Luzzatto או Luzzatti) היא משפחה יהודית-איטלקית-אשכנזית ידועה.
שורשי המשפחה מזוהים במחצית הראשונה של המאה ה-16. שד"ל, בן המשפחה, העיד על מסורת לפיה באו בני המשפחה ממחוז Lausitz שבגרמניה ועל שמו נקראו. תמיכה לעדות זו נמצאה בכתובת בבית הכנסת המשפחתי בוונציה. באיטליה, היה מקור המשפחה בעיירה סאן-דניאל שבמחוז פריולי-ונציה ג'וליה. לפי הידוע, האדם המוקדם ביותר הקרוי בשם זה הוא אברהם לוצאטו, שחי בצפת בראשית המאה ה-16. בני משפחה מפורסמים הם:
צאצאים של משפחת לוצאטו חיים כיום גם בישראל, וידועים בעיקר בזכות משרד עורכי הפטנטים לוצאטו את לוצאטו (מקבוצת לוצאטו) שמנוהל על ידי ד"ר כפיר לוצאטו וד"ר אסתר לוצאטו, אשתו של כפיר. ד"ר אסתר לוצאטו, הייתה בין מדליקי המשואות ביום העצמאות תשס"ו.
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח (באנגלית: The Edmond and Lily Safra Center for Brain Sciences, או בקיצור ELSC; נהגה גם אֶלְסֶק), הוא מרכז אינטרדיסציפלינרי לחקר המוח באוניברסיטה העברית שבירושלים. המרכז הוקם בשנת 2009 בסיוע קרן אדמונד י. ספרא והוא שוכן בבניין גודמן שבקמפוס אדמונד י. ספרא, גבעת רם שבירושלים, ישראל.
חזון
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח רואה את עיקר משימתו בפיתוח ממשקי מחקר משותפים בין מדע תאורטי ומדע ניסויי במטרה להגיע לפריצות דרך משמעותיות וסלילת דרכים חדשניות בחקר המוח. כחלק מחזון זה, מתקיימים במרכז שיתופי פעולה נרחבים בין חוקרים המגיעים מתחומי מחקר ביולוגיים, קוגניטיביים וחישוביים, לצד רשת רחבה של שיתופי פעולה עם אוניברסיטאות, מכוני חקר וארגונים מובילים ברחבי העולם.
עין תמיד
עין תמיד (בערבית: עין אלבוירה) הוא מעיין נובע וממוקם בין רכס מחמל לערבה.
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח
חזון
לצד החזון האקדמי, המרכז מעוניין להנגיש את המדע ככל הניתן לקהילה המדעית ולציבור הרחב. המרכז מפיק מדי שנה אירועי מדע ותרבות, הרצאות פתוחות וסמינרים אקדמיים בנושאים מגוונים מתחום חקר המוח.
היסטוריה
הצלחת ICNC הובילה ב־2006 את נשיא האוניברסיטה העברית, פרופסור מנחם מגידור, למנות את 'ועדת פישבך' שנתבקשה להעריך את מצב מדעי המוח באוניברסיטה העברית ולזהות תחומים והזדמנויות עם פוטנציאל צמיחה עתידית. במכתבו לפרופ' מגידור ב-12 בפברואר, כתב פישבך כי
בעקבות מסקנות הוועדה, ניתן אור ירוק להקמת מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח (ELSC), אשר יצא לדרך בשנת 2009. עד שנת 2016 הוביל את ELSC פרופ' אילון ועדיה, ממייסדי המרכז. בשנת 2016, התמנו פרופ' ישראל נלקן ופרופ' עדי מזרחי לתפקיד דירקטור משותף.
ב־13 ביוני 2017, יותר מ־400 חברים ותומכים הצטרפו לגברת לילי ספרא, ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, והאדריכל הבריטי, לורד נורמן פוסטר, לחניכתו של הבית החדש של ELSC – בניין סוזן וצ'ארלס גודמן למדעי המוח בקמפוס אדמונד י. ספרא באוניברסיטה העברית בירושלים. הקמת הבניין קידמה את מימוש חזונו של המרכז – יצירת מחקר פורץ דרך, הנשען על שיתופי פעולה בין מדענים מתחומים שונים, החוקרים את המוח ברמות שונות ומתוך פריזמה מחקרית מגוונת. הבניין איפשר לחברי המרכז, שעד אותו זמן היו מפוזרים בין מחלקות וקמפוסים שונים, להתאחד תחת קורת גג אחת ולחזק את הקשרים המחקריים תוך טיפוח דור המשך אקדמי אשר קיבל את הכשרתו במרכז.
מחקר ומרכזי שירות אקדמיים
המחקר במרכז אדמונד ולילי ספרא מושתת על שיתוף פעולה אינטרדיסציפלינרי בין חוקרים המגיעים משדות מחקר שונים, בעיקרם מרקע ביולוגי, קוגניטיבי ותאורטי. בפן הביולוגי, מתמקד המרכז במחקרי מולקולות, תאים ורשתות עצביות. בפן התאורטי, מתבצעים מחקרים העוסקים בתיאוריה, חישוביות ופיתוח מודלים ואילו מחקרים קוגניטיביים במרכז מתמקדים בתחומי התפיסה, למידה ומודעות.
מהותו האינטרדיסציפלינרי של המרכז היא המבדלת אותו ממרכזי מחקר מקבילים בעולם והיא המאפשרת למחקר במעבדות המרכז להגיע לפריצות דרך משמעותיות. כיום, ELSC מונה 34 חברי סגל בכיר ועוד 170 סטודנטים לתארים מתקדמים, פוסט דוקטורטים וצוותי מחקר נוספים.
רשימת תחומים בהם רשמו חוקרי המרכז הישגים משמעותיים
המרכז מחזיק בארבעה מרכזי מומחיות מתקדמים המספקים מענה הן לחקר המוח והן למחקרים נוספים באוניברסיטה העברית, מוסדות אקדמיים נוספים בישראל ובעולם וכמו כן גם לשורה של גופים ממשלתיים וחברות הייטק.
תוכנית הלימודים
תוכנית הלימודים במרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח, נבנתה על ידי חברי המרכז מתוך הבנה כי פתרונה של תעלומת המוח האנושי מצוי בשיתופי פעולה וגישות מחקר רב תחומיות. התכנית פתוחה בפני סטודנטים מצטיינים מכל העולם המגיעים לאחר תואר ראשון בתחומי המדעים המדויקים ומדעי החברה והרוח, בדגש על פסיכולוגיה, קוגניציה ועוד.
התכנית שואפת לחנך את דור העתיד של חוקרי מוח מובילים, הבקיאים במגוון רב של תחומי מחקר ודעת ומשלבים ביניהם לצורך הבנה טובה יותר של המוח האנושי ותוצריו המורכבים. בוגרי התכנית זוכים להצלחה רבה הן בתעשייה והן באקדמיה. קרוב ל-40% מבוגרי התכנית התקבלו במרוצת השנים כחברי סגל אקדמי בכיר במוסדות שונים בישראל ובעולם.
במקביל, מציע המרכז גם תוכנית פוסט-דוקטורט, המיועדת לחוקרים מהארץ ומהעולם. בכל שנה מתקבלים כ-15 פוסט-דוקטורנטים להתמחות במעבדות המחקר של ELSC, הנמשכת עד 4 שנים.
בניין גודמן למדעי המוח
בניין מדעי המוח על שם סוזן וצ'ארלס גודמן, ביתו של ELSC, תוכנן על ידי לורד נורמן פוסטר, מייסד ויו"ר של משרד האדריכלים הבריטי "פוסטר ושות'". על הליך הבנייה, הופקד משרד האדריכלים הישראלי "בר שיפמן נתן" והיא החלה בשנת 2013 והסתיימה בשנת 2017 . חזיתו הייחודית של הבניין, המעטר את קו הרקיע של ירושלים, נוצרה בהשראת רישומיו של המדען סנטיאגו רמון אי קחאל, יחד עם הדמיות דיגיטליות של נוירונים אמיתיים אשר סופקו על ידי פרופ' הנרי מרקרם ופרופ' עידן שגב. יחד עם פרופ' אילון ועדיה וצוותי משרד האדריכלים, נארג באלומיניום מעטה הנוירונים המעטר את בניין גודמן.
המבנה בן חמש הקומות, מסודר כשני אגפים מקבילים, המדמים את אונות המוח. שלוש הקומות העליונות מאכלסות 18 מעבדות מחקר המקושרות ביניהן באמצעות פינות ישיבה וחללי עבודה משותפים, במטרה לעודד ולהגשים את החזון האינטרדיסציפלינרי של המחקר במרכז.
קומת הקרקע של המבנה, המהווה את ליבתו של הבניין, כוללת את כיתות הלימוד של המרכז, ספריה, קפיטריה ואודיטוריום בעל 200 מקומות ישיבה. מחוץ לאודיטוריום, מצויה גלריית האמנות ע"ש מרטין דאסו, הפתוחה לקהל הרחב ומציגה בכל שנה תערוכות מתחלפות העוסקות בחיבור שבין מדעי המוח לאמנות.
החצר המרכזית של הבניין, הממוקמת גם היא בקומת הקרקע, נטועה עצי אשכולית ואמת מים, המספקים אווירה קרירה ושלווה.
במסגרת תכנונו האדריכלי של המבנה, הושם דגש משמעותי על אסטרטגיות סביבתיות מתקדמות המאפשרות ניצול מיטבי של אנרגיה וטבע. כך למשל, בבניין ישנו שימוש קפדני בכיווני מזרח ומערב כדי לווסת את עליית החום במהלך חודשי הקיץ. בנוסף, גגו הנפתח של המבנה מאפשר אספקת אור, המצמצמים את צריכת החשמל.
מרתון עזה
מרתון עזה הוא מרתון שהתקיים ב-5 במאי 2011 ברצועת עזה ואורגן על ידי ארגון אונר"א במטרה לגייס כספים לתוכנית משחקי הקיץ שמפעיל הארגון עבור ילדים ברצועת עזה. בנוסף לריצת המרתון התקיימו מקצים של חצי מרתון וריצת 10 קילומטר. ילדים רבים רצו במקצים של בין קילומטר אחד לארבעה קילומטר לאורך מסלול המרתון.
על התחרות
האירוע התקיים והשתתפו בו למעלה מ-1,500 רצים, כאשר 50 מתוכם רצו את המרתון המלא, ותשעה סיימו אותו. מבין הרצים היו למעלה מ-1,000 תלמידים שהשתתפו במקצים קצרים. בנוסף, קבוצה של 100 נשים השתתפה במקצה 10 הקילומטרים.
מסלול המרתון השתרע על פני כל רצועת עזה, מבית חאנון, בסמוך לגבול עם ישראל, ועד לצפון-מזרחית לרפיח, סמוך לגבול הדרומי עם מצרים. מבית חנון הוא יצא מערבה לכיוון חוף הים התיכון ולאחר מכן המשיך בכביש המקביל לחוף עד לפנייה אל רפיח. התוואי עבר במחנות פליטים, בנמל דייגים, בשרידי המתחם הנשיאותי של יאסר ערפאת ובסמוך למבנים שנפגעו בתקיפות אוויריות של צה"ל.
מרבית הריצה נערכה באזור מישורי ובתנאים חמים. הכבישים לא נסגרו בשל הריצה, והמשתתפים נאלצו להתמודד עם התנועה הרגילה בכביש.
המארגנים עבדו יחד עם רשויות הביטחון של חמאס, כדי להבטיח את ביטחונם של הרצים וגם כדי לקחת בחשבון רגישויות מקומיות לגבי ספורטאים גברים ונשים הרצים זה לצד זה.
ניסיון המשך
בשנת 2013 תוכנן להיערך מרתון נוסף ב-10 באפריל. אולם האירוע בוטל על ידי המארגנים בעקבות החלטת חמאס, השולט ברצועת עזה, שלא לאפשר לנשים להשתתף. הנימוק לכך היה שהשתתפותן של נשים באירוע נוגדת את עקרונות האסלאם, זאת על אף שבמרתון הקודם לקחו חלק נשים ותלמידות בית ספר. לאירוע נרשמו 150 ילדים ו-800 מבוגרים, בהם 260 פלסטיניות ו-119 אזרחיות זרות.
כרמל בין
ביוגרפיה
כרמל בין נולדה וגדלה במושב ניר צבי, לאמא פסיכולוגית ולאבא בעל חברה לגידור אלקטרוני. את שירותה הצבאי עשתה בסיירת מטכ"ל בתפקיד מסווג. לאחר שירותה הצבאי החלה ללמוד בשנת 2016 בבית הספר למשחק יורם לוינשטיין, אך עזבה לאחר שנתיים.
קריירה
בשנת 2009 שיחקה בסרט גמר של אביגייל זילברמן "נקמה בחמישה צעדים". באותה שנה שיחקה בתפקיד אורח בסדרת האינטרנט "סנאי סנאי", שם שיחקה עורכת עיתון צעירה.
בשנת 2015 השתתפה בקליפ לשיר "חם ביפו" של הזמר גדי רונן. בשנת 2016 שיחקה בשני סרטי גמר: "ואף אחד לא רואה" סרטו של יועד מור, ו"לשמור עליי" בבימוי נבו שיראזי. היא שיחקה גם בסרט עצמאי "כפיות" של שירה חימוביץ. בשנת 2017 שיחקה בסרט העצמאי "Tonight you belong to me" בבימויו של עילי זוזובסקי.
בשנת 2019 שיחקה בהצגה "השיבה" בתיאטרון הקאמרי, הצגה בהשראת סיפור חייה של יהודית הרמן. באותה שנה שיחקה בסרט הגמר "אולי זה לא רעיון כל כך טוב" בבימויה של משי שי.
בשנת 2021 החלה לשחק בהצגה "משחקים בחצר האחורית" של תיאטרון בית ליסין, בתפקיד דבורי, נערה סקרנית שהופכת לקורבן לאונס. ההצגה מבוססת על פרשת האונס הקבוצתי בקיבוץ שמרת.
בשנת 2022 החלה לשחק בהצגה ״המלט״, בתיאטרון בית ליסין בתפקיד אופליה, מחזה שייקספיר.
חיים אישיים
משנת 2020 בין החלה להיות בזוגיות עם השחקנית ג'וי ריגר, אותה הכירה על הסט של סרט קצר שביים ניר שלטר, שם שיחקו יחד. . בדצמבר 2022 בין וג׳וי נפרדו.
באפריל 2023 פורסם כי היא נמצאת בקשר רומנטי עם השחקן אסף יונש אותו הכירה בעבודתה בתיאטרון בית לסין.
דקוואן קוק
דקוואן קוק (באנגלית: Daequan Cook; נולד ב-28 באפריל 1987) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הקלע שקבוצתו האחרונה הייתה עירוני נס ציונה מליגת העל. בין השנים 2007–2013 שיחק עבור 4 קבוצות שונות בליגת ה-NBA, ובעונת זכה בתחרות השלשות של ה-NBA.
קריירת תיכונים ומכללות
קוק נולד וגדל בעיר דייטון שבאוהיו. בשנת 2006 הוביל את קבוצת הכדורסל של "תיכון דנבר" לזכייה באליפות ליגת התיכונים השנייה של אוהיו, לצדו של נוריס קול. בסיום אותה עונה, בה רשם ממוצעים של 24.5 נקודות, 6.0 ריבאונדים ו-5.0 אסיסטים למשחק, נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן.
בשנת 2007 החל ללמוד באוניברסיטת המדינה של אוהיו ("אוהיו סטייט"), והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה יחד עם גרג אודן, מייק קונלי ואות'לו האנטר. לאורך עונתו היחידה בליגת המכללות קלע 9.8 נקודות בממוצע למשחק, וסייע לאוהיו סטייט להעפיל לגמר טורניר אליפות המכללות, בפעם הרביעית בתולדותיה. במשחק הגמר עצמו קלע קוק 2 נקודות בלבד, וקבוצתו הפסידה מול אוניברסיטת פלורידה בתוצאה 75–84. בסיום אותה עונה הודיעו קוק, אודן וקונלי על עזיבתם את האוניברסיטה לטובת התמודדות בדראפט ה-NBA.
ב-NBA
בדראפט ה-NBA 2007 נבחר קוק על ידי מיאמי היט, בבחירה ה-21. ב-3 עונותיו כשחקן ההיט קלע 8.0 נקודות בממוצע למשחק, כמחליפו מהספסל של דוויין ווייד. בסוף-שבוע האולסטאר זכה קוק בתחרות השלשות, לאחר שגבר על רשארד לואיס וג'ייסון קאפונו בסיבוב הגמר.
בערב דראפט 2010 הועבר קוק יחד עם הבחירה ה-18 (אריק בלדסו) לאוקלהומה סיטי ת'אנדר, בתמורה לבחירה ה-32 (דקסטר פיטמן). בפלייאוף הודחו הת'אנדר בגמר האזור המערבי על ידי דאלאס מאבריקס, ובפלייאוף  העפילה הקבוצה לגמר ה-NBA, אולם הפסידה מול מיאמי היט בתוצאה 1–4. בשתי עונותיו באוקלהומה סיטי תרם קוק 5.5 נקודות בממוצע למשחק.
בקיץ 2012 הועבר יחד עם ג'יימס הארדן, קול אולדריץ' ולזאר הייוורד ליוסטון רוקטס, בתמורה לקווין מרטין, ג'רמי לאמב ו-3 בחירות דראפט עתידיות. בינואר 2013, לאחר 16 משחקים עם הרוקטס, שוחרר מהקבוצה וחתם על חוזה בשיקגו בולס עד לסיום עונת.
מחוץ ל-NBA
בנובמבר 2013 עזב את ליגת ה-NBA, וחתם על חוזה בקבוצת בודיוולניק קייב מליגת העל האוקראינית והיורוליג. במשחקו הראשון ביורוליג, מול צסק"א מוסקבה, הצטיין עם 16 נקודות, אולם בשלושת המשחקים הבאים קלע 20 נקודות בסך הכול, ובינואר 2014 שוחרר מהקבוצה. כשבועיים לאחר מכן חתם על חוזה עד לסיום עונת 2013/2014 בקבוצת טייגרס טיבינגן מליגת העל הגרמנית.
בעונת 2014/2015 שיחק עבור רואן בסקט, וב-32 משחקיו עמה בליגת העל הצרפתית רשם ממוצעים של 15.9 נקודות, 3.7 ריבאונדים ו-1.8 אסיסטים למשחק.
באוגוסט 2015 עבר לשחק בבנפיקה ליסבון הפורטוגלית. ב-13 במרץ 2016 קלע שיא קריירה של 44 נקודות במשחק מול פורטו.
בעונת 2016/2017 שיחק עבור קבוצת "שמידור טהראן" האיראנית.
בקיץ 2017 חתם על חוזה בקבוצת עירוני נס ציונה, אשר חזרה באותה עונה להשתתף בליגת העל הישראלית. בשתי עונותיו הראשונות בנס ציונה הוביל את קלעי הקבוצה, עם ממוצעים של 16.3 ו-17.1 נקודות למשחק, בהתאמה. את עונת סיימה נס ציונה במקום השמיני בליגה ובעונת  סיימה במקום החמישי; בשתי העונות הודחה מהפלייאוף בשלב רבע הגמר. במשחק החמישי של עונתו השלישית בקבוצה, ב-1 בדצמבר 2019, קלע קוק 34 נקודות במשחק שנגרר לשתי הארכות מול הפועל גלבוע גליל.
באוגוסט 2020 חתם על חוזה בהפועל תל אביב, אך זה בוטל בעקבות נסיבות טכניות באשר ליציאתו מארצות הברית.
עונת 1976/1977 בבונדסליגה
עונת 1976/1977 הייתה העונה ה-14 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-14 באוגוסט 1976 והסתיימה ב-21 במאי 1977.
טניס בורוסיה ברלין, בורוסיה דורטמונד וזארבריקן (ירדה לאחר השתתפות בעונה הראשונה של הבונדסליגה) עלו מליגת המשנה.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושלוש קבוצות עלו במקומן.
טניס בורוסיה ברלין, רוט-וייס אסן וקרלסרוהה ירדו לליגות אזוריות.
כדורגלנים מצטיינים
דיטר מילר (פ.צ. קלן) כבש 34 שערים, והיה מלך השערים של הליגה.
נאדיד המים
נאדיד המים (שם מדעי: Utricularia Australis) הוא צמח טורף, שגדל בעבר בביצות החולה ונכחד עם ייבושן. הצמח נפוץ בביצות בארצות אירופה. זהו צמח טבול מים וחסר שורשים, הצף על פני המים.
הוא ניזון מדגיגים, מזחלי יתושים ומסרטנים קטנים, שהוא לוכד בעזרת מלכודות דמויות שלפוחיות, ששואבות את הטרף דרך שסתום חד-כיווני. ברגע שהטרף נשאב פנימה הוא אינו יכול לצאת שוב החוצה. אנזימי עיכול מופרשים לתוך השלפוחית, מפרקים את הטרף, והתוצרים נספגים בצמח כמזון.
נקודת יובקוב
נקודת יובקוב (באנגלית: Yovkov Point; בבולגרית: Йовков нос) היא לשון יבשה בחוף הדרום-מערבי של האי גריניץ', באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
אורכה של לשון היבשה 150 מטרים, והיא יוצאת מהיבשה לכיוון דרום, לתוך מצר מקפארליין.
לשון היבשה מהווה את הצד הצפון - מערבי של פתחו של מפרצון קראמולין.
נקודת יובקוב ממוקמת 3.6 קילומטרים דרומית - מזרחית לנונאטאק קרסבלפט;
נקודת יובקוב ממוקמת 2.2 קילומטרים דרומית - דרום-מערבית לגבעת לויד;
נקודת יובקוב ממוקמת 2.95 קילמטרים מערבית לרכס טיי;
נקודת יובקוב ממוקמת 1.98 קילומטרים מערבית - צפון-מערבית לנקודת קספיצ'ן.
היסטוריה
לשון היבשה התגלתה כתוצאה מנסיגתו של קרחון מורגש בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21. מאחר שהייתה מכוסה קרחון, לא התגלה קודם לכן בסקרים קודמים.
הנקודה התגלתה במסגרת הסקר הטופוגרפי הבולגרי Tangra 2004/05. הנקודה מופתה על ידי סוקרים בולגרים בשנת 2005 ובשנת 2009.
לשון היבשה נקראת על שם הסופר הבולגרי יורדן יובקוב (Yordan Yovkov).
תגובה מבוקרת דיפוזיה
כמות האנרגיה במערכת, זאת מכונה גם (תרמודינמיקה). ההסתברות להיווצרות תגובה ממפגש עתיר אנרגיה בין המגיבים, מכונה גם קינטיקה. וקצב שינוע הצורונים. קצב שינוע הצורונים נשלט אף הוא על ידי כמה גורמים: ערבוב, מיגרציה (הגירה בהשפעת פוטנציאל חשמלי למשל), ודיפוזיה. כאשר ישנה אנרגיה בכמות מספקת במערכת, קינטיקה מהירה דיה, ואין השפעה של ערבוב ומגרציה, מתרחשת תגובה מבוקרת דיפוזיה.
תגובה מבוקרות דיפוזיה באלקטרוכימיה
בשיטות אלקטרוכימיות ניתן לעקוב אחרי הגורמים המשפיעים על קצב התגובה: בפוטנציאלים הקרובים לפוטנציאל המנוחה של המערכת, הפוטנציאל המופעל על המערכת, המייצג את כמות האנרגיה, הוא הקבוע את קצב התגובה. בפוטנציאלים מרוחקים מה מפוטנציאל המנוחה, הקינטיקה היא הקובעת את קצב התגובה. תגובה מבוקרת דיפוזיה, אם כן, מתרחשת בפוטנציאלים המרוחקים ביותר מפוטנציאל המנוחה של המערכת. מכיוון שהדיפוזיה היא זו הקובעת את קצב התגובה, הזרם הנמדד במערכת אינו תלוי בפוטנציאל המופעל. מבחינה גרפית תיוצג תגובה זו על ידי ישר המקביל לציר הפוטנציאל. בבדיקות אלקטרוכימיות מסוג מדידות עכבה חשמלית ממודלת תגובה מבוקרת דיפוזיה בעזרת עכבת וארבורג. ניתן לדלות ממנה מידע על מקדם הדיפוזיה של הצורונים, שטח הפנים של האלקטרודה ועוד. ייצוגה הגרפי של תוגבה מבוקרת דיפוזיה בסוג מדידות זה הוא ישר בשיפוע 45 בדיאגרמת נייקוויסט.
נתנאל אלישיב
הרב נתנאל אלישיב (נולד בי' בחשוון ה'תשל"ו, 14 באוקטובר 1975) סופר, מו"ל, מרצה ופובליציסט. בעברו לימד במוסדות בני דוד עלי,
ביוגרפיה
נתנאל אלישיב (גוטליב) נולד בארצות הברית ועלה לישראל עם משפחתו בשנת 1984. בנעוריו היה פעיל בתנועת הנוער בני עקיבא ושימש כקומונר (רכז הפעילות) של סניף רעננה. למד בישיבת מרכז הרב במשך ארבע שנים ולאחר מכן שירת שירות צבאי מלא כלוחם וכמפקד כיתה בחטיבת הצנחנים. לאחר שירותו הצבאי למד בישיבת הר המור, בייחוד אצל הרב צבי ישראל טאו. לאלישיב תואר ראשון בפסיכולוגיה ושיטות הוראה (האוניברסיטה הפתוחה) ותואר שני במדיניות ציבורית למנהלים (אוניברסיטת תל אביב) והוא בוגר תוכניות לימוד וסמינרים של קרן תקווה וחבר פעיל ברשת מעוז.
בשנת 2002 הרב אלישיב הוציא לאור חוברת בשם 'צדיק באמונתו יחיה', ובה שיחות של הרב טאו על הכשרת מורים ולימוד תנ"ך. פרסום חוברת זו הצית את פולמוס "תנ"ך בגובה העיניים". בשנת 2004 פרסם ספר רחב היקף באותו שם, במסגרת ההוצאה לאור העצמאית שהקים – מכון בניין התורה.
בשנת 2006 נהרג חברו הטוב רס"ן רועי קליין, ומאז הוא מרבה לעסוק בהנצחתו ומרצה בפני קבוצות רבות ומגוונות על אישיותו וערכיו.
בשנת 2015 הקים הוצאה לאור בשם 'ספרי נגה', כהוצאת ספרים, יהודית-ישראלית המכוונת לציבור הרחב (ולא רק למגזר הדתי)
החל מ-2020 מוביל הרב אלישיב מסעות להכרות מעמיקה עם חברת המתנחלים ועם הציונות הדתית עבור חברי רשת מעוז ולחברי תוכנית צוערים לשלטון המקומי. במסעות משתתפים בכירים בעמדות מפתח בחברה הישראלית.
בנוסף מפרסם מאמרים וטורים, בערוץ 7, בעלוני שבת. חלק מן הטורים שלו התפרסמו בכלל כלי התקשורת.
בשנת 2004 החל אלישיב לשמש כר"מ במכינה קדם-צבאית בני דוד, וב - 2018 עזב את תפקידו כר"מ במכינה בעלי, אך המשיך להעביר שיעורים לתלמידים במוסדות בני דוד (מכינה בעלי, המדרשה לבנות), ובאוגוסט 2023 הודיע על פרישתו הסופית מהמכינה בעלי, לאחר שצומצם היקף השיעורים שלו. והודיע שיעסוק כעת בהמשך הוצאת ספרים, והרחבת מפעל ההרצאות והמפגשים עם הציבור הרחב.
תפיסתו/משנתו
מבחינה תורנית הרב אלישיב אמון על משנתם של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב צבי יהודה קוק והרב צבי ישראל טאו. בסוגיות אקטואליות וחברתיות שאינן תורניות באופן מובהק הוא בעל גישה עצמאית, בה הוא מדגיש עקרונות של גישה ממלכתית למדינת ישראל ומוסדותיה, חיזוק הקשר בין קבוצות שונות בחברה הישראלית, שמירה על כללי המשחק בעולם הפוליטי, חשיבות שיפור רמת השיח הציבורי, שמירה על ערכים ואתיקה בזירה הציבורית, תמיכה במודל השוק החופשי ושיפור היחסים בין יהודים לערבים. בנוסף פועל לחיזוק הקשרים בין ישראל ליהדות התפוצות, ובמסגרת זאת הוא נוסע מעת לעת למסעות הרצאות בקהילות יהודיות בעולם. אלישיב עוסק גם בהסברה של מדינת ישראל בכלל וההתיישבות ביהודה ושומרון בפרט.
חיים אישיים
הרב אלישיב מתגורר ביישוב עלי יחד עם רעייתו, נעה, ושמונת ילדיהם.
קיומו של אלוהים
שאלת קיומו של אלוהים הוא נושא דיון פילוסופי, המעסיק את הדת והתרבות האנושית אלפי שנים.
ניתן לסווג מגוון רחב של טיעונים בעד ונגד קיומו של אלוהים כטיעונים מטאפיזיים, לוגיים, אמפיריים, סובייקטיביים או מדעיים. במונחים פילוסופיים, שאלת קיומו של אלוהים כוללת את תחומי תורת ההכרה (אפיסטמולוגיה) ותורת ההוויה (אונטולוגיה), וכן את תורת הערך, שכן ישנן הגדרות של אלוהים, הכוללות את תפיסת ה"שלמות".
בפילוסופיה המערבית הדיון הפילוסופי בקיומו של אלוהים החל עם אפלטון ואריסטו, שהעלו טיעונים שבימינו מסווגים כטיעונים קוסמולוגיים. טיעונים אחרים לקיומו של אלוהים הוצעו על ידי אנסלם מקנטרברי, שגיבש את הטיעון האונטולוגי הראשון; אבן רושד ותומאס אקווינס, שהציגו גרסאות משלהם לטיעון הקוסמולוגי (טיעון קאלם וטיעון הדרך הראשונה); רנה דקארט, שאמר כי קיומו של אל מיטיב הכרחי מבחינה לוגית לראיות החושים שלנו להיות משמעותיות. ז'אן קלווין טען לאלוהות של החושים, המעניקה לכל אדם ידע על קיומו של אלוהים. אתאיסטים רואים בטיעונים לקיומו של אלוהים כלא מספיקים, לא נכונים או טיעונים שמופרכים בקלות על ידי טיעוני הנגד לאי קיומו של אלוהים. בין הפילוסופים שסיפקו טיעונים נגד ההוכחות לקיומו של אלוהים נמנים עמנואל קאנט (ביקורת התבונה הטהורה) וברטרנד ראסל (קנקן התה של ראסל).
היסטוריה
תפיסה נפוצה, שהיא מוטעית, היא שהתאיזם הוא קדום ואילו האתאיזם הוא מודרני. אך האנושות מעלה טיעונים בעד ונגד קיומן של אלוהויות משחר ההיסטוריה האנושית, גם באזורים ובתקופות שנשלטו על ידי אמונות מונותאיסטיות. טקסטים מתקופת הברונזה, כגון הוודות, מציגים טיעונים שונים כנגד האלים, כגון בעיית הרוע והטיעון הטלאולוגי, לצד טיעונים בעד קיומן של אלוהויות, כגון הטיעון מן המוסר וההימור של פסקל. מימי יוון העתיקה עבור ביפן של ימי הביניים וכלה בעמים ילידים ביבשת אמריקה, הטיעונים בעד ונגד אלוהויות קדומים כמו רעיון האלוהות עצמו. יש אתאיסטים ותאיסטים שסוברים שקדמות הטיעונים הופכת אותם למסורת ראויה לשימור, בעוד שאחרים סבורים כי הוויכוח על קיומו של אלוהים הוא סיבובי ומעוט תוחלת.
עמדות
ניתן לחלק עמדות על קיומו של אלוהים לאורך צירים רבים, לייצר מגוון סיווגים אורתוגונליים. תאיזם ואתאיזם הם עמדות של אמונה (או חוסר אמונה), ואילו גנוסטיקה ואגנוסטיות הן עמדות של ידע (או היעדרו). איגנוסטיות נוגעת לאמונה בקוהרנטיות הרעיונית של אלוהים. אפתאיזם הוא אדישות או חוסר עניין כלפי נושא האמונה או חוסר אמונה באל. לצורכי הדיון, ריצ'רד דוקינס תיאר שבע "אבני דרך" בספקטרום ההסתברות התאיסטית שלו:
תאיזם
הכנסייה הקתולית, בעקבות תורתם של פאולוס השליח (שאול התרסי), תומאס אקווינס ומועצת הוותיקן הראשונה, מאשרת כי ניתן לדעת בוודאות את קיומו של אלוהים מהעולם הנברא על ידי האור הטבעי של התבונה האנושית.
הגדרה דתית מסורתית של אלוהים
בתאיזם הקלאסי, אלוהים מאופיין כהוויה האולטימטיבית המטאפיזית (ההוויה הראשונה, הנצחית, הפשוטה והריבונית לחלוטין, הנעדרת כל איכויות אנתרופומורפיות). תאיסטים קלאסיים אינם מאמינים שניתן להגדיר את אלוהים לחלוטין. הם מאמינים שזה יסתור את טבעו המתעלה של אלוהים בכך שבני אדם בלבד יגדירו אותו. רוברט בארון מסביר באנלוגיה שנראה כי בלתי אפשרי שאובייקט דו-ממדי יתפוס בני אדם תלת-ממדיים.
בחברות מערביות מודרניות, מושג האל מתייחס בדרך כלל לישות מונותאיסטית, עליונה, אולטימטיבית ואישית, כפי שנמצא במסורות הנוצריות, האיסלאמיות והיהודיות. בדתות מונותאיסטיות שמחוץ למסורות הדתות האברהמיות, נדון קיומו של אלוהים במונחים דומים. במסורות אלה, אלוהים מזוהה גם כמחבר (ישירות או על ידי השראה) של טקסטים מסוימים, או שטקסטים מסוימים מתארים אירועים היסטוריים ספציפיים הנגרמים על ידי האל המדובר או תקשורת מאלוהים (אם בדיבור ישיר או באמצעות חלומות או סימנים). מסורות מסוימות מאמינות גם שאלוהים הוא ישות שעונה בכל עת על תפילות.
חוקרים אסלאמיים רבים השתמשו בטיעונים פילוסופיים ורציונליים כדי להוכיח את קיומו של אלוהים. לדוגמה, אבן רושד, חוקר, פילוסוף ורופא אסלאמי מהמאה ה-12, קובע כי ישנם רק שני טיעונים ראויים לדבקות, שניהם נמצאים במה שהוא מכנה "הספר היקר" (הקוראן). רושד מצטט "השגחה" ו"המצאה" בשימוש במשלים של הקוראן לטענה לקיומו של אלוהים. רושד טוען כי דפוסי מזג האוויר של כדור הארץ מכוילים לתמיכה בחיי אנשים; לפיכך, אם כוכב הלכת מכוון כל כך טוב לשמור על החיים, זה מצביע על מכוון עדין, כלומר אלוהים. השמש והירח הם לא רק עצמים אקראיים שצפים בחלל, אלא הם משרתים אותנו יום ולילה, והאנושות מרוויחה מאופן הפעולה של הטבע. רושד בעצם מגיע למסקנה שצריך להיות ישות עליונה יותר שיצרה את הכל בצורה מושלמת, כדי לשרת את צורכיהם של בני האדם.
הרמב"ם הציג את האל כסיבה הראשונית לקיום העולם. מהיותו הסיבה הראשונית שבעצמה אינה תלויה בדבר, נובע לדבריו שהאל יחיד ואינו מורכב, וכן שהוא משולל מהגשמיות.
הרמב"ם ניסה להוכיח את קיומו של האל על בסיס רציונליזם (שכלתנות). הרמב"ם הציע הוכחות לקיומו של אלוהים, אך הוא לא התחיל בהגדרת האל, כמו רבים אחרים. במקום זאת, הוא השתמש בתיאור כדור הארץ והיקום כדי להוכיח את קיומו של אלוהים. הוא דיבר על גופי השמים וכיצד הם מחויבים לתנועה נצחית. הרמב"ם טען שמכיוון שכל אובייקט פיזי הוא סופי, הוא יכול להכיל רק כמות סופית של כוח. אם כל דבר ביקום, הכולל את כל כוכבי הלכת והכוכבים, הוא סופי, אז צריך להיות כוח אינסופי שדוחף את התנועה של כל דבר ביקום. הדבר היחיד שיכול להסביר את התנועה הוא ישות אינסופית (כלומר אלוהים) שהיא לא גוף ולא כוח בגוף. הרמב"ם האמין שטענה זו נותנת לנו בסיס להאמין שאלוהים ממשי, ולא מושג מופשט. הוא האמין שלא ניתן להבין או להשוות את אלוהים לדברים אחרים.
הגדרות של אלוהים שאינו אישי
בפנתאיזם האל והטבע הם ישויות זהות. בראייה זו מדעי הטבע עוסקים בעצם בטבעו של האל. הגדרה זו של אלוהים יוצרת את הבעיה הפילוסופית שיקום עם אלוהים ויקום ללא אלוהים זהים, מלבד המילים המשמשות לתיאורו.
הדאיזם והפנאנתאיזם טוען כי יש אלוהים שהוא נפרד, או נפרש מעבר ליקום (נפרש מעבר לזמן או המקום, או בצורות אחרות). הדאיזם מכחיש כי אלוהים מתערב בתפעול היקום, כולל תקשורת עם בני אדם באופן אישי. התפיסה שאלוהים לעולם לא מתערב או מתקשר עם היקום, או שאולי התפתח ליקום (כמו בפנתאיזם), מקשה, אם לא בהגדרה, על הבחנה בין יקום עם אלוהים לבין אחד בלי.
ויכוח לגבי האופן שבו ניתן להוכיח תאיזם
אסכולה אפולוגטיקית נוספת, כולל של הוגים הולנדים ואמריקאים קלוויניסטים (כמו אברהם קויפר, בנג'מין וורפילד, הרמן דויוורד), הופיעה בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20. אסכולה זו נוסדה על ידי קורנליוס ואן טיל, וכונה בכינוי העממי "אפולוגטיקה מראש" (אם כי ואן טיל עצמו הרגיש ש"אפולוגטיקה טרנסצנדנטלית" תהיה כותרת מדויקת יותר). ההבחנה העיקרית בין גישה זו לבין הגישה הראייתנית הקלאסית היא, שהיא מניחה מראש שאין כל יסוד משותף בין המאמין ללא-מאמין, למעט מה שהלא-מאמין מכחיש, כלומר הנחת האמת של תפיסת העולם התאיסטית. במילים אחרות, המחזיקים בתפיסת ה"אפולוגטיקה מראש" אינם מאמינים כי ניתן להוכיח את קיומו של אלוהים על ידי פנייה לעובדות גולמיות, לא מפורשות, שמשמעותן (תאורטית) זהה לאנשים בעלי תפיסות עולם שונות במהותן, מכיוון שהם מכחישים כי כזה מצב הוא אפילו אפשרי. לטענתם, ההוכחה האפשרית היחידה לקיומו של אלוהים היא שאותה אמונה ממש היא התנאי ההכרחי להבנת כל החוויה והפעולה האנושית. הם מנסים להוכיח את קיומו של אלוהים באמצעות ערעור על נחיצותה הטרנסצנדנטלית של האמונה - בעקיפין (על ידי פנייה להנחות היסוד של תפישת עולמו של הלא מאמין) ולא באופן ישיר (על ידי פנייה לאיזושהי עובדה משותפת). בפועל אסכולה זו משתמשת במה שמכונה טיעונים טרנסצנדנטיים. הם טוענים כי הם מוכיחים כי כל ניסיון אנושי ופעולה (אפילו מצב של חוסר אמונה, עצמו) הם הוכחה לקיומו של אלוהים, מכיוון שקיומו של אלוהים הוא התנאי ההכרחי להבנתם.
אתאיזם
המסקנה האתאיסטית היא שהטיעונים והראיות מצביעים על כך שאין סיבה מספקת להאמין שקיימים אלים כלשהם, וכי חוויות דתיות סובייקטיביות אישיות אומרות משהו על החוויה האנושית ולא על הטבע והמציאות עצמה; לכן, אין שום סיבה להאמין שאלוהים קיים.
אתאיזם חיובי
אתאיזם חיובי (המכונה גם "אתאיזם חזק" ו"אתאיזם קשה ") הוא סוג של אתאיזם הטוען כי לא קיימים אלוהויות. האתאיסט החזק טוען במפורש את אי קיומם של אלים.
אתאיזם שלילי
אתאיזם שלילי (המכונה גם "אתאיזם חלש" ו"אתאיזם רך") הוא כל סוג של אתאיזם שאינו חיובי, בו אדם אינו מאמין בקיומם של אלוהויות, אך אינו טוען במפורש שהם לא קיימות.
אגנוסטיות
אגנוסטיזם הוא התפיסה לפיה ערכם האמיתי של טענות מסוימות - במיוחד טענות בדבר קיומה של אלוהות כלשהי, אך גם טענות דתיות ומטאפיזיות אחרות - אינו ידוע או שאינו ניתן לידיעה. אגנוסטיות אינה מגדירה את האמונה או חוסר האמונה באלים; אגנוסטים עשויים עדיין להזדהות כתאיסטים או אתאיסטים.
אגנוסטיות חזקה
אגנוסטיקה חזקה היא האמונה שלא ניתן לבני אדם לדעת אם קיימים אלוהויות או לא.
אגנוסטיות חלשה
אגנוסטיות חלשה היא האמונה כי קיומם או אי קיומם של אלוהויות אינו ידוע אך לא בהכרח בלתי ניתן להכרה.
תאיזם אגנוסטי
תאיזם אגנוסטי הוא התפיסה הפילוסופית המקיפה גם תאיזם וגם אגנוסטיקה. תאיסט אגנוסטי מאמין בקיומם של אל או אלוהים, אך רואה את בסיס התפיסה הזו כבלתי ידועה או כלא ניתנת לידיעה מטבעה. תאיסטים אגנוסטיים עשויים גם להתעקש על בורות באשר לתכונות האלים שהם מאמינים בהם.
אתאיזם אגנוסטי
אתאיזם אגנוסטי הוא עמדה פילוסופית המקיפה את האתאיזם והאגנוסטיות. אתאיסטים אגנוסטיים הם אתאיסטים משום שאינם מחזיקים באמונה בקיומה של אלוהות כלשהי ואגנוסטים מכיוון שהם טוענים כי קיומה של אלוהות אינו ניתן לעקרון או שאינו ידוע כרגע למעשה. התאולוג רוברט פלינט מסביר:
אפתאיזם
אפתאיסט הוא מי שאינו מעוניין לקבל או להכחיש טענות לפיהן אלים קיימים או אינם קיימים. אפתאיסט חי כאילו אין אלים ומסביר תופעות טבע ללא התייחסות לאלים כלשהם. קיומם של אלים אינו נדחה, אך עשוי להיות מוגדר מיותר או חסר תועלת; אלים אינם מספקים מטרה לחיים ואינם משפיעים על חיי היומיום, על פי תפיסה זו.
איגנוסטיות
האיגאיסט בדרך כלל מסיק כי לא שווה לדון בשאלת קיומו או אי-קיומו של אלוהים, מכיוון שמושגים דוגמת "אלוהים", בדרך כלל אינם מוגדרים מספיק או אינם מוגדרים בבירור. איגנוסטיות (או איגתאיזם או איגנוסטיציזם) הוא העמדה התאולוגית שכל עמדה תאולוגית אחרת (כולל אגנוסטיזם ואתאיזם) מניחה יותר מדי לגבי מושג האל ומושגים תאולוגיים רבים אחרים. ניתן להגדירו כמקיף שתי השקפות קשורות לגבי קיומו של אלוהים. התפיסה שיש להציג הגדרה קוהרנטית של אלוהים לפני שניתן לדון בצורה משמעותית בשאלת קיומו של אלוהים. יתר על כן, אם הגדרה זו אינה ניתנת להפרכה, האיגאיסט לוקח את העמדה הלא-קוגניטיבית התאולוגית לפיה שאלת קיומו של אלוהים (לפי הגדרה זו) היא חסרת משמעות. במקרה זה, מושג האל אינו נחשב לחסר משמעות; המונח "אלוהים" נחשב לחסר משמעות. ההשקפה השנייה היא שם נרדף לאי-קוגניטיביזם תאולוגי, ומדלגת על השאלה הראשונה לשאול "מה הכוונה ב'אלוהים'?" לפני שהכריז על השאלה המקורית "האם אלוהים קיים?" כחסרי משמעות.
טיעונים לוגיים
בספר מכלול התאולוגיה יצירה שחוברה במאה ה-13 על ידי התאולוג הנוצרי תומאס אקווינס, מוצגים חמישה טיעונים לוגיים לקיומו של האל. טיעונים אלה מבוססים על אונטולוגיה אריסטוטלית ומשתמשים בטיעון הרגרסיה האינסופי. אקווינס לא התכוון להוכיח במלואו את קיומו של אלוהים, אלא הציע את חמשת הטיעונים כשלב ראשון, אותם פיתח מאוחר יותר בספר. הדיון מתחיל בשאלה כלשהי, לדוגמה: "האם האל קיים?"; "האם ניתן לתאר את האל במילים?" וכדומה. התשובה הראשונית היא "נראה שלא" או "נראה שכן". ולכך מובאים טיעונים לוגיים המחזקים את התשובה. לאחר שסיים למנות את הטיעונים הללו, תומאס אקווינס מבצע "מהפך" בתשובתו, ומספק הסבר אחר, הפוך מתשובתו הראשונה. בשלב זה הוא מתחיל לסתור את הטענות הראשונות לפי הסדר שמנה אותן. לבסוף תומאס מסיים בקביעה חד-משמעית כלשהי המסכמת ומיישבת את הקונפליקט בנושא הנדון.
בנוסף, בהנחה והגדרת אלוהים היא עצם בלי חסרונות ואין סופי, שפינוזה הציע כמה ראיות משלו לקיומו :
ראשית כל, בהתבססות על טענת דיקארט שקיים עצם מושלם ואין סופי, שהרי כל החושב יודע בוודאי שמחשבתו קיימת - "אני חושב, משמע אני קיים" (מלטינית: Cogito ergo sum, קוֹגִיטוֹ אֶרְגוֹ סוּם, ובקיצור הקוגיטו), במילים אחרות, מושכל השלימות תובע את ההנחה שמצוי עצם שלם, וממנו מתחייבות בהכרה כל המחשבות הקיימות. מכאן מוכח קיום של עצם מושלם שאינו מוגבל כל עיקר, הוא העצם המוחלט שמציאותו בו בעצמו.
בנוסף, סיבת מציאות העצם מונחת בתוכו הוא, ומאחר שכלל הסיבתיות מחייב שכל עצם שיש לו סיבה להתקיים מן הדין שיתקיים, הרי שיש לו תמיד סיבה למציאותו, ובכך העצם השלם מוכרח המציאות הנצחית הוא.
ועוד, לא תיתכן סיבה שעצם כזה לא יהא קיים כל דבר המצוי מוכרח הוא שתהא סיבה למציאותו בו בעצמו או מחוצה לו, כשם שכל דבר שאינו מצוי מן הדין שתהא קיימת סיבה לאי מציאותו בו בעצמו או מחוצה לו, למשל: האדם החי וקיים, שסיבת מציאותו היא מחוצה לו בהוריו, ולעומתו עיגול מרובע שסיבת אי מציאותו היא בו בעצמו, מכיוון שהוא מכיל סתירה מיניה וביה משום שמציאותו היא מחוסרת הגיון ולפיכך היא בלתי אפשרית. ובכן לגבי היש האינסופי לא תיתכן סיבה מחוצה לו לאי מציאותו מכיוון שבשל אינסופיותו אין דבר הקיים מחוצה לו, אי אפשרית סיבה כזאת גם בו בעצמו, מפני שבאופן כזה לא היה בכלל קיים לעולם, ומה שאינו קיים אינו יכול לסובב שום דבר; והואיל שלא תיתכן סיבה לאי מציאותו של העצם האינסופי לא בתוכו ולא מחוצה לו, הרי שהוא מוכרח המציאות.
טיעונים קוסמולוגים
הטיעון הקוסמולוגי מבוסס על הנחת הציר שלכל אירוע חייבת להיות סיבה ושאלוהים הוא הסיבה הראשונית. ל"אלוהים" כאן לא מיוחסות תכונות כלשהן, לבד משמו והיותו "הסיבה הראשונית", כך שלמעשה אין כאן הוכחה או אף ניסיון להוכחה כי אכן קיימת אותה ישות המכונה "אלוהים" שלה התכונות המיוחסות לה בדרך כלל.
מבחינה לוגית, טיעון הסיבה הראשונית הוא בעל המבנה הבא:
יעקב מנדל (פרפקט)
יעקב מנדל (בהונגרית: Mendel Jakab) היה "הפרפקט היהודי" המפורסם ביותר בממלכת הונגריה (praefectus omnium Judaeorum). הוא היה למעשה מנהיג הקהילה היהודית בהונגריה ונשיא הקהילה היהודית בבודה. על פי מקורות מסוימים הוא כיהן בתפקיד זה בהונגריה בין השנים 1470 עד 1516, ולפי מקורות אחרים, בין השנים 1493 עד 1522.
מינויו
המסמך ההיסטורי העתיק ביותר המוזכר בו יעקב מנדל מתוארך לשנת 1482, אז כבר מילא את תפקיד הנשיא של כל היהודים שחיו בהונגריה. כאשר הקים מתיאש הראשון, מלך הונגריה את הפרפקטורה היהודית במטרה לקשר בין הקהילה היהודית לבין הממלכה מינה אותו לעמוד בראשה. לראשונה מונה חבר בקהילה היהודית למשרה, בניגוד לנוהג הקודם בו הייצוג המשפטי של היהודים היה באחריותו של אציל בכיר נוצרי. בנוסף לתפקידו כמקשר בין היהודים לבין המלוכה היו לפרפקט זכויות נרחבות גם בתוך הקהילה היהודית. יעקב מנדל הוציא גם איגרות ותעודות שאותן אשרר והחתים בחותמו האישי עם סמלו האישי וגם עם דיוקנו, שהיה ייחודי בפרקטיקה האירופית של התקופה. בהתבסס על החותם שנשמר בארכיון של קושיצה, צייר ליפוט גדה דיוקן אותנטי של הפרפקט עבור המוזיאון והארכיון היהודי-הונגרי בשנות העשרים של המאה העשרים.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
לא נמצאו עדויות מדעיות לקיומו של אלוהים. לכן, הקונצנזוס המדעי הוא כי קיים אלוהים אינו ידוע.
יעקב מנדל (פרפקט)
זכויות יתר
מנדל נתמך על ידי המלך מתיאש וקיבל כל מיני הטבות. לדוגמה, כשיאנוש אלדרבוך מאבראו לא שילם את חובו במועד למנדל, הוציא מתיאש מכתבים מלכותיים שהורו לכל הרשויות במדינה לעצור את צמיתי אלדרבוך, לתפוס את כל רכושם ולהעבירו לסוכניו של מנדל. בהזדמנות אחרת המלך הורה לנבחרי העיר ברטיסלאבה להסדיר את תביעתו של מנדל לפני כל שאר הנושים של תושב העיר בשם בינברג. בשנת 1505 העניק המלך מכתב הגנה ליעקב מנדל ולמשפחתו כאשר נאלצו לברוח לברטיסלאבה במהלך רדיפת היהודים בבודה.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
כמו שאיננו מעלים על דעתנו, שחוקר חלל יקבע כי בכוכב כלשהו חיים בוודאות חיזרים, מבלי שיספק לנו הוכחה מדעית לכך. ולא נוכל להסתפק בטיעון שזו תחושה שלו. כך עיקרי האמונה העוסקים בבריאה, בהשגחה, בשכר ובעונש ובעולם הבא, שיש להם יומרה מדעית־אונטולוגית. מחייבים גם הוכחה מדעית מספקת. המאמין הקובע שיש בורא לעולם ויש שכר ועונש, השגחה פרטית ואולי גם העולם הבא קיים, למעשה קובע שהתרחש אירוע ממשי ואמיתי, או רצף של אירועים ממשיים בטבע. לפיו אנו, בני האדם, לא רק חווים זאת, אלא מצויים תחת מנגנון אמיתי של שכר ועונש בין בורא העולם לבינינו. הקביעה שאלוהים משגיח עלינו באופן פרטי, גם היא בעלת אופי מדעי. כך גם הקביעה שלעיתים הוא גומל לנו, בעולם הזה או בעולם הבא, ועושה כן על פי מפתח כלשהו שאינו ידוע לנו, שהרי נסתרות הן דרכי האל. כל האמירות האלה הן בעלות יומרה מדעית המחייבת הוכחה, וזו לא קיימת בנמצא.
הזורעים
הזורעים הוא מושב דתי השוכן בשיפולי בקעת יבנאל שמדרום-מערב לטבריה, ומשתייך למועצה האזורית הגליל התחתון.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
סטיבן הוקינג ולאונרד מלודינוב בספרם "תוכנית אב" העלו את הטענה שמכניקת הקוונטים ותורת היחסות יחד עוזרות לנו להבין כיצד יקומים היו יכולים להיווצר יש מאין. הם כתבו:
יעקב מנדל (פרפקט)
מעמד רם
יעקב מנדל היה אדון כה רם שבחתונתם של המלך מתיאש וביאטריקס בשנת 1476, מנדל רכב בראש להקת פרשים לקראת הזוג המלכותי, כשחרב בידו. (בתקופה זו, במערב אירופה, יהודי לא הורשה לרכב על סוס בכלל או לשאת נשק כלשהו, והיה עליו לענוד טלאי צהוב בולט על בגדיו). הרב שמואל קוהן כתב וציטט אביר אלמוני מהעיר ארפורט על תהלוכת היהודים בשיירת החתונה: בכניסה לטירת בודה, "...רכב בראש היהודים הפרנס הקשיש שלהם ולידו בנו, גם הוא על סוס, עם חרב שלופה וסל כסף שבתוכו היו מטבעות כסף במשקל רב. אחריהם רכבו עשרים וארבעה אבירים, כולם בגלימות סגולות, עם שלוש נוצות יען בכובעיהם." בהכתרתו של אולסלו השני, מלך בוהמיה והונגריה הופיע מנדל מלווה בעשרים וארבעה פרשים בשריון מבהיק. על פי מקורות מסוימים, אחד המוצגים העתיקים החשובים ביותר השמורים במוזיאון היהודי ההונגרי בבודפשט, היא חרב עם כתובות בעברית, שהיסטוריונים ובעיקר המסורת העממית היהודית ההונגרית מחשיבים אותה כ"חרב הקדושה של יהודי הונגריה", שהייתה בבעלות יעקב מנדל.
הזורעים
המושב הוקם בשנת 1939 כיישוב חומה ומגדל. מייסדי היישוב היו יוצאי "ברית חלוצים דתיים" (בח"ד) מגרמניה ומהולנד. לאחר מלחמת העולם השנייה הצטרפו אליהם קבוצה של יוצאי הבריגדה היהודית והצבא הבריטי, וכן קבוצה של ניצולי השואה ומשוחררי מחנות ההסגר בקפריסין שבחרו להתיישב בהזורעים. ב-1958 הגיעה קבוצה נוספת של עולים מצפון אפריקה, וכולם יחד ניהלו במקום אורח חיים שיתופי והתמודדו עם אתגרי החיים והחקלאות שהיו אז.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
הביולוג הבריטי ריצ'רד דוקינס בספרו יש אלוהים?, בסוף פרק 4, הנקרא "מדוע כמעט ודאי אין אלוהים", מסכם את טיעוניו לאי-קיומו של אלוהים:.
יעקב מנדל (פרפקט)
ארמונו ובית הכנסת
ארמונו של מנדל - כפי שאנו מכירים אותו כבר כיום - ניצב בזמנו על החלקה הריקה כיום ברחוב מיהאי טאנצ'יץ' 23 בבודה. בחצר הארמון שפנתה לטיילת שעומדת היום מצודת הדייגים, בנה הפרפקטורט היהודי את בית הכנסת הגדול של הקהילה האשכנזית בבודה, ככל הנראה בשנת 1461. זה היה אחד מבתי הכנסת הגדולים באירופה של ימי הביניים, שלושה אולמות בשטח כולל של כ-300 מ"ר (בשטח בסיס של 26.26x10.73 מטר וכ-9 מטר גובה). יש להניח שבית הכנסת נבנה על ידי האמנים הבנאים של חצר המלוכה בסגנון גותי מאוחר ובעיטור עשיר. הבניין נהרס על ידי הכוחות הנוצרים ששחררו את טירת בודה מהטורקים בספטמבר 1686.
הזורעים
בשטח המושב ובסמוך לו נמצאים שרידיהן של סרגונה, ציידתה, עטוש ודמין. ממזרח למושב עובר רכס פוריה, וממערב לו נמצאים בקעת יבנאל, נחל יבנאל, נחל אדמי, שמורת רכס אדמי והיישובים יבנאל ושרונה.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
קנקן התה של ראסל הוא אנלוגיה אשר טבע לראשונה הפילוסוף הבריטי ברטראנד ראסל, ואשר נועדה להפריך את הטיעון שגורס כי במקרה של אמונה דתית, שאי אפשר להפריכה, נטל ההוכחה עובר אל הספקן ועליו להוכיח שהאמונה לא נכונה.
הזורעים
היסטוריה
בשנת 1934 הקימו חברי תנועת בח"ד (ברית חלוצים דתיים) קיבוץ בחוות ההכשרה של "דת וארץ" באלמלו (Almelo), עיירה במזרח הולנד, שיועד לצעירים יהודים מגרמניה. לחברים היו מגורים וחדר אוכל משותפים, והם עבדו בחצרות האיכרים המקומיים שעסקו בעיקר במשק החלב. חלק מהחברים עברו הכשרה אצל בעלי מלאכה, ולמדו מקצועות ששימשו אותם לאחר העלייה לארץ. הם ניהלו חיים רוחניים, למדו עברית, ידיעת הארץ ועסקו בלימוד תורה. חלק מהחברים היו מהולנד.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
הטַענה נכתבה לראשונה במאמר "הֲיש אלוהים?", ששלח ראסל למגזין Illustrated ב-1952, אולם המגזין לא פרסם את המאמר.
הזורעים
היסטוריה
קצב העלייה של חברי קבוצת ההכשרה היה תלוי בקבלת הסרטיפיקטים משלטונות המנדט הבריטי. כשהגיעו לארץ הם התפזרו למקומות שונים, והוחלט שיעבדו כפועלים חקלאיים בודדים בפרדסים ובמשקים.
קיומו של אלוהים
טיעונים לוגיים
הטיעון מהחיסכון (תוך שימוש בתערו של אוקאם) טוען כי מאחר שתיאוריות טבעיות (לא על טבעיות) מסבירות כראוי את התפתחות הדת והאמונה באלים, קיומם האמיתי של גורמים על טבעיים כאלה מיותר, וניתן לדחותו אלא אם כן אחרת הוכח כי נדרש להסביר את התופעה.
הזורעים
היסטוריה
כשיוסף בר הגיע לארץ הוא החל לבדוק כיצד יוכל לעבוד כאיכר עצמאי במשק חקלאי הנמנה עם מושב עובדים שומר מצוות. הוא יצר קשר עם חבריו להכשרה בהולנד, ארגן אותם לקבוצה, והופיע בשמה בפני המרכז החקלאי של הפועל המזרחי. כל חבר שילם חצי לירה לחודש על מנת לכסות את ההוצאות הארגוניות הראשונות, סכום שהיה גבוה עבור פועלים חקלאיים באותה תקופה כיוון שלעיתים הרוויחו רק לירה או שתיים לחודש, בנוסף ללינה ולכלכלה. בעקבות שתדלנותו של קסטנבאום הסכימה הסוכנות היהודית להקצות לארגון, שנקרא "הזורעים", מחנה עבודה בחולות נחלת יהודה, מול בית החרושת ללבני סיליקט.
קיומו של אלוהים
בעיית העל טבעי
בפילוסופיה של המדע על פי קרל פופר, האמונה באל על טבעי היא מחוץ לתחום הטבעי של החקירה המדעית, מכיוון שכל ההשערות המדעיות חייבות להיות בעלות קריטריון ההפרכה בעולם הטבע. תפישת "המגיסטריה הלא חופפת" שהציע סטיבן ג'יי גולד גורסת גם כי שאלת קיומו (או אי קיומו) של האל אינה רלוונטית למדע ומעבר לה.
מדענים פועלים לפי השיטה המדעית, שבתוכה יש לאמת תיאוריות על ידי ניסוי פיזי. רוב התפיסות הבולטות של אלוהים מעידות במפורש או ביעילות על הוויה שלא ניתן לבחון את קיומה על ידי הוכחה או הפרכה. לכן, שאלת קיומו של אלוהים נמצאת מחוץ לתחום המדע המודרני בהגדרתו. הכנסייה הקתולית טוענת כי הידיעה על קיומו של אלוהים היא "האור הטבעי של התבונה האנושית". פידאיסטים טוענים כי האמונה בקיומו של אלוהים אינה יכולה להיות מודגמת או מופרכת, אלא נשענת על אמונה בלבד.
הזורעים
היסטוריה
חברי הקבוצה חיפשו עבודות במקומות מרוחקים יותר. ב-21 במרץ 1938 השתתפה קבוצה מהזורעים בעלייה לחניתה, והתגוררה שם במשך מספר חודשים. קבוצה אחרת עבדה בהקמת הגדר הצפונית שנועדה למנוע חדירת כנופיות לארץ. הם התגוררו במחנות ארעיים לאורך תוואי הגדר מהכנרת עד ראש הנקרה ובתנאים ירודים. חברי הקבוצה השתתפו גם במחנות עבודה שאורגנו על ידי מחלקת העבודה של הפועל המזרחי.
קיומו של אלוהים
בעיית העל טבעי
פוזיטיביסטים לוגיים דוגמת רודולף קרנפ ואלפרד ג'ולס אייר ראו בכל דיון על אלים כשטות מילולית. מבחינת הפוזיטיביסטים הלוגיים וחסידיהן של אסכולות דומות, אמירות אודות חוויות דתיות לא יכולות להיות בעלות ערך אמת, והן נחשבות חסרות משמעות, מכיוון שאמירות כאלה אינן כוללות אמות מידה ברורות. כפי שניסח זאת הביולוג הנוצרי סקוט סי טוד: טענה זו מגבילה את תחום המדע לנצפה אמפירית. ומגבילה את נחלת האל ללא ניתן להוכחה.
יחד עם זאת, הרמב"ן טוען שהטבע בעצמו שווה לעל טבעי, כי אלוהים מוגדר ככזה שיכול לעשות את שניהם, מכאן שבעצם הטבע והפיזיקה עצמה הם גם כן סוג של "נס", רק שאלוהים החליט שהם יהיו הנורמה של המציאות, ועל כן הגדרת שלילת אלוהים על ידי ייחוסו לעל-טבעיות לא רלוונטית.
הזורעים
היסטוריה
בעקבות המצב הקשה במושבה מצפה הסמוכה לטבריה, החליטו המוסדות המיישבים לתגבר אותה. לקראת סוף 1938 עברו חברי ארגון "הזורעים" למצפה ותגברו את כוח העבודה והשמירה במקום. הם הקימו מחנה ורכשו ציוד ובהמות בסיוע פיק"א. כמו כן דאגה להם פיק"א לעבודה בייעור, והעבירה לטיפולם את יער צבי הסמוך.
קיומו של אלוהים
טבע ההוכחות והטענות
הפיזיקאי ג'ון פולקינגהורן מציע כי האנלוגיה הקרובה ביותר לקיומו של אלוהים בפיזיקה היא רעיונות מכניקת הקוונטים, שהם לכאורה פרדוקסלים אך הגיוניים לנתונים שונים מאוד.
הזורעים
עלייה על הקרקע
היישוב עלה על הקרקע בליל 23 במאי 1939, ערב חג השבועות תרצ"ט, במסגרת עלייה מאורגנת של שבעה יישובי חומה ומגדל שעלו באותו יום כתגובה לפרסום הספר הלבן במאי 1939. בטרם העלייה, חברי ארגון "הזורעים" בנו חלקי חומה ומגדל מקורות עץ שהובאו למושבה. אנשי ארגון "הזורעים" עלו לקרקע לאדמות פיק"א בחורבת סרג'וני הנמצאת במורדות הדרום-מערביים של רמת פוריה. כדי למנוע את העלייה לקרקע, כיתר הצבא הבריטי את המושבה לפנות בוקר. לאחר שלא נצפתה כל התרחשות הבין הכוח הבריטי שהמתיישבים, שנודע להם מראש על כוונות הצבא הבריטי, הקדימו אותם ויצאו לנקודת ההתיישבות לפני הגעתם. כאשר כוחות הצבא הבריטי הגיעו לנקודת ההתיישבות בסרג'וני כבר עמדו החומה והמגדל על תילם, והמתיישבים עסקו במילוי חצץ בין לוחות העץ של החומה.
קיומו של אלוהים
טבע ההוכחות והטענות
אלווין פלנטינגה משווה את שאלת קיומו של אלוהים לשאלת קיומם של "מוחות אחרים", וטוען כי את שניהם לא ניתן "להוכיח" כנגד ספקן נחוש.
הזורעים
עלייה על הקרקע
בשנת 1944, בעקבות היעדר מקור מים שיאפשר גידולי שלחין, החליטו המוסדות להעביר את המתיישבים כ-2.5 ק"מ דרומה לתוך בקעת יבנאל, למקום בו שוכן המושב היום, שם הייתה אפשרות לבצע קידוח מים. חברי ארגון "הזורעים" התמזגו במקום החדש עם קבוצת חברים ממתיישבי ארגון הירדן שעברו למקום מחוות ביתניה שבעמק הירדן.
קיומו של אלוהים
טבע ההוכחות והטענות
פילוסופים, דוגמת לודוויג ויטגנשטיין, בעלי תפיסה הנחשבת אנטי-ריאליסטית, מתנגדים לטיעונים פילוסופיים הקשורים לקיומו של האל. למשל, צ'ארלס טיילור טוען שהאמיתי הוא מה שלא ייעלם. אם איננו יכולים להפחית את הדיבורים על אלוהים לכל דבר אחר, או להחליפו או להוכיח שהוא כוזב, אז אולי אלוהים אמיתי כמו כל דבר אחר.
בספרו "מסה על עקרונות דעת האדם", משנת 1710 ג'ורג' ברקלי טען ש"מחשבה עירומה" אינה יכולה להתקיים, וכי תפיסה היא מחשבה; לכן ניתן להוכיח שרק תודעה קיימת, שכן כל השאר הוא רק רעיון המועבר על ידי תפיסה. מכאן ברקלי טען כי היקום מבוסס על התבוננות ואינו אובייקטיבי. עם זאת, הוא ציין כי היקום כולל "רעיונות" שאינם מורגשים עבור בני האדם, וכי על כן, חייב להתקיים ישות-על יוֹדֵעַת הַכֹּל, אשר תופסת דברים כאלו. ברקלי הביא טיעון זה כהוכחה לקיומו של האל הנוצרי.
הזורעים
עלייה על הקרקע
לפני הגעת חברי הזורעים התקיימה במקום נקודת התיישבות שנקראה שורשים או לוביה. במקור הוקמה הנקודה על ידי ארגון "אחוה" של הנוער הציוני ב' על אדמות שנרכשו על ידי פיק"א מתושבי הכפר הערבי לוביה והייתה, כמו הזורעים, אחת משבע נקודות ההתיישבות שהוקמו ב-23 במאי 1939 כיישובי חומה ומגדל. כעבור כשנה נטשה קבוצת "אחוה" את המקום, במקומה התיישבה בנקודה קבוצת "שורשים", שהשתייכה אף היא לתנועת הנוער הציוני ב'. קבוצת שורשים התפרקה ועזבה את המקום זמן קצר לפני הגעת חברי הזורעים. רוב חבריה חזרו לקבוצת האם שלהם, תל יצחק, ואחרים הצטרפו לקיבוץ ניצנים.
קיומו של אלוהים
טבע ההוכחות והטענות
ק.ס. לואיס, בספרו "נצרות גרידא" ובמקומות אחרים, העלה את ה"טיעון מרצון". הוא הציג שלכל הרצונות הטבעיים יש חפץ טבעי. אחד צמא, ויש מים להרוות את הצמא הזה; אחד רעב, ויש אוכל שישביע את הרעב הזה. לאחר מכן טען כי הרצון האנושי לצדק מושלם, לשלום מושלם, לאושר מושלם ולערכים לא מוחשיים אחרים מרמז מאוד על קיומם של דברים אלו, אם כי הם נראים בלתי ניתנים להשגה בעולם הזה. הוא הוסיף כי הרצונות הבלתי ניתנים לסיפוק של חיים אלו מרמזים מאוד על כך שאנו מיועדים לחיים אחרים, בהכרח נשלטים על ידי אלוהים שיוכל לספק את החומרים הלא מוחשיים הרצויים.
ודנטה
קיום האמת המוחלטת הוא יסוד מרכזי בתורת ההכרה בודנטה, אסכולה בפילוסופיה ההודית, אשר עוסקת בטבע המציאות. בתפיסת ה"אצ'ינטיה בהדה-אבהדה" בתרגום מסנסקריט "הבדל-אי-הבדל בלתי-נתפש". בהבדל-אי-הבדל, הכוונה היא ליחס שבין העולם לאלוהים. מצד אחד, אי-אפשר להכחיש את קיומו העצמאי של אלוהים שברא את העולם; מצד שני, הבריאה לעולם אינה נפרדת מאלוהים לחלוטין והדבר מתבטא לא רק בהשגחה עליונה, אלא גם ברמה מסוימת של זהות בין העולם לבוראו. השניות המדוברת אינה מבדילה בין העולם לאלוהים, אלא מתייחסת לשניות שבתפישת ההבדל ביניהם. היחס הבו-זמני של הבדל ואחדות בין העולם לאלוהים אינו נתפש על ידי השכל, אך ניתן לחוותו במהלך ההתמסרות לאלוהים (בהאקטי).
הזורעים
עלייה על הקרקע
בשנת 1946 נחנכו 25 בתי הקבע הראשונים. הבתים תוכננו בידי האדריכל והאמן מאיר בן אורי.
קיומו של אלוהים
הסברים פסיכולוגיים
בקרב מאמיני דתות שונות מקובל לראות כפירה באל (אפיקורסות) אמצעי פסיכולוגי שנועד להתיר לכופר לפרוק מעליו את המחויבות למוסר ולנהוג בנהנתנות.
מאידך, מספר חוקרים הציעו הסברים פסיכולוגיים או סוציולוגיים לאמונה בקיומו של אלוהים.
הזורעים
עלייה על הקרקע
בשנים הראשונות לאחר קום המדינה נותר המושב ללא דרך גישה סלולה, והדבר גרם סבל רב לתושבים, במיוחד בחודשי החורף כאשר אדמת בקעת יבנאל הכבדה הפכה לבוצית. העיכוב נבע מתוכנית ההשקיה בהובלת מנהל אגף המים במשרד החקלאות, שמחה בלאס. התוכנית הייתה להציף חלק מבקעת יבנאל, כלל חלק משטח המושב, ולהפכה לאגם לצורכי השקיה. עם דחיית התוכנית בשנת 1954, התאפשרה סלילת דרך גישה למושב.
קיומו של אלוהים
הסברים פסיכולוגיים
חלק נרחב מענפים בעולם הפסיכולוגיה כדוגמת ויקטור פרנקל מתבססים שהאדם סובב סביב המשמעות "שאלות קיום" כדברי ניטשה-האדם מחפש משמעות" הרי רוב בני האדם שואלים לעיתים קרובות שאלות קיומיות כמו "מדוע אנחנו כאן?" ו"האם לחיים יש מטרה?". מספר פסיכולוגים העלו השערה כי אמונות דתיות עשויות לגייס מנגנונים קוגניטיביים על מנת לענות על שאלות אלו. כך לדוגמה, קל מאוד לשכנע אנשים שהעולם הבא קיים, פשוט כי הם מאוד רוצים שזה יהיה נכון. ויליאם ג'יימס הדגיש את המאבק הדתי הפנימי בין מלנכוליה לאושר, והצביע על טראנס כמנגנון קוגניטיבי. זיגמונד פרויד הדגיש הפחד והכאב, את הצורך בדמות הורית חזקה, את האופי האובססיבי של הטקס הדתי ואת המצב המהפנט שקהילה יכולה לגרום לעצמה, כגורמים תורמים לפסיכולוגיה של הדת.
הפסיכולוג האבולוציוני פסקל בויר, בספרו "הדת מוסברת" (Religion Explained), המבוסס בין השאר על עבודתו בשטח האנתרופולוגי, מתייחסת לאמונה באלוהים כתוצאה של נטייתו של המוח האנושי לגילוי סוכנות. בויאר מציע שבגלל לחצים אבולוציוניים, בני האדם נוטים לשייך אירועים לגורם או כוח מתווך, גם במקרה שאין הוא קיים. לדעתו של בויר, האמונה בישויות על טבעיות מתפשטת ומתקבעת תרבותית מפני שהם מתקבעים בזיכרון הקולקטיבי. הפסיכולוגיה האבולוציונית, רואה בדת כתוצר לוואי של התפתחות המוח והיכולות הקוגניטיביות הגבוהות שלו, שלא קיימות אצל בעל חיים אחר. האמונה דתית "מתלבשת" על אותן נטיות שכבר קיימות במוח למטרות אחרות. למשל, לבני אדם יש נטייה טבעית להתייחס ולזכור אירועים לא צפויים ויוצאי דופן, אבל לא מוזרים בצורה קיצונית. מחשבות על אלוהים או על כוחות על טבעיים אחרים מתאימים היטב להגדרה הזו. הם פועלים בניגוד להיגיון בצורה מינימלית, מוזרים מספיק כדי למשוך את תשומת ליבנו, אבל לא מוזרים מדי כך שנדחה אותם על הסף. האנתרופולוג סקוט אטראן, בספרו "In Gods We Trust: The Evolutionary Landscape of Religion" מביא טענות דומות ומוסיף את ההיבטים החברתיים של אמונה משותפת.
הזורעים
עלייה על הקרקע
בסוף שנות השמונים של המאה העשרים נקלע המושב לחובות כבדים כחלק ממשבר חובות המושבים. המושב נחלץ מהחובות באמצע שנות התשעים, לאחר שבמסגרת יישום חוק גל מונה משקם לאגודה השיתופית שקבע את הסדר חובות לאגודה ולחברים. כמו כן קבע בית המשפט שהשתת הריביות של חובות האגודה על החברים נעשתה שלא כדין, ושחרר את החברים מתשלום הריביות. כחלק מתהליך הסדרת החובות, הופרטו או חוסלו פעילויות שונות של האגודה, כגון המחלבה, איגום הכלים, ובית המכונות (המוסך).
אופי היישוב
במושב כ-200 משפחות. חלקם חברים באגודה השיתופית והשאר תושבים.
במושב פועלת ישיבת אורות הזורעים שהיא ישיבה תיכונית-סביבתית. הישיבה הוקמה בשנת 2003 ורבים מהמורים ואנשי צוות הישיבה הם תושבי המושב.
רב המושב כיום הוא הרב יונתן דון יחייא, מתלמידי הרב יעקב שפירא.
Worth the Wait
Worth the Wait (בעברית: שווה את ההמתנה) הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת-יוצרת הקנדית לינדזי אל. המיני-אלבום יצא לאור ב-24 במרץ 2017, על ידי חברת התקליטים סטוני קריק. מתוך המיני-אלבום יצא הסינגל "Waiting on You", שזכה להצלחה בקנדה.
המיני-אלבום הגיע למקום השביעי במצעד האלבומים העצמאיים.
רקע
בתוך האלבום נכלל הלהיט "Criminal". השיר זכה להצלחה חסרת תקדים כאשר כבש את פסגת מצעד שירי הקאנטרי של קנדה בסמוך לצאתו, דבר שהפך אותו לשיר הסולו הנשי הראשון של זמרת קנדית שהצליח לעשות זאת, מאז שנת 2008. במצעד שירי הקאנטרי שבארצות הברית, הצליח להגיע בשיאו למקום ה-28.
על פי נתונים שפורסמו ביוני 2017, מכירות המיני-אלבום בארצות הברית עומדות על כ-6,300 עותקים.