cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
כיכר היינריך היינה
מגדל המים
עד לרכישת "הכרמל הגרמני" בידי גורמים יהודים כחברת הכשרת היישוב היה האזור לא מיושב והבתים הקרובים אליו היו באזור "כיכר קלר" (רחוב קלר פינת שדרות הנשיא כיום) והכפר כבאביר. עם קניית האזור ותחילת ההתיישבות היהודית בהר, שהיה קודם לכן בעיקר אזור נופש, נדרשו פרנסי התושבים למציאת פתרון לבעיית חוסר המים. יעקב מושלי, מראשוני המתיישבים הכיר את הצינור אשר הביא מים ממעיין שיח לתחנה הראשית של הרכבת. מושלי תכנן למשוך מים מצינור זה אל בריכת אגירה שניצבה באזור. ב-1937 הקים מושלי מערכת שאיבת מים עצמאית למרומי הכרמל שכללה מגדל מים המתנשא לגובה 23 מטר ובעל מד מפלס מים, שניצב כיום בכיכר, אותו תכננו יוחנן רטנר, עמנואל ילן ומהנדס המבנים ד"ר נוימן.
מגדל המים הפך למרכזה של השכונה ובמשרדיו נערכו ישיבות של אגודת התושבים ושל האגודה ההדדית להספקת מים שבה שיתפו פעולה גם גורמים ניצים כגברת ניוטון ואברהם ספקטור. כמגדלי מים אחרים בארץ שימש גגו למטרות ביטחון והותקן עליו זרקור.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 החליטה העירייה להרוס את המגדל ולבנות במקומו חדש. בתחרות זכה האדריכל ג' היימן. כל זאת על מנת לשפר את הספקת המים לשכונה. תוכנית זאת לא יצאה לפועל בסופו של דבר.
רכישת הקרקעות
הקרקעות נרכשו על ידי חברת "אמריקה-ארץ ישראל השקעות" במימון בנק אמריקה-ארץ ישראל שהוקם על ידי מרדכי בן-ציון, בן משה-אלתר בן-ציון ממייסדי שכונת מאה שערים בירושלים. בצעירותו ירד בן-ציון לארצות הברית עסק בטקסטיל וב-1922 שב לארץ עם אשתו שרה, בתו של יהושע שטמפפר, והקים את הבנק. שותפו המרכזי היה זלמן וויט בן יצחק וויט ממייסדי שכונת אחווה בירושלים. אחרי גירושו מהארץ ב-1915 בגין היותו נתין ארצות הברית לדמשק, עבד כקבלן וסיפק לבתי החולים האוסטרים והגרמנים. עם כיבוש דמשק חזר לארץ ויחד עם איתמר בן-אב"י, אלכסנדר אהרונסון ואחרים הקים את "הסולל וויט ובן אבי - שותפות" שהוציאה בין השאר את דאר היום. בין שמות רוכשי הקרקעות הראשונים ניתן למצוא את: טובה רוטמן בת שמעון גיילברג מזכרון יעקב ואשתו של ניסן רוטמן. רוטמן הייתה חברתה הטובה וקרובת משפחה של שרה אהרנסון. הזוג רוטמן נאסר עם נפילת ניל"י והתחתן בעת ישיבתם בכלא. ילדיו של בן-ציון: שושנה הר-אלי, מנהלת ארגון אמהות עובדות בחיפה ונשיאת המועצה הבינלאומית של נשים יהודיות וד"ר (למשפטים) שמואל שמעון בן-ציון (כאביו גם הוא היה מוסמך לרבנות). אלעזר אלישר שנמנה עם מייסדי "קופת אשראי ארץ ישראל - קרדיט בנק" וחבר ההנהלה של בנק עם בע"מ. אלישר ייסד את לשכת המסחר איטליה-ארץ ישראל ב-1924 והיה נשיאה. כמו כן ניהל את "דאר היום" והיה פעיל ב"התאחדות הספרדים העולמית".
קל להבחין בקשר בין הדמויות. כולן קשורות בצורה כזו או אחרת לאיתמר בן-אב"י וחברו אלכסנדר אהרונסון שהקימו את חברת הסולל ואת בני בנימין.
יחד עם ההתרחבות המהירה של שכונת כרמל מרכזי גדלה גם השכונה הקטנה סביב הכיכר. בין המשתכנים ניתן למצוא את המשפחות הרוכשות ועוד משפחות כדוגמת טלטש ולוברני בעלי בית מלון טלטש.
מלון לב הכרמל
במרץ 1938 נחנך מלון לב הכרמל שהיה הגדול מסוגו בחיפה של אותה תקופה. במלון שהושקעו בו כ-20,000 לא"י ותוכנן על ידי משה חת בסגנון הבינלאומי היו גן נרחב, מרפסות ואף מסלול באולינג. בכל חדר היו מים חמים וקרים, טלפון ורדיו. המלון היה שייך לשותפים לעיל שקנו את האדמות.
במרוצת השנים ועם החלשות התיירות בחיפה (ובמיוחד לצורכי נופש) נמכר המלון והוא, כרבים מעשרות הפנסיונים על הכרמל, הפך לבית אבות. בעליו של בית האבות רצו להרוס אותו אך נתקלו במחאת תושבי הסביבה. הבניין הוכרז לשימור, החלו שיפוצים ונכון למרץ 2016 הם נמשכים.
גן שמואל הכהן
זלמן וויט העניק את המגרש שעליו נשתל הגן, שהיווה חלק מן המלון, כמתנה לעיריית חיפה וזאת קבעה את שמו אחר אחד מראשי המתיישבים בכרמל מרכזי שהיה יו"ר אגודת המים בין השנים 1936-1938. בגן, שבו יש בריכת דגי זהב ששוקמה, תוכנן על ידי צבי מילר.
שמות רחובות
השכונה הקטנה נקראה בפי כל "שכונת בן-ציון". בשל תפקידו של האזור בהבאת המים לכרמל מרכזי נקבע שמה של הכיכר "כיכר המגדל" והרחובות הסמוכים לה רחוב המים ורחוב מעיין. מאוחר יותר הוסב שמה של הכיכר לזכרו של היינריך היינה, על אף שהתנצרותו לא הייתה מקובלת בזמנו על הציבור.
כיום
בית המלון "לב הכרמל" הוסב, כאמור, לבית אבות ובעליו ביקשו להרחיבו על חשבון הגן (שהיה שייך להם מלכתחילה). לאחר מחאת התושבים התרצתה העירייה והגבילה את פיתוח בית האבות. בית מלון נוסף שהחליף בעלים ושם ל"נוף כרמל" ול"ורד הכרמל" נהפך גם הוא לבית אבות. בתחילת המאה ה-21 שופץ והוסב בחזרה למלון ("וילה כרמל").
ממשלת ישראל השלושים ואחת
ממשלת ישראל השלושים ואחת בראשות אהוד אולמרט, הייתה ממשלה שהורכבה לאחר הבחירות לכנסת ה-17 וכיהנה מ-4 במאי 2006 עד 31 במרץ 2009.
הקמת הממשלה
ביום כינונה הורכבה הממשלה מ-4 מפלגות והתבססה על קואליציה של 67 חברי כנסת. הממשלה כללה 24 שרים (לא כולל ראש הממשלה). עקב הביקורת על גודלה של הממשלה, הוחלט כי לא יכהנו בה סגני שרים. בממשלה זו מונה לראשונה בתולדות ישראל שר מוסלמי, ראלב מג'אדלה, מטעם סיעת העבודה.
קווי היסוד
בקווי היסוד הצהירה הממשלה על תוכניותיה בכמה תחומים: עיצוב גבולות הקבע של המדינה כמדינה עם רוב יהודי, תוך שמירה על ביטחון תושביה; הוחלט כי אם משא ומתן עם הפלסטינים לא יצלח, ישראל תבצע צעדים חד צדדיים; במישור האזרחי הוצהר על כוונות לפעול לצמצום הפערים החברתיים ולהיאבק בשחיתות הציבורית.
אירועים מרכזיים
עם פעולותיה המרכזיות של הממשלה במישור הכלכלי נמנות העלאת שכר המינימום, הורדת המע"מ ל-15.5% ושמירה על שיעור הצמיחה הגבוה.
ב-4 ביולי 2007 נערך סבב מינויים נוסף ובו בין היתר מונה חיים רמון לתפקיד המשנה לראש הממשלה.
ב-12 ביולי 2006 נחטפו שני חיילי מילואים של צה"ל בגבול לבנון על ידי ארגון החזבאללה: אהוד גולדווסר ואלדד רגב. הממשלה מצאה בכך עילה למלחמת לבנון השנייה, שנמשכה כחודש ימים. תושבי צפון הארץ ספגו מטחי טילים מדי יום, עד להפסקת האש שהוצעה מטעם האו"ם. הפסקת האש כללה כניסת כוחות או"ם מתוגברים לדרום לבנון, ויצירת חיץ בין ארגון החזבאללה לבין הגבול עם ישראל. שני החיילים החטופים לא הוחזרו, אך ממשלת ישראל ראתה הישג בהרחקת חזבאללה מהגבול.
עם זאת, דעת הציבור על אופן המלחמה ואורכה, הייתה שלילית בעיקרה, ונשמעו קריאות להחלפת ההנהגה, ובפרט להתפטרות שלושת חברי הצמרת הביטחונית, ראש הממשלה אהוד אולמרט, שר הביטחון עמיר פרץ והרמטכ"ל דן חלוץ. אף על פי שהשלושה הודיעו שהם מתכוונים להמשיך בתפקידם תוך התרכזות בתיקון הליקויים שנתגלו, ב-17 בינואר 2007 הכריז הרמטכ"ל על התפטרותו, והוא הוחלף במנכ"ל משרד הביטחון גבי אשכנזי. ב-15 ביוני 2007, לאחר בחירתו של אהוד ברק לתפקיד יו"ר מפלגת העבודה, הודיע גם שר הביטחון, עמיר פרץ, על התפטרותו מהתפקיד, תוך שהוא מסרב ליטול תפקיד אחר בממשלה. שלושה ימים לאחר מכן הושבע אהוד ברק לתפקיד שר הביטחון. ב-24 בספטמבר 2007 הצטרף לממשלה עמי אילון, כשר בלי תיק, ובכך הוסרה כמעט לגמרי כל התנגדות פנים מפלגתית ליושב-ראש מפלגת העבודה, אהוד ברק.
ב-13 ביוני 2007 נבחר שמעון פרס, מועמד "קדימה", לנשיאה התשיעי של מדינת ישראל. לפי החוק, פרס חדל מלכהן בתפקיד המשנה לראש הממשלה עם בחירתו.
עיקרי פעילות הממשלה:
בתחומי החברה והכלכלה:
הביטחון והטיפול בעורף:
בתחום עבודת הממשלה:
התכנון והפיתוח:
המיעוטים:
סיום כהונת הממשלה
ב-21 בספטמבר הגיש אולמרט את מכתב התפטרותו לנשיא המדינה שמעון פרס. עם כניסת ההתפטרות לתוקף החלה הממשלה לכהן כממשלת מעבר.
ב-27 בדצמבר 2008 החל "מבצע עופרת יצוקה", שנועד לשבור את רוחו של ארגון החמאס ולהרתיעו מלהמשיך לירות רקטות לעבר יישובי הדרום. במהלך המבצע תקף צה"ל מהאוויר ומהקרקע את רצועת עזה, והסב אבדות קשות לפלסטינים.
בעקבות יוזמת הממשלה להקדמת הבחירות לפברואר 2009 והיא סיימה כהונתה עם הקמת ממשלה חדשה, במרץ 2009, על ידי בנימין נתניהו.
הרכב הממשלה
עם כינונה כללה הממשלה 25 שרים.
מבין 32 השרים שכיהנו בממשלה, 19 כיהנו בעבר בממשלה (אולמרט, פרס, בן אליעזר, מופז, לבני, ליברמן, שטרית, שמחון, רמון, בר און, הירשזון, בוים, אדרי, הרצוג, פינס, עזרא, תמיר, ישי, כהן) ו-13 שרים כיהנו לראשונה בממשלה כלשהי (דיכטר, איתן, כבל, אברהם, אפללו, מג'אדלה, אטיאס, פרץ, פרידמן, אילון, בן יזרי, נהרי, אהרונוביץ')
סאלח סלים
סאלח סלים (בערבית: صالح سليم; נולד ב-2 בנובמבר 1953), הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם סיעת חד"ש.
בבחירות לכנסת השלוש עשרה שובץ במקום ה-4 ברשימת מפלגת חד"ש לכנסת, אך הרשימה זכתה רק ל-3 מנדטים. ב-4 ביולי 1994 נפטר תאופיק זיאד, ובמקומו נכנס סלים לכנסת ה-13. סלים כיהן כחבר בועדת הפנים והגנת הסביבה.
ב-1996 נבחר בשנית לכנסת ה-14 מטעם סיעת חד"ש-בל"ד. הוא כיהן כחבר בוועדת הפנים והגנת הסביבה, וגם כסגן יו"ר הכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-15 החליט סלים לפרוש מהפוליטיקה הארצית, ושובץ במקום ה-116 הסמלי ברשימת מפלגת חד"ש.
כיהן כראש המועצה המקומית אעבלין מאז שנת 1985 עד שנת 2008, בה לא נבחר לראשות המועצה ולא למועצת העיר.
אוניברסיטת ציריך
אוניברסיטת ציריך נוסדה ב-29 באפריל 1833 על ידי איחודן של שלוש המכללות הנפרדות למשפטים, רפואה ותאולוגיה למוסד אקדמי אחד. בנוסף הוקמה פקולטה חדשה לפילוסופיה. אוניברסיטת ציריך הייתה הראשונה באירופה שנוסדה על ידי מדינה, ולא על ידי מלך או הכנסייה. משנת 1847 הורשו נשים להקשיב להרצאות פילוסופיה, ובשנת 1866 התקבלה לאוניברסיטה אישה, לראשונה בהיסטוריה, כסטודנטית מהמניין. הפקולטה לווטרינריה נוסדה בשנת 1901 ולמעשה היא הפקולטה העתיקה ביותר בעולם מסוגה. בשנת 1914 עברה האוניברסיטה למיקום חדש, בתוך ציריך, וכיום מבני האוניברסיטה פזורים בכל רחבי העיר.
סאלח סלים
בעבר הביע סלים תמיכה במאבק האלים של הפלסטינים נגד מדינת ישראל. בהתייחסו לחוליות חמאס הפוגעות בחיילי צה"ל אמר: "לכל אדם יש זכות לפעול בשטח כבוש נגד חיילים המתעללים באוכלוסייה. העם הפלסטיני סבל מאוד. כל עם שנכבש פעל כך". על אנשי היישוב היהודי בחברון אמר כי "הם לא אזרחים ולא חיילים, הם יתושים".
אוניברסיטת ציריך
נכון ל-2015 היו רשומים באוניברסיטה כ-26 אלף תלמידים, וכ-4,650 אנשי סגל, שמתוכם כ-630 פרופסורים.
האוניברסיטה חברה ברשת אוניברסיטאס 21 וחברה בליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר.
פקולטות ומחלקות
לאוניברסיטת ציריך 7 פקולטות, אשר כוללות 150 מחלקות ומכונים. נכון ל-2015 הפקולטות המרכזיות של האוניברסיטה הן:
בוגרים ידועים
עם בוגריה של האוניברסיטה ואנשי הסגל שלה נמנה מספר גדול של מדענים וזוכי פרס נובל, ובהם:
בוגרים ידועים נוספים הם: רוזה לוקסמבורג, דוריס לויטהרד, וראש ממשלת קוסובו, האשים טאצ'י.
נוירוגנזה
תהליך הנוירוגנזה מווסת על ידי חלבון בשם גורם נוירוטרופי מוחי (BDNF) הממלא תפקיד מפתח ביצירת נוירונים חדשים, מבטיח את הישרדותם ובה בעת מעודד ייצור סינפסות – תהליך חיוני לחשיבה, למידה, ורמות גבוהות יותר של תפקוד מוחי.
היסטוריה
במחצית הראשונה של המאה ה-20, אחת התאוריות העיקריות הייתה כי כלל הנוירונים נוצרו במהלך התפתחות העובר ובחיים המוקדמים שלאחר הלידה. במוח הבוגר, תהליך הנוירוגנזה לא נחשב כקיים. בשנת 1965 התפרסם מאמרו של ג׳וזף אלטמן שטען לעדויות לתאי עצב חדשים במוח בוגר של חולדות. מאמרו של אלטמן נדחה על ידי הקהילה המדעית ולבסוף נתקבל בעקבות מחקר על נוירוגנזה אצל ציפורי שיר. רעיון התחדשות הנוירונים במוח סלל את הדרך לשיטות טיפול חדשות שנועדו לשנות את חייהם של הסובלים מפגיעות או מחלות מוח קשות.
נוירוגנזה בעוברות
בשלב העוברות, מרגע שנסגר צינור העצבים, מתחיל תהליך המורכב ממספר שלבים הכרחיים להתפתחות מערכת עצבים תקינה. בשלב הראשון, שלב הנוירוגנזה, הגוף מייצר את חומר הגלם ממנו תתפתח מערכת העצבים. תהליך זה מתרחש ב"אזור החדרי" (ventricular zone) שבהמשך יהפוך לחדרי המוח. לתהליך שני שלבי חלוקה: 1. שלב החלוקה הסימטרית- תאי האקטודרם מתחלקים לשני תאי אב זהים. למעשה, זהו תהליך הגדילה במערכת העצבים שנמשך כשבועיים, שלושה עד שישנה כמות מספקת של תאי אב. 2. שלב החלוקה הא-סימטרית- כל תא אב מתחלק לתא אב ולנוירון או לתא גליה, זהו תהליך של התמיינות. התהליך נמשך כמה שבועות עד שיש מספיק נוירונים ותאי גליה מהם אפשר ליצור את מערכת העצבים. בבני אדם, שלב החלוקה הא-סימטרית הוא ארוך במיוחד בהשוואה לבעלי חיים אחרים, דבר המסביר למה אזור הקורטקס שלנו גדול יותר ביחס לבעלי חיים אחרים. בסיומו של התהליך נשארים עם מאגר תאי אב. חלקם מתים וחלק קטן מהם נשאר במוח כתאי אב המאפשרים נוירוגנזה גם במוח הבוגר.
נוירוגנזה במוח הבוגר
שנים רבות האמינו כי תהליך הנוירוגנזה הושלם בלידה של יונקים. היוצא מן הכלל היו נוירונים המקושרים לחוש הריח. את ההצעה הראשונה כי נוירוגנזה עשויה להתרחש בבעלי חיים בוגרים העלו ברנע ונוטבום ב-1994, שגילו כי אצל ציפורי שיר יש היווצרות של נוירונים חדשים בזמן למידת שירים. בשנת 1999, החוקרת אליזבת גולד ועמיתיה הראו כי לא רק שנוירונים חדשים מיוצרים בקופים בוגרים מסוג רזוס (Rhesus), אלא שהם נודדים להיפוקמפוס ולאזורים בקורטקס. ממצאים דומים במוח האנושי דווחו על ידי גייג' (Gage) בשנת 2000. אף על פי שמספר הנוירונים המתחדשים במוח הבוגר קטן בהשוואה לנוירוגנזה בעוברות, הם עשויים לשחק תפקיד חשוב מאוד בהסתגלות המוח בתגובה לניסיון חיים.
ניסויים הדגימו כי בקרב יונקים, נוירוגנזה מתרחשת בבגרות בעיקר בשני אזורים של מערכת העצבים, בחלק הקדמי של אזור ה-SVZ לאורך החדרים הרוחביים, ובאזור ה-SGZ של ה-Dentate Gyrus בהיפוקמפוס. אזורים אלו מכילים תאי גזע עצביים בעלי פוטנציאל להתפתח לסוגי תאים שונים. נוירונים שנוצרו באזור ה-SVZ וטרם התמיינו, נודדים לפקעת ההרחה, שם הם מתמיינים לאינטר-נוירונים מקומיים. אף על פי שבכל יום נולדים אלפי נוירונים חדשים באזורים אלו, רק מיעוט מתוכם שורד ורוכש יכולות של נוירונים בוגרים.
היפוקמפוס
ישנה הערכה כי בהיפוקמפוס אלפי תאים חדשים נוצרים בכל יום באזור התת-גרעיני (Subgranular zone). עם זאת, מספר ימים לאחר היווצרותם לפחות חצי מהם מתים. התאים שנשארים עוברים דרך מספר שלבי התמיינות כך שבסופו של דבר הופכים לנוירונים בוגרים באזור הספציפי שלהם.
מזה זמן רב ידוע שההיפוקמפוס חשוב ללמידה ולזיכרון, וכן למצבי רוח ולרגשות. לאחרונה נמצא כי זהו אחד המבנים הייחודיים במוח הבוגר בו יכולים להיווצר תאי עצב חדשים. ההנחה היא שהמוח האנושי מייצר כ-700 תאי עצב חדשים ביום בהיפוקמפוס, וכי עד גיל 50 כל תאי העצב בהיפוקמפוס איתם נולדנו, יוחלפו בחדשים.
מעדויות מחקריות, ניתן לראות שאם חוסמים את יכולתו של המוח הבוגר לייצר תאי עצב חדשים בהיפוקמפוס אזי חוסמים גם חלק מיכולות הזיכרון. תאי העצב חשובים לא רק לנפח הזיכרון, אלא גם לאיכותו. כלומר, הם מסייעים בהבחנה בין זיכרונות דומים.
מנקודת מבט תפקודית, נוירוגנזה במערכת העצבים, ובאופן ספציפי יותר- נוירוגנזה בהיפוקמפוס, היא תהליך בעל תפקיד חשוב בפלסטיות מבנית ותחזוקה רשתית.
קונסולידציה
תהליך הקונסולידציה הוא תהליך אחסון מידע במוח. תהליך זה מתאפשר בזכות הפלסטיסיות (הגמישות) של המוח ובזכות הנוירוגנזה. כאשר מתרחשת למידה, המידע נכנס למערכת דרך החושים, תהליך המאפשר למידע להישמר במערכת. התהליך מתרחש ברובו בהיפוקמפוס ומורכב משני שלבים: השלב הראשון והמהיר יותר מתרחש בעת הלמידה והשלב השני מתרחש בזמן שנת הלילה. לא כל המידע שנקלט במהלך היום עובר את התהליך, אלא רק מידע שהפנינו אליו קשב. ההיפוקמפוס מהווה 'אינדקס' למידע שנמצא ברשת הסמנטית באונות הטמפורליות. במהלך השינה, ההיפוקמפוס מפעיל את הרשת בין האינדקס לאזור הרלוונטי בקורטקס, וכך נוצרים קשרים באותו אזור. הפעלה חוזרת ונשנית של אותה רשת לבסוף תוביל לייצוג השלם של הזיכרון בקורטקס עצמו, ולניתוק הקשר בין ההיפוקמפוס לקורטקס. תהליך זה של שחזור הלמידה, המתרחש שוב ושוב בלילה, נקרא "רה-אקטיבציה". לאחר שהקשרים החדשים חזקים מספיק, המידע נשמר בקורטקס וההיפוקמפוס יוצא מהתמונה ומתפנה למידע חדש. למעשה, בזמן השינה, ההיפוקמפוס בוחר איזו רשת להפעיל מספר רב של פעמים עד ליצירת קשרים באזור הרלוונטי בקורטקס כך שבפעם הבאה שניתקל באותו הגירוי, יופעלו הנוירונים באזור המוחי הרלוונטי (ולא בהיפוקמפוס). תהליך זה מתרחש ימים או שבועות. כל עוד לא התרחשה שנת לילה, המידע החדש נמצא בהיפוקמפוס והוא אינו יציב ויכול להתערבב עם מידע אחר.
אלצהיימר
מחלת האלצהיימר היא מחלה נוירו-דגנרטיבית המקושרת עם הזדקנות ומובילה לדמנציה וירידה בתפקודים קוגניטיביים ורגשיים. ההשלכות הרציניות ביותר של מחלת אלצהיימר הן חוסר היכולת לבצע ולהשתמש בזיכרונות. עם זאת, במחקר שנערך בשנים האחרונות, הבחינו בהיווצרות נוירונים חדשים בהיפוקמפוס במוחות שהתקבלו מחולים עם מחלת אלצהיימר. במחקר זה, בזמן המוות של מטופלים עם דמנציה חמורה, הייתה היווצרות מוגברת של נוירונים צעירים (immature) שנצפתה ב-Dentate gyrus|Dentate Gyrus של ההיפוקמפוס, אזור מוחי בו רובם המכריע של נוירונים חדשים מופיעים, מתרבים ומתגוררים. מחלת האלצהיימר מאופיינת באובדן נוירונים, הופעת קשרים נוירופיברילרים וגושים הנקראים "פלאקים עמילואידיים" באזורי מוח הכוללים את ההשתנות ההיפוקמפלית ופקעת ההרחה, שהם אזורים במוח בהם נוירוגנזה מצויה ביותר. במחלת האלצהיימר, נצפה לראות ירידה בהתפשטות נוירונלית, במיוחד באזורים היפוקמפלים, בהם מתרחשות ההשפעות ההרסניות ביותר של המחלה. עם זאת, בשנים האחרונות, דיווחים שונים הצביעו על עליה בהתפשטות. בשנות ה-90, דיווחו כי פגיעה בחולדות בקורטקס האנטורינלי, הגבירה באופן משמעותי את התפשטות הנוירונים החדשים בהיפוקמפוס. הקורטקס האנטורינלי הוא האזור המוחי הנפגע ביותר במהלך ההתקדמות המוקדמת של אלצהיימר. הוא אינו ידוע בפוטנציאל ההתחדשות שלו, אך הוא מספק את האינפוט הראשוני ל-Dentate Gyrus. בנוסף, נמצא גם כי נוירוגנזה בDentate Gyrus- של ההיפוקמפוס מוגברת על ידי מוות של נוירוני גרנולה באזור זה של המוח. מתוך כך ניתן להסיק כי עליה בייצור נוירונים חדשים בסובלים ממחלת האלצהיימר, ייתכן ונובעת מהרס של תאי עצב באזורים קורטיקליים, או ממוות תאי ב-Dentate Gyrus עצמו.
גורמים סביבתיים המשפיעים על נוירוגנזה
מוכרים מספר גורמים המשפיעים על ייצור גורם נוירוטיפי מוחי, BDNF, ובכך משפיעים על תהליך הנוירוגנזה במוח. הגן המפעיל את ה-BDNF מונע על ידי מגוון הרגלים כמו פעילות גופנית ותזונה.
נוירוגנזה ותזונה – חיזוק והחלשת תהליך הנוירוגנזה במוח הבוגר
לתזונה ישנה השפעה עיקרית על ייצור תאי עצב חדשים בהיפוקמפוס. מספר גורמים הוכחו כמועילים, ביניהם: הגבלת קלוריות, מרווחים ארוכים יותר בין ארוחות, צריכה של פלבנואידים (הנמצאים בשוקולד מריר או באוכמניות), דיאטה קֶטוגנית (עתירת שומן ודלת פחמימות) וצריכה של חומצות שומן מסוג אומגה 3 (הנמצאות בדגים שומניים כמו סלמון) וכורכום. כל אלו יגבירו את ייצור תאי העצב החדשים. לעומת זאת, תזונה עשירה בשומן רווי וצריכת אלכוהול ישפיעו לרעה על הנוירוגנזה. מרקם האוכל גם כן נמצא כמשפיע; מזונות רכים פוגעים בנוירוגנזה בעוד מזון הדורש לעיסה, גריסה וטחינה מגביר את התהליך. במחקרים בבני אדם התגלה כי תזונה מווסתת זיכרון ומצבי רוח באותו האופן בו היא מווסתת נוירוגנזה. לדוגמה: באותה המידה שהגבלה קלורית (20-30% פחות מהצריכה המקובלת) תשפר קיבולת זיכרון, כך היא תעודד נוירוגנזה, ואילו תזונה עשירה בשומן, תחמיר סימני דיכאון ובאותו האופן תפגע בנוירוגנזה. בניגוד לכך, חומצות שומן מסוג אומגה 3, מגבירות נוירוגנזה וגם מסייעות בהפחתת סימני דיכאון. לכן, יש להניח כי ההשפעה של התזונה על בריאות הנפש, על הזיכרון וכן על מצב הרוח, מתאפשרת על ידי היווצרות תאי עצב חדשים בהיפוקמפוס וזה לא מסתכם רק בסוג המזון, אלא גם במרקמו, כמותו ומועד האכילה.
נוירוגנזה ופעילות גופנית
פעילות גופנית היא אחת הדרכים המשמעותיות ביותר לשנות את הגנים, ובמיוחד אימון אירובי. אימון אירובי הוכח כמגביר את ייצור ה-BDNF, משקם ירידה בזיכרון אצל קשישים ומעודד צמיחה של תאים חדשים במרכז הזיכרון של המוח. זאת ועוד, לאחר פעילות גופנית, הגוף מייצר טסטוסטרון באופן מוגבר והוא כשלעצמו מועיל בייצור תאים עצביים חדשים.
במחקר שנערך על ידי גייג' נבחנו שני עכברים; לאחד היה גלגל ריצה בכלוב ולשני לא. החוקרים הבחינו בעלייה עצומה בתאי עצב חדשים בהיפוקמפוס של העכבר עם גלגל הריצה.
נוירוגנזה וחסך בשינה
שינה של 6–8 שעות עשויה להגביר את תהליך הנוירוגנזה במוח. בזמן השינה מתרחש תהליך של הסרת פסולת כתוצר לוואי של המוח. תהליך זה הכרחי לתפקוד האופרטיבי של יצירת תאי מוח חדשים. לעומת זאת, שינה מופחתת תשפיע לרעה על הנוירוגנזה. כפי שהוזכר, לשנת לילה תפקיד קריטי בתהליך של למידה. עובדה זו מסבירה מדוע אימהות לתינוקות בשלבים מוקדמים נאבקות בזיכרון.
נוירוגנזה ודיכאון
אחת התצפיות שהובילה להתמקדות בנוירוגנזה בהיפוקמפוס הבוגר בזמן דיכאון, הראתה כי רוב התרופות האנטי-דיכאוניות וההתערבויות הסביבתיות, המאפשרות התנהגות שאינה דיכאונית, מעוררות נוירוגנזה במוח הבוגר בהיפוקמפוס. משך זמן ההבשלה של נוירונים חדשים ב-Dentate Gyrus והתכונות הפיזיולוגיות הייחודיות של נוירונים מסוימים שזה עתה נולדו, מאפשרים נוירוגנזה בהיפוקמפוס במוח הבוגר כמנגנון פוטנציאלי הנמצא בבסיס פעילות שאינה דיכאונית. מספר מחקרים שהראו כי נוירוגנזה הכרחית להשפעות של תרופות נוגדות דיכאון (כגון: אימפירמין ופלוקסוטין) בעכברים, מהווים ראיות משכנעות ביותר המקשרות נוירוגנזה בהיפוקמפוס הבוגר עם תרופות אנטי דיכאוניות. בנוסף, בחולדות, הקנבינואיד הסינתטי (HU210) הוא בעל השפעות של התנהגות שאינה דיכאונית ותלוי גם הוא בנוירוגנזה. ההשפעות ההתנהגויות של פלוקסוטין (תרופה אנטי-דיכאונית) בחולדות הנאמד במבחן ״השחייה-הכפויה״, גם כן דרשו נוירוגנזה כדי ליצור השפעה אנטי-דיכאונית.
בין היתר, תלותן של ההשפעות ההתנהגותיות הנובעות מתרופות נוגדות דיכאון בנוירוגנזה עשויה להיות מעוצבת על ידי מספר גורמים כולל ההרכב הגנטי של האורגניזם ואופיים של נוגדי הדיכאון.
נוירוגנזה ולחץ
בבני אדם, גורמי לחץ מוקדמים בחיים הם בין הגורמים המרכזיים לדיכאון מז׳ורי בחיים המאוחרים. חוויות קשות בתוך הרחם או בתקופה הנאונטלית (החודש הראשון בחיי התינוק), כמו פרידה מוקדמת מהאם או התעללות, יכולות להוביל לפעילות ציר ה-HPA באופן ממושך ולשינויים לאורך זמן בתגובת הלחץ; אשר בתורם עלולים להשפיע על אינדיבידואלים בהתפרצות דיכאון בבגרות, הפרעת חרדה או שתיהן. בתנאי ניסוי נמצא כי חשיפת בעלי חיים בהריון ללחץ משפיעה על תקופות קריטיות של התפתחות המוח העוברי, שעלולה לשנות בהתמדה את הפרמטרים המבניים, הרגשיים והנוירואנדוקריניים אצל הצאצאים ולהוביל להתנהגות דמוית חרדה, עליה בתגובתיות ציר ה-HPA וקשיי זיכרון בחיים הבוגרים. חשיפת חולדות בהריון או יונקים אחרים ללחץ גורמת להפחתה מתמשכת של נוירוגנזה במוח הבוגר בצאצאים. חסך אימהי או רמות נמוכות של טיפול אימהי מפחיתים נוירוגנזה בהיפוקמפוס בחלק מהמחקרים שנעשו.
נוירוגנזה והשתלת תאי גזע עובריים
תאי גזע עובריים (Embryonic stem cells) מופקים מעוברים צעירים מאוד. אלו הם תאים המסוגלים להתמיין לכלל תאי הגוף. ניתן לייצר תאי גזע עובריים מכלל היונקים ולגדלם בתרבית ללא הגבלת זמן, תוך שמירה על קריוטיפ תקין וטוטיפוטנטיות. בשנים האחרונות נמצא שניתן לכוון תאי גזע עובריים אנושיים בתרבית לתאי-אב נויראליים באופן שמחקה את ההתפתחות העוברית, ממצא המחזק את הגישה המעודדת שימוש בתאים אלה לצורך השתלה בחולים.
במחלות ניווניות שונות מתרחש מוות של תאים השייכים למסלולים או למערכות עצביות ספציפיות. למשל, מחלת האלצהיימר מאופיינת באיבוד נוירונים וקשרים סינפטיים ומערבת את המערכת הכולינרגית (האחראית על העברת אצטיל-כולין) באזורים שונים במוח. הטיפול כיום הוא סימפטומטי וכולל מעכבי אצטיל-כולינאסטרזות המגבירים את תפקוד המערכת הכולינרגית, אך עוזרים רק באופן חלקי וזמני. ייתכן והפתרון טמון בטיפול תאי שישמר או יחליף תאי עצב בעלי מומחיות שונה ובאזורי מוח שונים. טיפול תאי נראה ריאלי יותר במחלת הפרקינסון, בה התהליך הניווני מוגבל בעיקר לתאים דופמינרגיים ב-Dentate Gyrus. הטיפול כיום מתבסס בעיקר על מתן תכשירים היעילים רק לחלק מהסימפטומים אך בעלי תופעות לוואי רבות ואינם עוצרים את הידרדרות המחלה. השתלת תאי עצב דופמינרגיים לגרעיני הבסיס עשויה להשפיע על חלק ניכר מסימני המחלה.
הצלחת הטיפול התאי תלויה בגורמים רבים שכן במחלות ניווניות נפגעות אוכלוסיות תאים שונות ויש צורך להשתיל בכל מחלה סוג מסוים של תאים. תנאי נוסף להצלחת הטיפול הוא יכולת הישרדות ארוכת טווח של התאים. תנאים אלו קשים להשגה כיוון שנוירונים ואוליגודנדרוציטים ממוינים אינם מסוגלים לנדוד ושרידותם במוח הבוגר נמוכה מאוד.
המחקר בתחום עדיין עוסק בשיפור שרידות התאים, בהדגמת יכולתם להשתלב ברקמה, ליצור קשרים מתאימים, להפריש דופמין ולהביא להחלמה מסימני המחלה, אך מתוצאותיו ברור כי תאי גזע יכולים להשפיע על המוח המושתל דרך התמיינות והחלפת התאים הפגועים. רק בסיום שלב מחקרי זה אפשר יהיה להתקדם לניסויים פרה-קליניים וקליניים.
מצמיח קרן ישועה
מצמיח קרן ישועה היא הברכה החמש עשרה בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו, והאחרונה בקבוצת ברכות הבקשה הנוגעות לנושאים לאומיים ולהשבת קיומה של האומה העברית כאומה עצמאית (יחד עם ברכת המשפט, ברכת קיבוץ גלויות, וברכת ירושלים). עניינה של הברכה הוא בקשה מהאל כי יביא את הגאולה על ידי המשיח, שעל פי המסורת יהיה מבית דוד. מקור הברכה בנוסח בבל, ובנוסח ארץ ישראל ברכה זו לא הייתה קיימת כלל אלא נכללה בתוך ברכת בונה ירושלים.
נוסח הברכה
אֶת צֶמַח דָּוִד עַבְדְּךָ מְהֵרָה תַצְמִיחַ וְקַרְנוֹ תָרוּם בִּישׁוּעָתֶךָ,
כִּי לִישׁוּעָתְךָ קִוִּינוּ (נוסח הספרדים: וְצִפִּינוּ) כָּל הַיּום (חלק מקהילות נוסח ספרד: וּמְצַפִּים לִישׁוּעָה),
בָּרוּךְ אַתָּה ה', מַצְמִיחַ ( בחלק מכת"י של נוסח קטלוניה נוסף: לָנוּ) קֶרֶן יְשׁוּעָה ( בנוסח תימן: הַיְשׁוּעָה. ובנוסח רומניא הוסיפו: לְעַמּוֹ יִשְׂרָאֵל)
מקור הברכה
ככל הנראה ברכת מצמיח קרן ישועה נתקנה מאוחר יותר ביחס לשאר הברכות שבתפילת העמידה ולא התקבלה בכל נוסחי התפילה. לפי המדרש, תפילת שמונה עשרה במקורה כללה רק שבע עשרה ברכות:
הוספה זאת לא התפשטה בכל מקום וניתן לראות שבנוסח ארץ ישראל הברכה כלל אינה מופיעה. במקום זאת מופיעה הבקשה של צמיחת קרן דוד בתוך ברכת בונה ירושלים והיא כלולה בה הן בעיקר הברכה והן בחתימתה, זאת כדברי התלמוד הירושלמי:. בגרסה זו חותמת הברכה במילים: "בא"י אלוהי דוד בונה ירושלים". אף בנוסח הביננו של התלמוד ירושלמי הושמט כל אזכור לברכת מצמיח קרן ישועה. לפי נוסח זה מתיישבים בפשטות דברי המשנה (הארץ-ישראלית) הקובעת: "בכל יום מתפלל אדם שמונה עשרה". לפי התלמוד הבבלי לעומת זאת המשנה אינה כוללת את ברכת המינים שנתקנה מאוחר יותר.
חתימת הברכה
מקור "וְקַרְנו תָּרוּם בִּישׁוּעָתֶךָ" היא בתפילת חנה במשכן, התפילה לפני עלי הכהן, אשר עליה, לפי המסורת, מושתתת התפילה. תפילה זו מסתיימת במילים:
מקור הביטוי "צמח דוד עבדך" בנבואת ירמיהו על בית דוד האומרת: (והדיו נשמעים בברכת "מלך אוהב צדקה ומשפט")
ובספר שמואל, לאחר נבואת נתן הנביא לדוד על כך שהמקדש לא יבנה בימיו כי "ידיו דמים מלאו", דוד מתפלל.לקראת סוף תפילתו דוד מבקש שהמלוכה תישאר אצל שושלתו לנצח. הדיה נשמעים גם בברכה הקודמת "בונה ירושלים":
השפעות נוצריות על נוסח הברכה?
במאמרו השנוי במחלוקת מצמיח קרן ישועה, טוען יהודה ליבס כי יסודה של הברכה בהשפעת כת הנוצרים-היהודיים בראשית תקופת הנצרות. ליבס טוען כי לפי תוכנה, הייתה צריכה הברכה להיחתם במילים "מצמיח קרן דוד", והבחירה במילה ישועה אינה מקרית ומרמזת על שמו של ישו.
במאמר תגובה מאיר בר-אילן דחה טענה זו מכל וכל. תחילה השיג על חלקו של המאמר הדן בתחיית המתים, ודוחה את טענת ליבס שברכה זו היא מאוחרת, ושבר-אילן הסכים לכך. בהמשך דן בברכת מצמיח קרן ישועה: ראשית, טען, אין כל עוררין על נוסח ברכה זו ומשמעותה, ואיש מעולם לא טען כך למרות חקר מעמיק וממצה בידי היהודים לגבי התפילה, מכל גוני קשת הדעות. בנוסף הוא מצביע על הסתירה החמורה בין "שתי התוספות - שנכנסו על ידי הנצרות" כדברי ליבס. הראשונה, ברכת המינים, שנועדה להוציא את היהודים-הנוצרים מבית הכנסת, כמוסכם על כולם. ואילו השנייה, הברכה המדוברת - כיצד הוכנסה ללא התנגדות? לסיום הוא מתפלמס עם שיטת המחקר של ליבס, הלקויה וארכאית לדעתו מכמה סיבות.
פרדוקס הכול-יכול
פרדוקס הכול-יכול, או טיעון התכונות הסותרות, הוא פרדוקס המערער על היותו של מושג האומניפוטנטיות (כול-יכולוּת) כמוגדר היטב.
ממילא לכאורה הפרדוקס נוגד את קיומה של ישות המוגדרת ככל-יכולה ומצביע על היותה רב-יכולה במקום זאת ולכן יש לו השלכות בתחום התאולוגיה.
לפרדוקס צורות שונות, כגון "האם מי שהוא כל-יכול מסוגל ליצור אבן שאותה הוא לא יוכל להרים?", "האם מי שהוא כל-יכול יכול ליצור כיסא העשוי רק מברזל אבל רק מנוחשת בו זמנית?", "האם מי שהוא כל -יכול יכול ליצור עיגולים מרובעים?", "האם מי שהוא כל-יכול יכול לממש החלטה להפסיק להיות כל-יכול?" או "האם מי שהוא כול יכול וכל יודע מסוגל לברוא אדם המסוגל לעשות משהו ולהיות היחיד היודע זאת?".
מעלי השאלות הללו טוענים כי שאלות אלה מובילות לסתירה ובעיקר מראות שכל-יכולות היא למעשה רב-יכולות, כלומר היא היכולת לעשות כל שניתן לעשות בלי להגיע לסתירה.
קטגוריות של כל-יכולות
ישנן מספר דרכים להגדיר את הטענה "א' הוא כל-יכול":
הפרדוקס והיהדות
בעניין היכולות המיוחסות ביהדות לאל, כתב רס"ג:
דברים דומים כתב הרמב"ם, והוסיף: . זאת אומרת שעצם זה שהוא "לא יכול" להגביל את עצמו - זו היכולת הגדולה ביותר, ואם היה יכול להגביל את עצמו אז היה מוגבל. כן כתב ר' יוסף אלבו:  דברים דומים כתבו  ר' ידעיה הפניני בעל "בחינות עולם" (בתשובתו שנדפסה בשו"ת הרשב"א סי' תי"ח), ר' יצחק עראמה בספרו עקדת יצחק (שער פ'), הרלב"ג (בפירושו על ) ור' יצחק אברבנאל בספרו "מפעלות אלהים" (מאמר ד'). על פי פרופ' שלום רוזנברג, השאלה נוגעת לשאלת כפיפותו של אלוהים לעקרונות ההיגיון: . מאידך, אם התשובה היא כן:
פוסיקט
פוסיקט היה מועדון חשפנות ידוע בתל אביב. את המועדון הקים קובי מזרחי עם שותפים. במועדון הייתה רחבה למופעים גדולים, וכן חדרים פרטיים. המועדון עבר לכיכר אתרים בשנת 2012, במקום בו פעל בעבר מועדון הקולוסיאום.
במרץ 2017 נשלל ממנו רישיון העסק, בעקבות עתירה של המטה למאבק בסחר בנשים ובזנות נגד עיריית תל אביב ומשטרת ישראל. כנגד בעלי המקום נפתחה חקירה משטרה בחשד שבמקום ניתנו שירותי מין, אך התיק נסגר מחוסר ראיות. יזמי פרויקט השיקום בכיכר אתרים הודיעו לבעלי המקום כי אין בכוונתם להאריך את חוזה השכירות שלהם. ביולי 2019 נסגר המקום לאחר סיום תקופת שכירות ואי חידושה.
בשנת 2020 הוקם במקום "המרחב החברתי", המשמש כבית ליזמות חברתית, חממה לארגונים חברתיים ומרכז מבקרים שמציע סיורים לקבוצות ולבודדים בנושאים שונים, כמו צדק חברתי, נטילת אחריות ועוד.
פרשת איקיוטק
רקע לפרשה
אקיוטק היא חברה בבעלות איש העסקים בן אופק. אופק, שנקרא בעבר יניב בן שושן, נעצר בסוף שנת 2000 בחשד שהטמין מטען דמה בסניף בנק לאחר שחשבונו שם הוגבל. בבעלותו גם חברות נוספות. חברת במרום הפקות 2004 היא חברה שנוסדה בשנת 2004 ומציגה את עצמה באתר החברה כמספקת שירותי מבחן בד (אודישן). החברה התחייבה לספק שירות של הזמנות למבחני בד במסרונים וכן שירותים שונים להכנה ולהצגה, כגון צילומי תמונות וקורס איפור.
בשנת 2007, בעקבות דיווחים של אזרחים על חיוב קטינים בגין שירותי תוכן סלולריים, חיוב על שירות בתשלום שלא בידיעתם וללא תעריפים ברורים, פרסם משרד התקשורת הנחיות כך שכל הרשמה לשירות תוכן תהיה ברורה, לרבות הצגת המחיר, וכן אישר הרשמת קטינים בתנאי שהמחיר יוצג באופן ברור וההרשמה תאומת על ידי קוד. עד שנת 2011 חברות תוכן דיגיטלי יכלו לצרף לקוחות לתוכניותיהן על סמך אישור התקנון בדף הפרסום שכלל את מחיר השירות, אימות הטלפון באמצעות קוד, וכך לגבות כספים ישירות מחשבון הסלולר.
בספטמבר 2011 פרסם משרד התקשורת תקנות לפיהן חויבו חברות הסלולר לשלוח לכל לקוחותיהם טופס שבו יכול הלקוח לבחור אילו שירותים סלולריים לחסום ואילו שירותים להשאיר פתוחים. מספריהם של לקוחות נחסמו לקבלת שירותי תוכן בתשלום, אלא אם חתמו על הטופס. האפשרות של לקוח לחסום עצמו הייתה קיימת תמיד, אלא שעתה, ברירת המחדל הייתה שהלקוח חסום לשירות, ונדרשה חתימה אקטיבית כדי לפתוח את השירות. יתר הנחיות הרישום נותרו כפי שהיו בעבר.
פתיחת הליכי הגבייה נגד חייבי איקיוטק
במאי 2013, לאחר ארבע שנים שבהן התנהלה תובענה ייצוגית, קיבלה חברת איקיוטק פסק דין לטובתה, אשר קבע כי הלקוחות שנרשמו לשירותיה, לרבות קטינים, נרשמו באופן תקין וחוקי, בהתאם להנחיות משרד התקשורת באותה עת. בית המשפט איפשר לאיקיוטק להגיש תביעות חוב כנגד מי שלא שילמו בעבור שירותי התוכן של החברה. מסע הגבייה גרר מחאה אלימה במסגרתה הוצאו צווי הרחקה לראשי קבוצת המאבק, וכן גרר דיון ציבורי נרחב בו הדעות נחלקו בין המצדדים בזכותה של החברה לגבות חובות המגיעים לה ע"פ דין, לבין המצדדים בחייבים שהופתעו לגלות על החוב שתפח עם השנים בשל הדיון במסגרת התביעה הייצוגית שבה זכתה איקיוטק. החברה פתחה בהליכי גביה רבים (בעזרתם של עורכי דין) נגד אנשים שונים עבור אי תשלום על שירותים. במקרים רבים האנשים שילמו. אולם במקרים רבים אחרים אנשים התלוננו על כך שהתשלומים שנגבו מהם היו מוגזמים או אף שגויים.
פרסום בתקשורת ודיונים בממשלה ובכנסת
הפרשה פורסמה לראשונה בתחקיר של גלי צה"ל באוגוסט 2013. פרסום הפרשה גרם למשרדי עורכי דין נוספים להצטרף למסע הגבייה שהניב לפי ההערכות מיליוני שקלים. הפרשה זכתה להתייחסות ציבורית של חבר הכנסת מטעם מפלגת יש עתיד, בועז טופורובסקי, לראשונה בנובמבר 2013, כאשר הוא פנה לשרת המשפטים ציפי לבני ודרש "להקפיא את הליכי ההוצאה לפועל של איקיוטק". בתגובה לכך טענה חברת "איקיוטק" כי מעורבותו בפרשה נגועה בניגוד עניינים מכיוון שלאשתו, שלי הרמן, יש חוב של עשרות אלפי שקלים לחברה.
משרד התקשורת מסר שאין בסמכותו לטפל בתלונות הצרכנים על איקיוטק, היות שאיקיוטק גובה חובות בגין שירותי תוכן אינטרנטיים, אך שר התקשורת גלעד ארדן פנה למפכ"ל המשטרה בבקשה לחקור את הפרשה. משרד התקשורת פרסם נייר עמדה לציבור שבו נאמר כי רק חברת הסלולר רשאית לגבות תשלום על שירותי תוכן שסופקו באמצעות מכשירי הסלולר, אך כאמור ממילא איקיוטק גבתה כספים בעבור שירותי תוכן אינטרנטיים והנחיית משרד התקשורת התבררה כהודעה שאין בה דבר.
הפרשה נדונה בוועדת הכלכלה של הכנסת בימים האחרונים של 2013. נציגי איקיוטק טענו כי החברה פועלת על פי חוק, בהתאם להנחיות הרגולטור ובהתאם לפסק דין במסגרתו נקבע כי הרשמות החייבים לשירותי התוכן הן הרשמות תקינות, בהן המחיר הוצג באופן ברור, ועל כן על החייבים לשלם את חובם. בסיום הדיון סוכם כי "משרדי הממשלה הנוגעים בדבר יקיימו דיון משותף ויפרסמו הנחיות לציבור כיצד לנהוג". בסופו של דבר הונחה הציבור לבדוק את מכתבי הדרישה באופן יסודי ואם ישנו חוב - לשלמו.
סבב שני של מכתבי חוב והתגובה הציבורית
סבב נוסף של מכתבי חוב שוגר בפברואר 2014. בעקבות זאת המועצה הישראלית לצרכנות פרסמה הודעות לציבור בנושא, שבה היא ממליצה לא לשלם את החוב הנדרש (אך כן להשיב למכתבים), לדרוש מהפונים מסמכים המוכיחים התקשרות עם החברה בעבר, וחולקת על אמינות הוכחות ההתקשרות שהחברה הציגה. בספטמבר 2014 שודרה סדרת כתבות בתוכנית צינור לילה בערוץ 10. בעקבות שידור הסדרה הגיש מנכ"ל איקיוטק תביעה נגד ערוץ 10 וכן נגד מנחה התוכנית גיא לרר באופן אישי בסכום של שלושה מיליון שקלים בגין הוצאת לשון הרע. בית המשפט דחה את התביעה באוקטובר 2015 לאחר שלא הופקדו ערבויות עבורה. ביוני 2022 נסגרה התביעה ואופק נדרש לשלם ללרר ולמערכת הצינור כשבעים וחמישה אלף שקלים עבור הוצאות בית משפט.
הטיפול הממסדי
בפברואר 2014, בעקבות תלונות צרכנים, נחקר במשטרה מנכ"ל איקיוטק בן אופק (נקרא במקור יניב בן שושן). בתום חודשי חקירה ארוכים המשטרה סגרה את התיק בחוסר אשמה.
באפריל 2014 החלה ועדת האתיקה הארצית של לשכת עורכי הדין בישראל לחקור גם היא את הפרשה. בגיליון ינואר 2016 של ועדת האתיקה פרסמה לשכת עורכי הדין את מסקנתה. היא לא התייחסה לפעולות של חברת איקיוטק בגיוס הלקוחות אלא רק לגביית הכספים על ידי עורכי הדין. הלשכה הגיעה למסקנה שגביית החובות הייתה לגיטימית וחוקית. במסגרת הדיונים הוועדה אף החליטה לסגור את כל התלונות שהוגשו נגד עורכי דין במסגרת הפרשה.
במאי 2014 נערך דיון בכנסת בוועדה לענייני ביקורת המדינה בראשות חבר הכנסת אמנון כהן בנושא, וסוכם בסוף הדיון כי "יש לרכז את ראשי כל הגורמים הרשמיים הרלוונטיים כדי לנסות ולפתור את הבעיה בפועל". לאחר דיונים רבים, הוחלט כי החברה פעלה כחוק, אך הומלץ לשנות את החוק כך שהליכי גבייה כנגד חייבים יעשו קודם באמצעות מכתב התראה מטעם החברה ללא חיוב בשכ"ט עו"ד. המלצה זו התגבשה לימים במה שכונה "חוק איקיוטק", אשר אושר ביוני 2016 על ידי הכנסת ה-20 וקבע קנס של עד 22,000 ₪ לחברה שלא תשלח הודעת חוב תוך 4 חודשים ממועד היווצרות החוב.
בבית המשפט
תובענה ייצוגית נגד חברות התקשורת פרטנר, סלקום, פלאפון והוט מובייל וכן חברת איקיוטק בבית המשפט המחוזי בתל אביב בסך 300 מיליון שקלים, הוגשה בידי המועצה הישראלית לצרכנות ביולי 2014. בכתב התביעה נטען שחברת "איקיוטק" דורשת כספים שלא בצדק ועליה לפצות חייבים על ניסיונות הגבייה. בינואר 2017, לאחר דיונים רבים, המליץ בית המשפט המחוזי למועצה לצרכנות לשקול את מחיקת התביעה. במסגרת הדיון התברר כי בכירים במועצה לצרכנות הגישו את התביעה משיקולים זרים, בין היתר בשל היותם חייבים כספים לחברה.
ב-2016 הורשע בן אופק בגין אי-הגשת דו"חות מס הכנסה עבור 8 חברות שניהל וכן אי-הגשת דו"חות אישיים, ונגזרו עליו 6 חודשי עבודות שירות וקנס. באוגוסט 2017 הודיעה פרקליטות מחוז ת"א כי היא ממליצה על הגשת כתבי אישום כנגד ראשי חברת איקיוטק ובהם אופק, בגין קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות וקשירת קשר לביצוע פשע, בכפוף לשימוע.
הר נוף
הר נוף היא שכונה חרדית-דתית במערב ירושלים. השם "הר נוף" משקף את ההר עליו בנויה השכונה ואת הנוף הנשקף ממנה, גובה השכונה נע בין 690 ל-810 מטרים.
היסטוריה
השכונה שיועדה מראשיתה עבור זוגות צעירים ומשפרי דיור חילונים ודתיים, הוקמה בשנות ה-80 של המאה ה-20 בסמוך ועל חורבות הכפר הפלסטיני דיר יאסין שתושביו נמלטו ממנו. שם השכונה נבחר בשנת 1979 לאחר תחרות פומבית בה הציבור הוזמן להציע שמות לשכונה. הקמת השכונה החלה בשנת 1980 בתכננו של האדריכל זאב שיינברג. בשנת 1983 החלה עיריית ירושלים בבניית מוסדות הציבור בשכונה, כיתות לימוד וגני ילדים. אכלוס השכונה התעכב לאחר שחיבורה לרשת החשמל, סלילת הדרכים ובניית השטחים הציבוריים בשכונה התארכה. השכונה אוכלסה החל משנת 1985 כשכונה מעורבת, בה תושבים חילוניים, דתיים וחרדים. בשנת 1988 התמוטט בשכונה בניין מגורים שהיה בהקמה, ולאחר בדיקה של העייריה שני בניינים נוספים הוכרזו כמסוכנים לאחר שגם בהם נמצאו ליקויי בנייה.
בשנת 1989, פרצו עימותים בשכונה בין התושבים החרדים לחילונים, מאחר שהתושבים החרדים ביקשו לסגור את רחובות השכונה לתנועת כלי רכב בשבת. לאחר שהפכה למוקד של מפלגת ש"ס, עם הגעתם של אריה דרעי, אחיו הרב יהודה דרעי ואחר כך גם מנהיג התנועה הרב עובדיה יוסף להתגורר בשכונה, עברה השכונה תהליך התחרדות. בשנת 2002 בנתה עמותת מאור ישראל שבראשות בנו של הרב עובדיה יוסף, משה, על שטח של 70 דונם בשכונה ישיבה ופנימייה. בנוסף בנתה 200 יחידות דיור.
בשנת 1998, הוחל בתכנון הרחבת השכונה דרומה, על ידי העתקת מתקני חברת פי גלילות ובנייה בשטח זה ובשטח יער ירושלים. מסוף וחוות מכלי הדלק הוקמו בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 ומספקים דלק לאזור ירושלים. הדלק זורם למתקן בצינור תת-קרקעי ממתקן פי גלילות בצפון תל אביב. ב-2001 הוועדה מקומית לתכנון ולבנייה בירושלים המליצה על אישור התוכנית לשכונה ובה 1,000 יחידות דיור בבנייה רוויה, והעברת מתקני הדלק למתקן תת-קרקעי בנחל רבידה הסמוך. בשנת 2007, החליטה הוועדה המחוזית ירושלים לא לשנות את ייעוד הקרקע למגורים עד שלא תמצא קרקע חלופית למסוף הדלק. בשנת 2009, ביקשה קבוצת דלק, שרכשה את חברת פי גלילות, לפנות את המסוף למכור את הקרקע תמורת 200 מיליון שקל, אך המסוף לא פונה. החל משנת 2018, מקדמת רשות מקרקעי ישראל תוכנית חדשה לאזור שתכלול 2,300 יחידות דיור בשטח של 648 דונם בין השאר על חשבון שטחים ביער ירושלים.
בשנת 2014, אושרה תוכנית לשלוחת רכבת קלה לשכונה, באורך של כ-2 ק"מ, העוברת מצומת בן דור בשדרות הרצל, לאורך רחוב כנפי נשרים ועד מסוף התחבורה בכניסה להר נוף, ותוכננה במקור כשלוחה של הקו האדום של הרכבת הקלה בירושלים בהמשך הוחלט לשלב אותה כחלק מתוכנית הקו הירוק של הרכבת הקלה בירושלים.
בנובמבר 2014 התרחש בשכונה הטבח בבית הכנסת קהילת בני תורה, שבו נרצחו שישה בני אדם, חמישה מתפללים ושוטר.
בשנת 2019 החלה סלילתו של כביש 16, דרך שנסללה ככניסה נוספת לירושלים ואשר מחברת בין מחלף מוצא, כביש 1 והר נוף במנהרה באורך 1.5 ק"מ. חיבור השכונה לכביש נעשה באמצעות מחלף חדש, "מחלף נחל רבידה". באוקטובר 2013, שר התחבורה והבטיחות בדרכים ישראל כץ החליט לקרוא לכביש 16 על שמו של הרב עובדיה יוסף (בסופו של דבר, הכביש נקרא על שם אריאל שרון).באוקטובר 2019, הכריז ראש העירייה משה ליאון על החלפת שמה של שכונת הר נוף ל'נאות יוסף', על שמו של הרב עובדיה יוסף. ביולי 2020, הוחלט בעירייה לגנוז את התוכנית לשינוי שם השכונה, לאחר שהוגשו כ-1,200 התנגדויות.
גאוגרפיה
למרגלות השכונה משתרע יער ירושלים המקיף אותה מכל עבריה. מהר נוף נשקפים הרי יהודה, ובימים עם ראות טובה, גם אזור בית שמש.
באזור הר נוף פזורות עתיקות בהן טרסות ושומרות רבות, הבנויות על שרידים קדומים, ששימשו לגידול ענבים, וגתות רבות, מתקופת בית המקדש השני החצובות בסלע, דבר המצביע על יישוב יהודי פורה באותה תקופה. במקום נמצאו גם שרידי מבנה מבוצר בין שלוש קומות מהתקופה ההרודיאנית.
ברחוב חיי טייב, הרחוב הנמוך בשכונה, נמצאו שרידים של מצודה ובריכת מים קטנה קדומה. לפי מחקרים שנעשו, המצודה הייתה מתקופת בית המקדש השני, ואוכלסה על ידי שומרים שהגנו על עולי הרגל שעלו לבית המקדש. ממול המצודה, נמצאה גת עתיקה, שכנראה שימשה את שומרי המצודה.
מצפון לשכונה עולה דרך תלולה ומפותלת, שהיא קטע מהדרך הרומית ממוצא לירושלים, המשכה של הדרך הרומית מאמאוס לירושלים. העלייה המפותלת נקראת "מעלה הרומאים". מהלכה הוא כ-3 ק"מ תוך עלייה של 200 מטר. בימי המנדט הבריטי היה מקובל על תנועות הנוער לעלות לירושלים בדרך זו, שהמחישה את ה"עלייה" לירושלים. הדרך נסללה בתקופה הרומית בארץ ישראל, בדומה לטכניקה הרומית המקובלת: ניקוי וישור התוואי, הנחת אבני שפה בשוליים ומילוי החלל שביניהם בשכבת תשתית, ומעליה ריצוף. כיום, חלק גדול מהדרך אינו קיים יותר.
אוכלוסייה
לשכונה אופי דתי-חרדי מובהק, בזמן הקמת השכונה, היא הייתה מאוכלסת ברוב דתי-לאומי. כיום רובם של תושבי השכונה הם חרדים.
השכונה בנויה במדרון תלול, כשגרמי מדרגות ארוכים מחברים בין הרחובות המקבילים. בשכונה בנייני דירות רבי קומות, כאשר במקרים רבים יש שתי כניסות לבניין הפונות אל הרחובות שמשני צדיו - כניסה אחת בקומה נמוכה של הבניין, וכניסה אחרת שנמצאת כמה קומות מעל הכניסה הראשונה ברחוב השני.
מוסדות בשכונה
בשכונת הר נוף קיים מינהל קהילתי וכן אולם ספורט. מנכ"ל המינהל הוא אלי וייזר. בשכונה שוכנות ישיבות רבות, בהן: בשכונה נמצאת מדרשיה לבנות חוזרות בתשובה, "נווה ירושלים". בשכונה פועל מיום הקמתה בית ספר לבנות הפתוח לקבלת תלמידות מכל רחבי העיר, ובית הספר הממלכתי-דתי-תורני הר-נוף, בית ספר לבנים המשלב לימודי קודש מוגברים.
תלמודי תורה ובתי כנסת
בשכונת הר נוף תלמודי תורה רבים לכל העדות, ביניהם "אורחות איש" המשתייך לזרם הליטאי, אור חדש (נר שמואל), נתיבות שלמה, אביעזרי, בית יעקב (דרך חיים), דברות משה (בוסטון לשעבר), הרא"ם, ת"ת ממ"ד נחלה (לציבור הדתי לאומי. כולל גם מערכת גנים)
החובש הר נוף
בהר נוף פועל ארגון הצלה בשם החובש הר נוף, ארגון זה פועל על ידי מערך מתנדבים כדי לתת מענה מהיר למקרי חירום בשכונה, ברשות הארגון אמבולנסים, ציוד חבישה ועזרה ראשונה מהמתקדמים בארץ. הארגון מבוסס דרך קבע על ידי תרומות, שבחלקם הגדול ניתנות על ידי התושבים. הארגון פועל בשיתוף מגן דוד אדום.
השומר הר נוף
ארגון השומר הר נוף הוא ארגון ביטחון ראשון מסוגו בארץ שהוקם על ידי תושבים ואינו מופעל על ידי עיריית ירושלים. הארגון מקיים סיורי ביטחון במשך כל השבוע על ידי מתנדבים תושבי השכונה. הארגון פועל בשיתוף משטרת ישראל ומטרתו למנוע גנבות ומעשים עברייניים בשכונה.
אייריס 7
אסטרואיד אייריס 7 הוא אסטרואיד גדול בחגורת האסטרואידים המקיף את השמש בין מאדים לצדק. הוא האובייקט הרביעי הבהיר ביותר מתוך האסטרואידים בחגורה המרכזית.
אייריס מסווג כאסטרואיד מסוג S, כלומר קבוצת אסטרואידים המורכבים ממינרלים ותחמוצת סיליקון ובעלי הרכב סלעי. כ-17 אחוז מהאסטרואידים משתייכים לסוג זה. זמן הקפתו סביב השמש הוא 3.69 שנים בקוטר של כ-200 ק"מ.
גילוי ושמו
אייריס מספר 7 התגלה ב-13 באוגוסט 1847 בלונדון על ידי האסטרונום הבריטי ג'ון ראסל הינד. מנהל החברה המלכותית האסטרונומית, אשר גם מצא בין השנים 1847- 1854 סך הכל עשרה כוכבים קטנטנים. שמו של האסטרואיד ניתן לו על שמה של איריס אלת הקשת בענן במיתולוגיה היוונית, אשר שימשה גם כשליחת האלים.
גאולוגיה
איריס הוא אסטרואיד מסוג S. על פני השטח שלו ניתן להבחין בהבדלים אולבודיים, הבדלים הנוגעים למידת ההחזריות של קרינה מהאסטרואיד. בסך הכל השטח הוא בהיר מאוד והוא ככל המשוער מורכב מתערובת ברזל, ניקל, מתכות ומגנזיום, ברזל סיליקטים. הדינמיקה הפלנטרית גם מצביעה על כך שהוא צריך להיות מקור משמעותי של מטאוריטים. בין אסטרואידים מסוג S איריס מדורג במקום החמישי בקוטר ממוצע אחרי יונו, ג'ונו, אמפיטריט והרקולינה.
בהירות
המשטח הבהיר של אייריס והמרחק הקטן מהשמש הופכים אותו לאובייקט הרביעי הבהיר ביותר בחגורת האסטרואידים אחרי וסטה, קרס ופאלאס. הוא ניחן בדרגת בהירות של +7.8, אשר דומה לזה של נפטון, מה שמאפשר בקלות לצפות בו באמצעות משקפת מרוב הניגודים. ברמות ניגוד אופייניות הוא מגדיל את השוליים הגדולים יותר. עם זאת ברמות ניגודים נדירות יותר ליד איריס יכול להגיע לגודל של +6.7 (בפעם הבאה ב-31 באוקטובר 2017 הוא יגיע לגודל +6.9).
סיבוב
תצפיות וניתוחים שונים מצביעים על כך שלאייריס צורה זוויתית מסוימת. בנוסף ניתוח הקואורדינטות האליפטיות שלו בצירוף נתונים נוספים מעלה כי בחצי הכדור של אייריס השמש אינה שוקעת בקיץ ואינה זורחת בחורף. כך שבגוף חסר אוויר זה הטמפרטורה מתקיימת בהבדלים גדולים מאוד.
גאי לומברדו
תולדות חייו
לומברדו נולד בלונדון למהגרים מאיטליה. אביו היה זמר בריטון שלימד את ילדיו נגינה על מנת שיוכלו ללוות אותו. לומברדו למד כינור והופיע עם אחיו החל מ-1914. במהלך שנות העשרים המאוחרות ושנות השלושים הקליטו האחים לומברדו עבור "תקליטי בראונסוויק" (שנרכשו ב-1929 על ידי דקה). המוזיקה שלהם הייתה מוזיקת ביג בנד "מתוקה", פופולרית וקלה להאזנה ולריקודים.
בין 1929 ל-1959 ניגן לומברדו והוביל את להקת מסעדת "גריל רוזוולט" במלון רוזוולט בניו יורק ה"רויאל קנדיאנס". ההופעות שארגן בערב ראש השנה האזרחית היו לשם-דבר ושודרו ברדיו לרחבי ארצות הברית (עד 1956 ב-CBS ומ-1957 ב-NBC). ב-1960 עבר לומברדו למלון וולדורף-אסטוריה והופעות ראש השנה שודרו בטלוויזיה עד 1976. בתוכנית נוגנו עיבודים לשירי השנה החולפת ושובצו בה מעברים לדיווחים חיים מכיכר טיימס.
ב-1938 קיבל לומברדו אזרחות של ארצות הברית.
לומברדו מת בביתו ביוסטון, טקסס מהתקף לב.
בתרבות
בעיר הולדתו, לונדון, אונטריו, היה מוזיאון לזכרו בין 1980 ל-2007.
בסרטם של הביטלס "צוללת צהובה" מוזכר שמו כאחד מה"בלו מיניס" הרעים.
קלינה
קלינה (באירית: Clíodhna, וכן Clídna, Clionadh, Clíodna, Clíona) היא מלכת הבנשיס של שבט האלים (Tuatha Dé Danann) במיתולוגיה האירית. קלינה היא הבאנשי העצמתית השולטת כמלכת פיות הגבעות (sidheog) בדרום מנסטר, או דזמונד.
היה לה ארמון בלב ערמת סלעים, מרחק קטן ממאלו, אשר עדיין ידוע בשם קריג-קלינה (Carrigcleena), או צוק קלינה, ומספר רב של אגדות מסופרות עליה בפי בני העם במנסטר.
משפחות מקושרות
באופן כללי, בשל קשרה למנסטר, אלו המשפחות הנושנות של ממלכה היסטורית זו שמקושרים אליה, ביניהן בני האי-פיינטי (Ui-Fidgheinte), מולכי ממלכה מוקדמת בצפון מנסטר, בעיקר משפחות אודונובן ואוקולינס, בתקופת השפעתן (משנת 373 עד 977), ומשפחות שנהיו מקושרות לאזור אחרי תקופת האי-פיינטי (משפחות מקארתי ופיצג'רלד).
קלינה מצוירת כמחזרת בלתי רצויה בשירו האפי מהמאה ה-19 של אדוארד וולש, "הבת ש אודונובן". בשיר הלל לכבוד הכתרתו של דונל אודונובן כראש השבט קלנקייהיל, אודונובן מכונה "הדרקון של קלינה".
יריבות עם איביל
מסופר על יריבותן של קלינה והאלה איביל, או אייביל (Aobhill או Aibell). בסיפור אחד מסופר שהטילה על איביל כישוף והפכה אותה לחתולה לבנה.
בגרסה אחרת, השתיים הן אחיות, בנותיו של הדרואיד האדום, אחרון הדרואידים, והתחרות ביניהם קשורה לאהבת בן משפחת אוקיף, וכיבוש האי אירלנד בידי הדנים.
אבן הבלארני
הסיפור המסורתי ביותר על אבן הבלארני המפורסם הוא על קלינה. קורמק ליידיר מקארתי, שבנה את טירת בלארני, היה מעורב בתביעה משפטית, ופנה לקלינה לסיוע. היא אמרה לו לנשק את האבן הראשונה שימצא בבוקר בדרך לבית המשפט, וזה מה שהוא עשה, וכתוצאה מכך הוא הציג את טיעוניו ברהיטות גדולה ובכוח שכנוע מרשים. מאז, נאמר על אבן הבלארני שהיא מקנה "את היכולת לרמות בלי להעליב". מקארתי אז שילב את האבן לתוך החומה של הטירה. מאז, מבקרים מנשקים את האבן עבור מזל והגשמת חלומותיהם.
עובד יחזקאל
עובדיה (עובֵד) יחזקאל (נולד ב-28 במרץ 1965) הוא יושב ראש ומייסד חברת תארא לייעוץ אסטרטגי וניהול פרויקטים. שימש כמזכיר הממשלה בתקופת כהונתו של אהוד אולמרט כראש הממשלה.
ביוגרפיה
יחזקאל נולד ברמלה, ובה גדל והתחנך. הוא למד בבית הספר היסודי "אחווה" ממלכתי ב', בבית הספר התיכון האזורי רמלה-לוד. בשנת 1984 התגייס לצה"ל, ואת שירותו הצבאי עשה ביחידה 8200 בשורה של תפקידי מודיעין, פיקוד והדרכה. בשנת 1988 השתחרר משירות חובה בדרגת סגן, והחל בלימודים לתואר ראשון ביחסים בינלאומיים ולימודי האסלאם והמזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים, אותם השלים בשנת 1991. יחזקאל כיהן במספר תפקידים התנדבותיים ונבחרים במסגרת אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה העברית, בהם נציג חוג במועצת הסטודנטים, כתב בעיתון הסטודנטים "פי האתון", דובר וסגן יושב ראש האגודה, וחבר דירקטוריון בהוצאת הספרים "אקדמון", שהייתה באותה העת בבעלות חלקית של אגודת הסטודנטים. במקביל ללימודיו החל ב-1989 לעבוד בעיריית ירושלים כעוזרו של סגן ראש העירייה מוריס רג'ואן, תפקיד אותו מילא עד שנת 1993.
קריירה
במהלך 1993 חבר לחבר הכנסת אהוד אולמרט, שהחליט להתמודד לראשות עיריית ירושלים, ולאחר הבחירות מונה, בגיל 28, לעוזרו של ראש העירייה אולמרט, ומילא את התפקיד במשך עשר שנים. במסגרת תפקיד זה כיהן במספר דירקטוריונים של תאגידים עירוניים וחברות בנות של העירייה, דוגמת החברה לפיתוח מזרח ירושלים, חברת הגיחון, ועדת ההנצחה העירונית וחברת החשמל המזרח ירושלמית. במקביל לעבודתו בעירייה לימד היסטוריה בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה.
בשנת 2003, לאחר כינון ממשלת ישראל השלושים ואחת בראשותו של אריאל שרון, החל יחזקאל לשמש כיועצו של השר אולמרט במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה. במסגרת תפקידו זה כיהן כחבר בוועדת גדיש לרפורמה במינהל מקרקעי ישראל, עסק במשא ומתן להסדר החדש שבין מינהל מקרקעי ישראל והקרן הקיימת לישראל, כיהן כחבר דירקטוריון במכון היצוא, והיה מעורב במהלכים להקמת רשות הדואר במתכונתה החדשה כדואר ישראל.
ב-5 בינואר 2006, לאחר שנבצר מראש הממשלה שרון למלא את תפקידו, ליווה יחזקאל את אהוד אולמרט בתפקידו כראש הממשלה הזמני עד לבחירות. במאי 2006, עם כינונה של ממשלת ישראל השלושים ושתיים ובחירתו של אהוד אולמרט לראש ממשלת ישראל, מונה יחזקאל לשמש כמשנה לראש הסגל יורם טורבוביץ'.
ב-18 ביולי 2007, לאחר פרישתו של ישראל מימון מתפקיד מזכיר הממשלה, מונה יחזקאל למזכיר הממשלה ה-15, וכיהן בתפקיד עד להתפטרותו של אולמרט באפריל 2009. בתפקידו זה הנהיג שורה של שינויים בעבודת הממשלה ועיגן מספר נהלים מחייבים בתקנות הממשלה, בהם "עקרונות ונהלים להשתתפותם של מי שאינם שרים בישיבות הממשלה", החזרת נוהל חותם המדינה למסמכי ממשלה, נוהלי סקירות לפני הממשלה, שינויים בתקנון לעבודת הממשלה לגבי האופן שבו מגישים הצעות החלטה לממשלה ולוועדותיה – כך שההצעות יחויבו במתן מועד לביצוע ועלות תקציבית, ביטול האפשרות להצבעה בפתקי הצבעה ונוהל חילופי שרים בממשלה. מעבר לנהלים אלו הוחל נוהל חובת התייצבות של עובדי הרשות המבצעת בפני ועדות הכנסת, שגובש בשיתוף עם מזכיר הכנסת ונציב שירות המדינה. בתחילת 2009 הגיש במשותף עם מזכיר הכנסת איל ינון המלצות לייעול הליך החקיקה ויחסי הרשות המבצעת והרשות המחוקקת, ועיגן לראשונה בישראל ספר חילופי שלטון, המסדיר את הליך חפיפת שרים במצב של חילופי שלטון.
במהלך כהונתו כמזכיר הממשלה פורסם על ידי מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס דו"ח על "פרשת מרכז ההשקעות", שבו נקשר גם שמו. יחזקאל נחקר במשטרה על חלקו בפרשה זו, וכן על חלקו ב"פרשת המינויים הפוליטיים" ברשות לעסקים קטנים ובגופים אחרים, אך פרקליטות המדינה החליטה שלא להגיש נגדו כתב אישום.
במקביל לעבודתו, המשיך לשרת במילואים ביחידה 8200, עד לשחרורו בשנת 2003 בדרגת סגן-אלוף. בשנת 2002 קיבל אות הצטיינות יתרה ממפקד היחידה, על פרויקט שכלל שכלול מערך הכשרת סגלי הקצונה המופקדים על ההכשרות המקצועיות של חיילי היחידה.
לאחר סיום כהונתו כמזכיר הממשלה, החל לעסוק בייעוץ אסטרטגי, והקים לצורך כך את חברת "ת.א.ר.א"., המתמחה בניהול משברים, משאים ומתנים וייעוץ רגולטורי.
חיים אישיים
יחזקאל נשוי מאז 1991 לעידית, ולהם ארבעה ילדים. הם מתגוררים בכפר דניאל. משנת 2009 יחזקאל משמש בהתנדבות כיו"ר המוזיאון העירוני ברמלה. משנת 2020 משמש יו"ר הוועד המנהל של מכללת לוינסקי לחינוך.
טקסי (סרט)
טקסי (באנגלית: Taxi) הוא סרט פעולה בדיוני צרפתי, בבימויו של ג'רארד פירס ובכיכובם של סמי נסרי, פרדריק דיפנטל ומריון קוטיאר. את התסריט לסרט כתב לוק בסון ב-30 יום. לאור הצלחתו של הסרט בשנת 2004, יצא סרט אמריקאי זהה, בכיכובה של קווין לאטיפה עם שינוי קל כשאת נסרי (זכר) משחקת לאטיפה (נקבה).