cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
יחסי החוץ של ישראל
ליטא
בפברואר 2022 נפתחה קונסוליית הכבוד של ליטא בנתניה.
אסטוניה
יחסי אסטוניה–ישראל הם היחסים דיפלומטיים בין אסטוניה לבין ישראל. לישראל יש שגריר שאינו תושב באסטוניה. ישראל הכירה באסטוניה עם התפרקות ברית המועצות ב-1991. ב-9 בינואר 1992 כוננו יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. החל מתחילת כינון היחסים ישראל מינתה את השגריר שלה בריגה, לטביה לשגריר באסטוניה שאינו תושב. בשנת 2003, הוחלף מיקום השגרירות, ושגריר ישראל בפינלנד מונה לשגריר אסטוניה במקביל.
בשנת 1995 נחתם בין ישראל לבין אסטוניה הסכם לעידוד ואבטחת השקעות. ב-1997 חתמו שתי המדינות על הסכם לשיתוף פעולה בתחומי התקשורת, הדואר והמחשוב. בשנת 1998 נחתם הסכם נוסף לשיתוף פעולה בתחומי התרבות, המדע והחינוך. ב-2001 חתמו שתי המדינות הסכם לביטול הדדי של הצורך באשרות כניסה. ב-29 ביוני 2009 חתמו ישראל ואסטוניה על אמנה למניעת כפל מס.
שתי המדינות מעודדות קשר ישיר אחת עם השנייה בכל הנוגע לאירועי תרבות וחינוך. שתי המדינות מזמינות זו את זו לכנסים בינלאומיים, לסמינרים ותומכות בשיתוף פעולה בין ארגוני הספורט והנוער.
סלובקיה
בין השנים 1994–1996 ביקרו מספר שרים ישראליים בסלובקיה. במהלך הביקורים נחתמו הסכמי תעופה ותחבורה, הסכמי בריאות והסכמי סחר חופשי.
צ'כיה
בין מדינת ישראל וצ'כיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1948, אשר החלו עם הכרתה של צ'כוסלובקיה במדינת ישראל, והמשיכו להתקיים ביתר שאת עם התפרקותה של צ'כוסלובקיה והפיכתה של צ'כיה למדינה עצמאית בתאריך 1 בינואר 1993. היחסים בין ישראל לצ'כוסלובקיה, ובהמשך עם צ'כיה, עברו שינויים גדולים במהלך השנים, כאשר מאז קבלת עצמאותה של צ'כיה בתחילת שנות ה-90 שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה הדוק בתחומי מדיניות חוץ, כלכלה, מסחר ותרבות. בעיני ישראלים רבים, נכון לעשור השני של המאה ה-21 צ'כיה נחשבת לאחת מידידותיה הגדולות של ישראל באירופה.
ביום ירושלים ה-50 (2017) הכיר הפרלמנט הצ'כי בירושלים כבירתה של מדינת ישראל.
הונגריה
מאז כינון היחסים ועד היום, היחסים בין שתי המדינות מושפעים מאוד מההיסטוריה של יהדות הונגריה ושואת יהודי הונגריה בפרט. בין שתי המדינות שוררים יחסים טובים המתבטאים גם בתחומי הכלכלה והתרבות. ב־30 בנובמבר 2018, בהצבעה אנטי-ישראלית באו"ם, הונגריה שברה את הקונצנזוס האירופי בהחלטה, והתנגדה.[ דרוש מקור]
ב-19 במרץ 2019, חנכה הונגריה נציגות סחר דיפלומטית בירושלים, אשר מהווה שלוחה של שגרירות הונגריה בתל אביב.
ב-21 במאי 2020 שוחח שר החוץ ההונגרי פטר סיירטו עם שר החוץ הישראלי גבי אשכנזי ואמר לו כי הונגריה תמשיך לעמוד לימינה של ישראל וכי המתקפות הדיפלומטיות על ישראל נובעות מצביעות פוליטית. ב-11 במרץ 2021 הגיע ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן לביקור בירושלים, במהלכו נפגש עם ראש ממשלת צ'כיה אנדריי באביש וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות, הטילה הונגריה וטו על החלטה של האיחוד האירופי נגד ישראל. במקביל, כאות לסולידריות עם ישראל הונף דגל ישראל לצד דגל הונגריה בכיכר הגיבורים בבודפשט, שנחשבת לאחת הכיכרות המרכזיות בעיר.
פולין
בין מדינת ישראל ורפובליקת פולין מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, וכן קשרים כלכליים ותרבותיים ענפים. לישראל יש שגרירות רשמית בוורשה, ולפולין יש שגרירות רשמית בתל אביב. עם זאת, יחסי המדינות עברו טלטלות רבות לאורך השנים, כאשר למקומה הנרחב של פולין במסגרת השואה יש השפעה רחבה על היחסים בין השתיים.
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בוורשה, הפועלת לקידום הסחר בין המדינות ומסייעת לחברות ישראליות, המעוניינות לפעול במדינה. במהלך חודש נובמבר 2013, במסגרת ביקורו הרשמי שלנשיא פולין ופמלייתו בישראל, נציגי ישראל ופולין חתמו על מזכר הבנות הנוגע לשיתוף פעולה מדעי.
המסעות נערכים למעשה לאורך כל השנה. בשבוע שבו חל יום הזיכרון לשואה ולגבורה, נערך מצעד החיים, ששיאו בטקס במחנה ההשמדה אושוויץ ביום הזיכרון עצמו. בטקס משתתפים בני נוער מישראל ומהתפוצות, בליווי נציגי צה"ל ונציגים רשמיים של מדינת ישראל.
לצד משלחות של בני נוער, יוצאות לפולין מדי שנה גם משלחות מטעם צה"ל ("עדים במדים") וכן משלחות סטודנטים וגם משלחות עובדים ומבוגרים.
בין שתי המדינות מתקיימים יחסים ביטחוניים הדוקים, ובכלל זה בין השירותים החשאיים הפולניים וקהילת המודיעין הישראלית, אשר פועלים במשותף במסגרת המלחמה כנגד הטרור. צה"ל מקיים תרגילים משותפים עם צבא פולין, אשר החל משנת 2012 כוללים גם תרגילים אוויריים משותפים. במהלך חודש נובמבר 2013, ובמסגרת ביקורו של נשיא פולין בישראל, נמסר כי פולין מעוניינת להגביר את שיתוף הפעולה עם התעשיות הביטחוניות של ישראל, ולחתום על עסקאות ענק.
נורווגיה
בין מדינת ישראל וממלכת נורווגיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1949. נכון לשנת 2020, בין שתי המדינות מתקיים שיתוף פעולה נרחב בנושאים כלכליים ומסחריים, זאת בצד חילוקי דעות פוליטיים בין שתי המדינות, בעיקר על רקע הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
לישראל יש שגרירות באוסלו, בעוד שלנורווגיה יש שגרירות בתל אביב וכן שתי קונסוליות כבוד, בחיפה ובאילת.
בשנותיה הראשונות של ישראל, נהנתה המדינה הצעירה מאהדה רחבה שלנורווגיה, שתמכה בדמוקרטיה הצעירה בהתלהבות רבה, תוך דגש על היותה של ישראל מדינה ייחודית בנוף המזרח תיכוני. עם זאת, בחלוף השנים, עם פרוץ העימותים בין ישראל לפלסטינים ועקב תחושת האכזבה של ממשלת נורווגיה מכך שהסכמי אוסלו לא הובילו לשלום קבע, הפכו נורווגיה למבקרת קשה של ישראל.
שבדיה
בין מדינת ישראל וממלכת שוודיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים. לישראל יש שגרירות בסטוקהולם ולשוודיה שגרירות בתל אביב. נוסף על כך, שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה נרחב בנושאים שונים, כגון בתחומי התיירות, המסחר והתרבות. עם זאת, לאורך השנים היחסים ידעו עליות ומורדות רבות, בעקבות הביקורת של שוודיה על מדיניותה של ישראל, במיוחד בקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני.
למספר חברות מוצרי צריכה שוודיות נוכחות בולטת בישראל. באפריל 2001 נפתח סניף ראשון של חברת הרהיטים איקאה בישראל. במהלך שנת 2010 רשת האופנה השוודית H&M פתחה סניף ראשון בישראל. בהמשך הוקמו חנויות נוספות ברחבי ישראל, כאשר קיימות עוד השקות עתידיות בתכנון. לחברת סודה סטרים הישראלית הצלחה בשוודיה.
פינלנד
בין מדינת ישראל והרפובליקה של פינלנד מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1950. כמו כן, שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה נרחב בנושאים שונים, בין היתר בתחומי תיירות, מסחר ותרבות. לישראל יש שגרירות רשמית בהלסינקי, בעוד שלפינלנד יש שגרירות רשמית בתל אביב.
מבחינת היחסים הכלכליים מתבטא היבוא הישראלי מפינלנד מתמקד בעיקר בתחומי המכונות, מוצרי טלפוניה, עצים, נייר ותוצרים כימיקליים מהתעשייה הפינית, בעוד שהיצוא הישראלי לפינלנד מתמקד בעיקר בתחומי מוצרי טלפונייה, מוצרים תעשייתיים, וכן פירות וירקות מתוצרת ישראלית.
שיתוף הפעולה התרבותי הנרחב בין שתי המדינות, מתבטא במחויבות לערכי הליברליזם והדמוקרטיה.
בשנת 2018 הודיעה ממשלת פינלנד כי היא בחרה בטילי גבריאל של התעשייה האווירית להחלפת מערך טילי הים-ים של פינלנד, שבעלות של 162 מיליון יורו עם אופציה לעסקת המשך בשווי 193 מיליון יורו.
בשנת 2019 זכתה חברת אלתא מערכות במכרז לאספקת מכ"מים רב-משימתיים לצבא פינלנד. בינואר 2020 זכתה חרת תעש מערכות במכרז של צבא פינלנד לאספקת תחמושת טנקים מסוג חצב ויחידות הזנת נתונים לתחמושת, בעלות של 40 מיליון דולר.
בשנת 2023, עם הצטרפותה לנאט"ו, פינלנד הודיעה כי תרכוש מישראל את מערכת ההגנה מטילים קלע דוד.
אסיה
ישראל נמצאת בקשרי מסחר וחוץ טובים עם הודו, עם קזחסטן, עם סין ועם יפן.
יחסי ישראל והודו קשורים גם לסיוע צבאי של ישראל להודו נגד פקיסטן השכנה. הודו הפכה בשנים האחרונות לשותפת מסחר מרכזית ותעשיית ההיי-טק הישראלית מעסיקה מתכנתים הודים רבים.
במשך שנים היו היחסים בין ישראל וסין בעייתיים עקב התמיכה המסורתית של סין ב והתנגדותה למדינות מערביות ועקב היחסים בין ישראל לטאיוואן. יחסי ישראל וסין השתפרו מעט עם ההפשרה במדיניות הסינית, אך נפגעו עקב הווטו האמריקאי על עסקת ההשבחה של מטוסי הפאלקון.
דרום קוריאה וסינגפור מקיימות קשרים הדוקים עם ישראל בשל הדמיון שיש בין המדינות ומצבן הגאופוליטי.
ישראל מקיימת קשרים עם ממשלת מיאנמר, ויש לה שגרירות ביאנגון. שגרירות מיאנמר בישראל נמצאת בתל אביב והיא אחת השגרירויות הגדולות של מיאנמר בעולם. הקשרים כוללים סחר בידע והכשרת פקידי ממשל ממיאנמר בארץ. ישנם פרסומים הטוענים שהקשרים כוללים גם סחר בנשק.
דרום קוריאה
יחסי ישראל–קוריאה הדרומית הם יחסים דיפלומטיים רשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה של קוריאה. ישראל וקוריאה הדרומית הביעו ומביעות עניין בחיזוק היחסים ביניהן בכלל התחומים, ובעיקר בתחום ההגנה, וכן בתחומי אנרגיה, מדע וטכנולוגיה, מסחר, והגדלת היקף התיירות בין שתי המדינות. בנוסף, קוריאה הדרומית גם תרמה נשק בזמן מלחמות רבות.
מספר הסכמי תיירות ותעופה נחתמו בין המדינות. חברת התעופה הקוריאנית קוריאן אייר מפעילה 3 טיסות שבועיות בקו סיאול - תל אביב. וכמו כן, מפעילה טיסות מטען ייעודיות לתל אביב. רוב התיירות בין המדינות מבוצעת בקבוצות טיולים ומקצתם תיירים עצמאיים.
הסיוע האמריקאי הביטחוני המשותף לשתי המדינות, ויחסי העוינות שיש לשתי המדינות עם שכנותיהן שמציבות להן איומים אסטרטגיים מביאות לשיתוף ביטחוני רב בין שתי המדינות.במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 ישראל מכרה ציוד צבאי מסוגים שונים לקוריאה הדרומית, לרבות מזל"טים.
שנות ה-90 היוו תקופת צמיחה משמעותית ביחסי הסחר שבין ישראל וקוריאה הדרומית. היקף הסחר השנתי בין ישראל לקוריאה הדרומית גדל לאורך השנים.
ב-12 במאי 2021 נחתם בסיאול הסכם סחר חופשי, בנוכחות שר הכלכלה הישראלי עמיר פרץ. ההסכם מוגדר כהסכם הסחר החופשי הראשון של ישראל עם מדינה ביבשת אסיה וההסכם ללא מכסים הראשון של קוריאה הדרומית עם מדינה במזרח התיכון.
טאיוואן
ישראל קיבלה את הדרישות הסיניות בדבר צמצום הקשרים הפורמליים עם טאיוואן לקשרי כלכלה ותרבות בלבד. עם זאת ולמורת רוחם של הסינים, חברי כנסת ישראליים ממשיכים לבקר בטאיוואן מדי פעם, ואף קיימת בכנסת אגודת ידידות פרלמנטרית ישראל–טאיוואן.עם זאת בין טאיוואן ומדינת ישראל לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים לאור מעמדה הבינלאומי של טאיוואן, אם כי שתי המדינות מקיימות יחסים כלכליים ומסחריים, ולישראל יש משרד ייצוגי בטאיוואן, שנפתח בשנת 1993. היחסים הבלתי-רשמיים בין שתי המדינות מתבטאים בעיקר בתחום המדע, המסחר והתעשייה.
אינדונזיה
מדיניות הרשמית בין המדינות היא התעלמות או אי-קיום יחסים רשמיים. מצב זה נשמר שנים רבות עקב היותה מדינה מוסלמית אשר תומכת במאבק הערבי במדינת ישראל, אך כמו רבות מן המדינות האסלאמיות האחרות אינה נוטלת חלק פעיל במאבק[. ברמת הפרט אזרחי ישראל אינם מנועים באופן גורף מלבקר במדינה, אך יתקשו לקבל אשרת ביקור. מנגד, גם אינדונזים רשאים לבקר בישראל, ומשלחות צליינים מבקרות בה מדי שנה. בכל אחת משתי המדינות לא קיימת נציגות של המדינה האחרת, אך בערוצים לא-ישירים שונים מתקיימים קשרי מסחר שונים בין אינדונזיה לישראל
אזרבייג'ן
בין אזרבייג'ן וישראל מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים מאז 1992. לישראל שגרירות בבאקו בירת אזרבייג'ן מאז 1993 ולאזרבייג'ן שגרירות בתל אביב-יפו מאז 2023. מערכת הביטחון הישראלית היא אחת הספקיות העיקריות של כלי טיס, תותחים, טנקים ונשק נגד חיל רגלים לאזרבייג'ן מאז תחילת העשור השני של המאה ה-21. בין ישראל ואזרבייג'ן נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה ביטחוני בתחילת שנות ה-2000. הסכמים אלו נחשפו בוויקיליקס ב-2011.
חלק מהאנליסטים מעריכים כי ישראל ואזרבייג'ן הן מן המדינות היחידות הרואות באיראן איום קיומי. אזרבייג'ן חוששת מהשפעה איראנית אסלאמית, אך איראן חוששת גם היא מאזרבייג'ן, מפני שכ-13 מיליון איראנים הם אזרים מבחינה אתנית. אזרבייג'ן מבקשת ליצור יחסים קרובים יותר עם המערב, כולל ישראל.
במהלך השנים, מאז כוננו היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, מקורה של בין 25% ל-40% מאספקת הנפט השנתית של ישראל הוא באזרבייג'ן. חשוב לציין כי היצוא מהווה מרכיב משמעותי בסחר הרשמי בין המדינות וכי היבוא של ישראל מאזרבייג'ן בפועל גבוה משמעותית מהיבוא הרשמי הנרשם ברשומות הסחר.
קזחסטן
יחסי ישראל–קזחסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת קזחסטן.
המדינות מקיימות ביניהן יחסי מסחר הדוקים בתחום מערכות הגנה ומודיעין. ב-14 בדצמבר 2016 ביקר ראש הממשלה בנימין נתניהו בקזחסטן, כביקור ראשון של ראש ממשלה ישראלי במדינה, שבמהלכו נפגש עם הנשיא נזרבייב והשתתף בפורום עסקים קזחי-ישראלי באסטנה.
בינואר 2017 החליטה קזחסטן על ביטול הצורך בוויזה לתיירים ישראליים.
הפיליפינים
בין הפיליפינים לישראל הם יחסים מלאים וחמים מאז כינון היחסים הדיפלומטיים ביניהם בשנת 1957, בתחום הכלכלה, הסחר, התרבות ועוד.
הפיליפינים הייתה המדינה היחידה מבין מדינות אסיה שתמכה ב-1947 בתוכנית החלוקה של האומות המאוחדות. היא תמכה בקבלת ישראל לאומות המאוחדות והכירה בה בשנת 1949. למרות היחס החם שהפגינה כלפי המדינה הצעירה, משרד החוץ קבע כי אין עניין בכינון יחסים דיפלומטיים בין ישראל לפיליפינים והסתפק במינוי קונסול כבוד ישראלי בפיליפינים בלבד. לאחר שמשה שרת ביקר בפיליפינים בשנת 1956 הוחלט על כינון יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. הראשון שייצג את ישראל בפיליפינים לאחר כינון היחסים היה יעקב שמעוני. בשנת 1962 נפתחה שגרירות ישראל במנילה, ושגרירות הפיליפינים נפתחה בתל אביב.
עם תחילת שנות השבעים, היחסים התקררו בהדרגה. כלכלת הפיליפינים נחלשה, וזו הייתה זקוקה לתמיכתן הכלכלית של ארצות ערב העשירות בנפט. בהמשך השנים חזרו היחסים להיות חמים יותר, ונוצרו שיתופי פעולה כלכליים ופוליטיים. בשנת 1997 חתמו שתי המדינות על מזכר הבנות למיסוד הדיאלוג המדיני בין משרדי החוץ שלהן. שיתוף הפעולה הכלכלי הבולט ביותר בין שתי המדינות הוא בתחום העובדים הזרים. בישראל בין 30,000 ל-50,000 עובדים זרים מהפיליפינים, המועסקים בעיקר בתחום הסיעוד. בשנת 2018 ביקר לראשונה נשיא הפיליפינים רודריגו דוטרטה בישראל.
ההצלחה בשימור היחסים הטובים בין ישראל לפיליפינים מיוחסת למספר גורמים, בהם, היותה של הפיליפינים מדינה נוצרית והקשר התנ"כי של אוכלוסייתה לישראל, היותה של הפיליפינים מקורבת לארצות הברית ולא לברית המועצות, והעובדה שהפיליפינים היא ארכיפלג המשוחרר מלחצים של מדינות שכנות.
וייטנאם
בין מדינת ישראל לוייטנאם שוררים יחסים דיפלומטיים מלאים נכון ל-2023. הקשרים הדיפלומטיים בין שתי המדינות מוסדו לראשונה ב-12 ביולי 1993. כיום יש לישראל שגרירות בהאנוי, ולווייטנאם שגרירות בתל אביב.
מאז כינון היחסים הדיפלומטיים מקיימות שתי המדינות ביקורים הדדיים בתדירות גבוהה, אשר נועדו לחיזוק הקשרים בתחומי העסקים, החינוך, התרבות, שיתוף הפעולה והטכנולוגיה החקלאית, אשר יש בה חשיבות גבוהה עבור וייטנאם, בה החקלאות תופסת מקום מרכזי בכלכלה. המשלחות מטעם מדינת ישראל כללו יזמים ואנשי עסקים, קבוצות אקדמיות, עיתונאים, אמנים ומוזיקאים, וכן הלאה.משנת 2023 קיים בין המדינות הסכם סחר חופשי.חל מכינונם של היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לווייטנאם, אנשי עסקים ישראליים הראו עניין רב בקשרים הכלכליים עם וייטנאם, וארגנו מספר משלחות עסקיות לווייטנאם כדי לבחון הזדמנויות להשקעה בתחומי החקלאות, חקלאות ימית, תיירות, נפט וגז, ותקשורת.
לאורך השנים, שתי המדינות ביצעו עסקאות לייצוא נשק ישראלי לווייטנאם, כשההיקפים נמדדים ביותר ממיליארד דולר.
הודו
ראשיתם של יחסי הודו–ישראל בשנים שלאחר התמוטטות הגוש המזרחי, לאחר תקופה ארוכה של קרירות ביחסי שתי המדינות שנמשכה החל מיום הקמתן. כיום מערכת היחסים בין המדינות נחשבים למערכת יחסים מיוחדת. היחסים כוללים שיתוף פעולה צבאי ומודיעיני נרחב וסחר בעל היקף הולך וגדל. בין ישראל להודו קיים שיתוף פעולה פורה שאינו צבאי, בעיקר בתחומי החקלאות. מומחים ישראליים וחברות המתמחות בנושא זה מדריכות משלחות ומומחים הודים בתחומים כגון השקיה, המלחַת קרקע, דשָׁנים, גידול בחממות, התפלת מי ים, ניהול משק מים, לחימה במדבור, אנרגיה סולארית גם בתחומי הסחר, הבנקאות, המיסוי, התעופה ובנושא התיירות, המאופיינת בזרימתם של אלפי תרמילאים ישראלים צעירים להודו.
ב-4 ביולי 2017 ביקר ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי בישראל, לראשונה מאז קום המדינה, ונפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו.
בדצמבר 2017 הצביעה הודו באו"ם נגד הכרזת טראמפ וההכרה בירושלים כבירת ישראל
בינואר 2018, למרות ההצבעה נגד ישראל באו"ם, ביקר ראש ממשלת ישראל נתניהו בהודו בראש משלחת ישראלית גדולה. במשך מספר ימים נערך לו ביקור ממלכתי גדול, בליווי צמוד של ראש הממשלה מודי, במהלכו נחתמו הסכמים כלכליים ונוספים.
ביולי 2020 היחסים המשיכו להתחמם, כאשר סוכם כי שתי המדינות ישתפו פעולה במאבק בנגיף הקורונה.
תאילנד
יחסי ישראל–תאילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין ממלכת תאילנד החל משנת 1954. לישראל יש שגרירות בבנגקוק החל משנת 1958, בעוד שלתאילנד יש שגרירות רשמית בהרצליה החל משנת 1996.ב-26 בספטמבר 1950, הכירה תאילנד במדינת ישראל.
בתאילנד קיימת קרן לידידות תאילנד-ישראל. העוסקת בקידום שיתוף הפעולה המדעי בין שתי המדינות.בשנת 2012 חתמו שתי המדינות על הסכם סחר ובספטמבר 2014 על הסכם שיתוף פעולה. ביולי 2015 חתמו על הסכם שיתוף פעולה רפואי. באותה שנה, משלחת של התאחדות התעשייה של תאילנד ביקרה בישראל.
תאילנד היא אחד מיעדי התיירות המובילים עבור ישראלים. על פי נתוני משרד התיירות ביקרו במדינה כ-125,000 ישראלים בשנת 2011.
ישראל הפכה פופולרית עבור מהגרי עבודה תאילנדים במשך השנים אשר כוללים מעל 25,000 עובדים תאילנדים המועסקים בישראל בחקלאות ובמסעדות אסייתיות כטבחים. לאחר שנים בהן גויסו העובדים על ידי חברות כוח אדם, נחתם הסכם בין ממשלות ישראל ותאילנד לגיוס עובדים בתחום החקלאות ישירות בין המדינות בשנת 2011.
בקיץ 2022 זכתה קונצרן הביטחון הישראלית אלביט במכרז לאספקת 7 מל"טים טקטיים מסוג הרמס 900 עבור הצי המלכותי התאילנדי בסכום כולל של 112 מיליון דולר.
סינגפור
יחסי ישראל–סינגפור הם יחסים קרובים ביותר, המבוססים על שנים של סיוע והדרכה שהעניקה ישראל לסינגפור החל משנותיה הראשונות, בעיקר בצורת סיוע צבאי. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות החלו במאי 1969. סינגפור, בראשותו של לי קואן יו הייתה מדינה זעירה, דלת משאבים וידידים, ומוקפת באויבים. בינה לבין מלזיה, בעלת בריתה של בריטניה וארצות הברית, שררה איבה כתוצאה מפרישתה של סינגפור מהפדרציה. סינגפור חיפשה בעלי ברית אחרים. היא פנתה להודו ולמצרים בבקשת סיוע צבאי, אולם שתיהן התעלמו מבקשתה. לבסוף החליט קואן יו, לפנות לישראל לקבלת עזרה, הצעה שנענתה בחיוב על ידי ישראל.
חודשים מספר אחרי הקמתה של סינגפור הגיעה אליה משלחת של מומחים ישראלים אשר בנתה את הצבא הסינגפורי תחת מעטה חשאיות כבד, כצבא האידיאלי שלא צלחה בנייתו בישראל. בניית הצבא הצליחה כל כך, שכיום נחשב צבא סינגפור הזעירה לצבא החזק והמתקדם בדרום-מזרח אסיה. ברם, הקשרים הצבאיים לא הסתיימו בבניית הצבא: סינגפור נעזרה בישראל גם בתכנונם והרכבתם של המשטרה ושירות בתי הסוהר הסינגפוריים, ועד היום היא נחשבת לאחת הלקוחות הגדולים של אמצעי לחימה ישראלים. תעשיות ביטחוניות ישראליות מחזיקות נציגויות בסינגפור, ומשתתפות באופן קבוע בתערוכה האווירת הבינלאומית - Singapore Air-show, שמתקיימת מדי שנתיים.
בראשית דרכה הייתה סינגפור ידידה קרובה של ישראל. עם זאת, היותה מוקפת במדינות מוסלמיות גדולות (אינדונזיה ומלזיה) מנעה ממנה להציג עמדה נחרצת בסכסוך הערבי ישראלי. באופן רשמי, רוצים הסינגפורים לראות קץ לסכסוך תוך הענקת זכויות לאומיות לפלסטינים בדרך שתהיה מקובלת על ישראל.
קשרים רבים נרקמו בין ישראל לסינגפור גם בתחום האזרחי. בין השאר נבנתה מערכת הבריאות הסינגפורית לפי זו הישראלית, ומומחי חינוך רבים נשלחו לישראל ללמוד את שיטות החינוך שלה, ובעיקר חינוך מתמטי שכן הסינגפורים סוברים ששיטת לימוד המתמטיקה בישראל מעודדת מחשבה יצירתית, תחום בו סינגפור חלשה במיוחד.
סינגפור מהווה מרכז עבור חברות ישראליות רבות, שפועלות בה וממנה אל השווקים של אסיה. מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בסינגפור, המשמשת כנקודת קשר עבור חברות ישראליות, בעלי עסקים ותעשיות, המחפשים הזדמנויות להשקיע בסינגפור. במרץ 2022 נחתם בין ישראל הסכם בתחום הבינה המלאכותית.
יפן
הסכמי השלום עם ירדן ומצרים וחתימת "הסכמי אברהם" עם האמירויות "מחקו" את החשש היפני מתגובת המדינות הערביות לקשר ההולך וגובר עם ישראל. להסכמי אברהם יש השלכות מדיניות וכלכליות.
90 חברות יפניות פועלות כיום בישראל. עד לסוף שנת 2021 יסתכמו ההשקעות היפניות בישראל בלמעלה מ-מיליארד דולר. מרבית החברות היפניות הגדולות פועלות מישראל באמצעות מרכזי מחקר ופיתוח, באמצעות חברות שנרכשו על ידן או באמצעות מאתרי סטארטאפים המחפשים טכנולוגיות המתאימות להן. יפן היא כיום שותפת סחר והשקעות משמעותית במפת שיתופי הפעולה של ישראל בעולם. למעלה מ-150 חברות ישראליות כבר פועלות ישירות בשוק היפני ומספרן גדל והולך.
אפריקה
היחסים בין ישראל למדינות אפריקה השונות מגוון: מדינות צפון אפריקה המוסלמיות ברובן אינן מקיימות יחסים עם ישראל, פרט למצרים ומרוקו, אך מרביתן קיימו יחסים במידה מסוימת עם ישראל בתקופות שונות. מדינות דרום ומרכז אפריקה מקיימות ברובן יחסים עם ישראל.
בשנותי הראשונות של ישראל היא קיימה יחסים עם משטר האפרטהייד הדרום-אפריקני, כברית מנודים.
קבוצה של מדינות אפריקאיות אשר ניתקו את קשריהן עם ישראל לאחר מלחמת יום כיפור בהשפעת מדינות ערב החלו לחזק את קשריהן עם ישראל מאמצע שנות השמונים. המדינות הראשונות בקבוצה זו היו זאיר, ליבריה, חוף השנהב וקמרון ולקראת סוף שנות השמונים הצטרפו אליהם אתיופיה וקניה. תהליך כינון הקשרים התקדם באיטיות בגלל העדר נחרצות ישראלית לכינון הקשרים מחד, חלקית בגלל חוסר הרצון של הממסד הביטחוני בקשרים רשמיים אשר עלולים להפריע לקשרים הביטחוניים החשאיים, ומאידך בגלל הקשרים של ישראל עם משטר האפרטהייד בדרום אפריקה. אולם בראשית שנות התשעים כוננו קשרים דיפלומטיים כמעט עם כל מדינות אפריקה.
בספטמבר 2011 נפתחה מחדש שגרירות ישראל בגאנה לאחר 38 שנות נתק.
אתיופיה וקמרון נוקטות במדינות פרו-ישראלית, ומלאווי וגינאה המשוונית הכריזו כי יעבירו את שגרירויותיהן לירושלים.
אתיופיה
יחסי אתיופיה–ישראל כחלק מברית הפריפריה, לישראל היו קשרים מיוחדים עם אתיופיה גם בתקופת משטרו של היילה סלאסי וגם בתקופת משטר ה"דרג" המרקסיסטי הדכאני. בשנת 1952 החלו קשרי מסחר עם אתיופיה והמדינה היוותה את אחת משותפות המסחר הגדולות והחשובות של ישראל
אתיופיה הינה מדינה מרכזית באפריקה, עימה מקיימת ישראל יחסי ידידות קרובים ושיתופי פעולה רבים במגוון תחומים לרבות חקלאות, מים והשקיה, בריאות, חינוך, מדע, טכנולוגיה וחדשנות. במהלך הביקור ידונו הצדדים בחיזוק שיתופי הפעולה בתחום הביטחוני, החקלאי והטכנולוגי בדגש מיוחד על סייבר.
ביולי 2016, כחלק ממסעו של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לאפריקה, הייתה גם אתיופיה. נתניהו הוא ראש הממשלה הראשון שמבקר באתיופיה זה 30 שנה. נתניהו נפגש עם מקבילו האתיופי והצדדים חתמו על הסכמים בתחום המדע, הטכנולוגיה והתיירות. לגבי בני העדה שעדיין לא עלו לישראל אמר נתניהו: "מחויבים להם". במסגרת הביקור ביקשה ישראל את עזרת אתיופיה בהחזרת הנעדר אברה מנגיסטו מרצועת עזה.
ראש ממשלת אתיופיה אמר כי מדינות מזרח אפריקה תומכות בחזרתה של ישראל כמדינה משקיפה לאיחוד האפריקאי, ממנו סולקה בשנת 2002 בלחץ פלסטיני.
ביולי 2017 ביקר ראש ממשלת אתיופיה בישראל במהלך ביקורו הוא נפגש עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ועם נשיא המדינה ראובן ריבלין.
קניה
ביולי 2016, כחלק ממסעו של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לאפריקה, הייתה גם קניה. ביקור זה היה הראשון מזה 50 שנה מאז מנהיג ישראלי התארח במדינה. במהלך הביקור סוכם על חיזוק היחסים בין שתי המדינות והגעה להבנה שישראל היא שותפה חשובה ליבשת אפריקה. במהלך הביקור נחתמו הסכמי סחר והשקעות, הסכמי שיתוף פעולה חקלאי, שיתוף פעולה ביטחוני. ועוד סוכם כי קניה תפעל להחזיר את מדינת ישראל להיות חברה משקיפה באיחוד האפריקאי.
שנה לאחר מכן הוזמן נתניהו להיות אורח כבוד בטקס השבעתו מחדש של נשיא קניה קנייתה.
ניגריה
מדינת ישראל והרפובליקה הפדרלית של ניגריה מקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים וכן שיתוף פעולה בנושאים שונים. לישראל יש שגרירות רשמית בעיר הבירה הניגרית אבוג'ה, בעוד שלניגריה יש שגרירות רשמית בעיר תל אביב. היחסים כוננו לראשונה במהלך שנת 1960, בתקופה בה מדינת ישראל ביקשה ליצור קשרים עם מדינות רבות באפריקה, וזאת על מנת ליצור משקל נגד לתוצאותיו של החרם הערבי, אשר באותה התקופה היה בשיא כוחו, והיה עלול להשאיר את ישראל בודדה למול מדינות ערב הסובבות. עקבות מלחמת יום הכיפורים בשנת 1973, ניגריה, בדומה למדינות רבות באפריקה, הודיעה על ניתוק הקשרים עם מדינת ישראל, בלחצן של מדינות ערב ובהשפעתו של חרם הנפט. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות שוקמו רק במהלך חודש ספטמבר 1992. בעקבות חידוש היחסים, ישראל הקימה מחדש את שגרירותה באבוג'ה בחודש אפריל 1993, ובעקבותיה ניגריה פתחה מחדש את שגרירותה בישראל. במהלך נובמבר 2003, הושקה בלאגוס "אגודת הידידות ניגריה–ישראל", שנועדה לתרום לקידום היחסים בין שתי המדינות, בתחום הדתי, הבא לידי ביטוי בביקורם מדי שנה של אלפי אזרחים ניגרים בישראל במסגרת מסע צליינות בארץ הקודש. באוקטובר 2013 קיים נשיא ניגריה, גודלאק ג'ונתן, ביקור רשמי בישראל, אשר במהלכו נפגש עם ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו. גודלאק הביע את הוקרת תודתו לסיוע הישראלי אשר הוענק לניגריה לאורך השנים, וביקש להמשיך ולקדם את היחסים הפוליטיים והכלכליים שבין שתי המדינות.בדצמבר 2015 נמנעה ניגריה (יחד עם רואנדה) בהצבעת מועצת הביטחון על הצעה להכיר במדינה פלסטינית. ההימנעות הובילה להכשלת היוזמה. מאז חידוש היחסים בין שתי המדינות בשנת 1992, למעלה מ-50 חברות ישראליות פועלות בניגריה בתחומים שונים, לרבות תחומי הבנייה, התשתיות, ההיי-טק, התקשורת, החקלאות וניהול המים. כמו כן, שתי המדינות מקיימות יחסי מסחר שוטפים בתחומים מגוונים.
סודאן
במשך עשרות שנים לא התקיימו יחסים דיפלומטיים בין ישראל וסודאן, ומערכת היחסים בין המדינות אף התאפיינה באיבה הדדית ובתקריות ביטחוניות. בתחילת שנת 2020 החלה התחממות ביחסי שתי המדינות, וב-23 באוקטובר הוכרז על התחלת תהליך נורמליזציה וכינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות, בתיווכה של ארצות הברית. עבד אל-פתאח אל-בורהאן שעלה לשלטון בעקבות התפטרתו נשיא סודאן עומר אל-בשיר לאחר המחאות בסודאן, נפגש באוגנדה עם בנימין נתניהו בפברואר 2020 והשניים סיכמו על קידום יחסים בין המדינות. המפגש הוסתר משריו של בורהאן ועם פרסומו זכה לגינויים קשים בסודאן. במרץ 2020 דווח כי סודאן אישרה לחברת התעופה LATAM צ'ילה לעבור מעל שטח המדינה בדרך לישראל וממנה. ביוני 2020 הותר גם למטוס אל על שהיה בדרכו מארגנטינה לישראל לטוס מעל שטחה האווירי. ב-21 באוקטובר 2020 נחתה משלחת ישראלית בסודאן, שמטרתה היה דיון עם נציגי הממשלה הסודאנית על הכרה של סודאן בישראל ולהפך. יומיים לאחר מכן, ב-23 באוקטובר, הוכרז באופן רשמי על נרמול היחסים בין ישראל לסודאן, בהכרזה משותפת לשתי המדינות ולארצות הברית, שתיווכה בין הצדדים.ב-25 באוקטובר הודיע ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, כי ישראל תעביר לסודאן משלוח קמח בשווי 5 מיליון דולר. ב-23 בנובמבר 2020 נחתה בסודאן משלחת ישראלית שדנה בשיתופי פעולה בין המדינות. ב-6 באפריל 2021 ביטלה ממשלת סודאן את חוק החרם על ישראל, אשר חוקק בשנת 1958, אך המהלך צריך לעבור את אישור יו"ר מועצת הריבונות הזמנית של המדינה והפרלמנט. בספטמבר פורסם כי ממשלת סודאן הלאימה את נכסי חמאס שבשטחה כחלק מההחלטה לסלק את ארגון הטרור האסלאמיסטי שהיה מקורב לרודן, עומר אל-בשיר, שהודח שנתיים קודם. באוקטובר מועצת הריבונות הצבאית בוטלה ומצב חירום הוכרז בעקבות הפיכה צבאית בסודאן. לבסוף, נוצר הסכם בין הצבא לראש הממשלה עבדאללה חמדוכ, שהיה במעצר בית, על כינון ממשלה טכנוקרטית עד לסיום תקופת מעבר.באפריל 2022, בתקופת ממשלת ישראל השלושים ושש התבטא השליט הצבאי אל-בורהאן, כי היחסים בין המדינות התמקדו במישור הביטחוני, המודיעיני והצבאי ולא במישור המדיני. לאחר הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושבע בחודש ינואר של 2023 יצאו מישראל לסודאן משלחות של רפואה וחקלאות. ב־2 בפברואר ב-2023 נפגש שר החוץ אלי כהן עם משלחת צבאית וביטחונית של ישראל עם נשיא המועצה הזמנית הסודאנית, אל-בורהאן. הצדדים סיכמו על צעדים לקידום חתימה על הסכם שלום, בשאיפה לחתימה לפני סוף שנת 2023.
צ'אד
אחרי שהנשיא אידריס דבי נהרג באפריל 2021, היחסים בין המדינות התקררו שוב. מחמוד דבי איטנו, בנו ויורשו בתפקיד, נקט בגישה זהירה יותר בנוגע ליחסים עם ישראל. בקיץ 2021 אחיו של הנשיא, עבד אל-כרים דבי, ביקר בחשאי בירושלים, ונפגש עם ראש הממשלה נפתלי בנט ועם שר החוץ יאיר לפיד.
ב-17 במאי 2022 הגיש שגריר ישראל בסנגל בן בורגל את כתב האמנתו לנשיא צ'אד. ביולי 2022 יצאה משלחת בינלאומית של קק"ל לסייע לצ'אד בשדרוג החקלאות והמים.
ב-1 בפברואר 2023 נפגש נשיא צ'אד מחמוד דבי איטנו עם ראש הממשלה בנימין נתניהו ונשיא המדינה יצחק הרצוג בירושלים, שם הכריז על פתיחת שגרירות ברמת גן. השגרירות נחנכה ב-2 בפברואר.
כף ורדה
חסים דיפלומטיים בין שתי המדינות הצעירות נכונו לראשונה ב-27 ביולי 1994.
בשנת 1991, בפעם הראשונה בכף ורדה, נבחר ראש ממשלה באופן דמוקרטי. היה זה קרלוס וייגה, צאצא של יהודי מרוקו שהגיעו לכף ורדה דרך גיברלטר באמצע 1800.
בחודש דצמבר 2016 ביקר בישראל שר החקלאות של קייפ ורדה, ג'ילברטו סילבה, יחד עם עשרה מעמיתיו ממדינות אפריקניות אחרות. סילבה אמר כי "ישראל מעוררת בו השראה", מאחר שתנאי האקלים של שתי המדינות דומים מאוד והניסיון הישראלי בתחום החקלאות עשוי להיות שימושי עבור מדינת האי.
ביוני 2017 נועד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו עם נשיא כף ורדה ז'ורז'ה קרלוש פונסקה בפסגת ה-ECOWAS במונרוביה, ליבריה. לאחר הפגישה התחייבה כף ורדה שלא להצביע נגד ישראל באו"ם. כעבור מספר ימים, ב-9 באוגוסט, הכחיש הממשל בכף ורדה ידיעות אלו. נציגי ממשלת כף ורדה אמרו כי בכוונתם לחזק את הקשרים עם ישראל, אך מדיניות החוץ של המדינה נקבעת על ידי הממשלה ולא על ידי הנשיא. למרות התחזקות המגעים עם ירושלים, מדיניות החוץ של כף ורדה כלפי ישראל לא השתנתה.
אמריקה
מקרב מדינות אמריקה, ישראל אינה מקיימת יחסים דיפלומטים עם שני מדינות בלבד: קובה, שניתקה את יחסיה עם ישראל בעקבות מלחמת יום כיפור ב-1973, וונצואלה, שניתקה את יחסיה עם ישראל בעקבות מבצע עופרת יצוקה ב-2009. בנוסף להם ניתקה בוליביה את יחסיה עם ישראל ב-2011, אך הם שוחזרו ב-2019. ישראל כוננה קשרים דיפלומטיים עם מרבית מדינות יבשת אמריקה במהלך שנות החמישים, בעיקר לאחר מלחמת סיני, ורבות מהם הקימו שגרירויות בירושלים לפני מלחמת ששת הימים, שהועברו לתל אביב ב-1980 בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון של האו"ם.
מקרב מדינות אמריקה הונדורס, גואטמלה, פנמה, וקנדה נוקטות בעמדה פרו ישראלית.
קנדה הייתה המדינה הראשונה בעולם שהודיעה על החרמת החמאס לאחר ניצחונו בבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית בשנת 2006.
גואטמלה העבירה בעקבות ארצות הברית במאי 2018 את שגרירותה בישראל לירושלים.
קנדה
בין מדינת ישראל וקנדה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, אשר החלו עם הכרתה דה פקטו של קנדה במדינת ישראל, בחודש דצמבר 1948. לאורך השנים, שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה הדוק בתחומי מדיניות חוץ, פוליטיקה, כלכלה, מסחר, צבא ותרבות. בחירתו של סטיבן הרפר כראש ממשלת קנדה, במהלך שנת 2006, הובילה לתחילתו של מה שניתן לתאר כ"ירח הדבש של יחסי ישראל-קנדה". עוד מתחילת כהונתו כראש ממשלה, גילה הרפר אהדה כלפי ישראל במאבקה נגד האסלאם הרדיקלי, אותו ראה כגורם המסכן את השלום ואת היציבות בעולם. כמו כן, הרפר הבהיר כי הוא רואה חשיבות רבה בהידוק יחסי הידידות בין ישראל לקנדה.
בנובמבר 2013, על רקע החתימה על ההסכם עם איראן, במסגרתו נאסר עליה להעשיר אורניום מעל רמה של 5%, הבהירה קנדה כי אין בכוונתה להצטרף להסרה של חלק מהסנקציות על איראן. בעקבות הכרזה זו נותרה קנדה אחת מהמדינות היחידות בעולם אשר תומכות בעמדתה של ישראל, המתנגדת לכל פשרה באשר לעתידה של תוכנית הגרעין האיראנית.
על פי סקר שנערך בשנת 2013 על ידי ה-BBC, נמצא כי 25% מאזרחי קנדה הגדירו את מדינת ישראל כ"בעלת השפעה חיובית", בעוד 57% הגדירו את ישראל כ"בעלת השפעה שלילית". במאי 2015 סייעה קנדה לארצות הברית, יחד עם הממלכה המאוחדת, למנוע דיון במועצת הביטחון של האו"ם על תוכנית הגרעין הישראלית.
באוקטובר 2015 חל צינון ביחסים בין המדינות .באותו חודש הובס הרפר, ובמקומו נבחר ג'סטין טרודו מהמפלגה הליברלית. בנובמבר 2015 הודיע שר החוץ הקנדי סטפן דיון על צינון היחסים עם ישראל. כמו כן הודיע על חידוש היחסים עם איראן ולבנון. באותו חודש נפגש טרודו עם ראש הממשלה הישראלי בנימין נתניהו.
שתי המדינות מקיימות ביניהן מזה שנים ארוכות סחר בהיקף נרחב ומגוון. הייצוא הקנדי לישראל מתמקד בעיקר במוצרים חקלאיים ובחומרי גלם שונים, בשעה שהייצוא הישראלי לקנדה מתמקד בעיקר בתחומי היהלומים, טקסטיל, בגדים, ומוצרי מזון.
ישראל וקנדה מקיימות שיתוף פעולה הדוק בתחום הביטחוני והצבאי, לרבות שיתוף פעולה בתחומי המאבק בטרור, אימונים, חיפוש והצלה, מודיעין, שליטה ובקרה ושיתוף בטכנולוגיות חדשות.
יהדות קנדה הייתה מבין הקהילות היהודיות הראשונות בהן קיבלו היהודים שוויון זכויות. הקהילה היהודית בקנדה מונה קרוב כ-375 אלף איש (נכון ל-2010). הקהילה היהודית בקנדה מגוונת מבחינת אופייה. יש בה אורתודוקסים, קונסרבטיבים, רפורמים וחילונים. בקנדה חיים קרוב למאה אלף ישראלים, מרביתם בעיר טורונטו וסביבותיה. ההגירה לקנדה של ישראלים התגברה החל משנות ה-70, בעקבות שינוי חוקי ההגירה הקנדים, שאפשר למשפחות צעירות ומשכילות לקבל ויזת הגירה למדינה בקלות יחסית. נכון לשנת 2013 מוערך, כי בכל שנה מהגרים לקנדה כ-2,500 ישראלים.
מקסיקו
הקשר בין המדינות החל בשנת 1952 כאשר שתי המדינות כוננו יחסים רשמיים, פתחו באופן הדדי שגרירויות זו בשטחה של האחרת, ומשם נסללה הדרך לשיתופי פעולה רבים במגוון רחב של תחומים. היחסים בין שתי המדינות החלו להתפתח לקראת סופה של המאה ה-20, הן בעקבות שגשוגה הכלכלי של מקסיקו, אשר גרם לה לתור אחר שווקים המתאימים לתוצרתה, והן בעקבות עלייה בהיקפה של התיירות בין שתי המדינות (בעיקר תיירים ישראלים, שהחלו להגיע למקסיקו במספרים גדלים והולכים), אשר הביאה לצורך במיסוד נוהלי עבודה משותפים בתחומי התיירות והמסחר. ב-13 בספטמבר 2017 ערך ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ביקור רשמי בן שלושה ימים במקסיקו ונפגש עם הנשיא פניה נייטו ועם חברי הקהילה היהודית במדינה. בכך, הפך נתניהו לראש ממשלת ישראל הראשון שביקר במקסיקו ובאמריקה הלטינית. ימים ספורים לפני הביקור, שלחה סוכנות הסיוע הלאומית של ישראל (מש"ב) משלוח של סיוע הומניטרי למדינות מקסיקו ואחאקה וצ'יאפס שנפגעו בעקבות רעידת האדמה בפואבלה. בנובמבר 2017, שר החוץ של מקסיקו, לואיס וידגאריי קאסו, העביר לממשלת ישראל את החלטת הקבינט המקסיקני לשנות את קו ההצבעה של ארצו באו"ם ובארגונים בינלאומיים נוספים על החלטות לגבי ישראל.
הנספחות הכלכלית במקסיקו מסייעת לחברות ישראליות במגוון רחב של סקטורים בכדי להמשיך ולחזק את הקשר הכלכלי והמסחרי בין המדינות. בשנת 2000 חתמו שתי המדינות על הסכם אזור סחר חופשי המעגן את “כללי המשחק” ומאפשר הקלות רגולטוריות שונות, תנאי סחר ומכס, והסכמות מגוונות בנושאי יבוא ויצוא וביצוע השקעות. מעבר להסכם הסחר בין ישראל למקסיקו ,השתיים חתמו לאורך השנים על מגוון הסכמים נוספים כגון: הסכם אמנת מס (2000), הסכם לשיתוף פעולה בתחומי המחקר והפיתוח (2014), הסכם לשיתוף פעולה בתחומי המחקר והחלל (2017). ב-1 באוגוסט 2022 פורסם כי היקף הסחר בין ישראל למקסיקו חצה לראשונה סף של מיליארד דולר.
קולומביה
יחסי ישראל–קולומביה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת קולומביה, אשר נוסדו רשמית באמצע שנת 1950.
בין המדינות מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ונחתם ביניהן הסכם סחר חופשי. שגרירות ישראל בקולומביה שוכנת בבוגוטה, ושגרירות קולומביה בישראל שוכנת ברמת גן.
באוקטובר 2012, נשיא קולומביה חואן מנואל סנטוס הצהיר כי "על העולם להכיר בישראל כמדינה יהודית".
ב-2016, לאחר שנחתם הסכם הפסקת האש בין ממשלת קולומביה לארגון "FARC", הצטרפה ישראל ליוזמה בינלאומית לסייע למדינה לאחר יישום ההסכם. במסגרת הסיוע הישראלי, הגיעה משלחת קולומביאנית לישראל כדי לקבל הדרכה לפינוי מוקשים מהרשות לפינוי מוקשים.
בספטמבר 2017 יצא ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור באמריקה הדרומית ונפגש עם הנשיא קולומביה מנואל סנטוס.
ביוני 2019 אושר הסכם סחר חופשי שנחתם בין שתי המדינות בשנת 2013. הסכם זה מפחית את המכסים על מוצרים תעשייתיים וחקלאיים בין שתי המדינות, ומאפשר לחברות ולפרטים ישראלים להשקיע בקלות רבה יותר בכלכלת קולומביה, הנחשבת לכלכלה השנייה בגודלה בדרום אמריקה. היצוא הישראלי לקולומביה הסתכם בכ-143 מיליון דולר בשנת 2012, והורכב ברובו מציוד תקשורת, מכונות, מכשירים חשמליים ומכניים ומוצרים כימיים. במשך השנים, קנתה קולומביה מישראל מטוסים, מזל"טים ומערכות מודיעין.
בסוף ינואר 2020 נודע כי קולומביה תכיר בחזבאללה ובחמאס כארגוני טרור. המהלך אושר על ידי משרד החוץ הישראלי.
בנובמבר 2021 התארח נשיא קולומביה איוואן דוקה בישראל. הוא נפגש עם נשיא המדינה יצחק הרצוג ועם ראש הממשלה נפתלי בנט. בביקור נחנכה נציגות רשמית של קולומביה בישראל.
ברזיל
יחסי ברזיל–ישראל מתקיימים באופן רציף מאז הקמת מדינת ישראל. בין שתי המדינות ישנם יחסים דיפלומטיים מלאים במישור המדיני, הפוליטי והעסקי. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נערכו מספר ביקורים הדדיים של בכירים במדינות, ששיאם בביקור של הנשיא שמעון פרס בברזיל בנובמבר 2009, ושל נשיא ברזיל לולה דה סילבה בישראל במרץ 2010. במסגרת הביקורים נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי החינוך, החקלאות, הבריאות, המחקר המדעי והטכנולוגיה, שיתוף פעולה בהפקות קולנוע, בתעשייה, במכס ובמשפט. מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה מפעיל שתי נספחויות בברזיל במטרה לקדם שותפויות אסטרטגיות בעסקים.
ב-2007 הייתה ישראל למדינה הראשונה מחוץ לאמריקה הדרומית שחתמה על הסכם אזור סחר חופשי עם גוש המרקוסור, שברזיל היא חלק ממנו.
ברזיל משמשת שוק יעד חשוב ליצוא הביטחוני הישראלי. בשנת 2001 רכשה חברת אלביט מערכות חברה בברזיל. החברה משמשת כמרכז ייצור ותמיכה לוגיסטית לפרויקטים של אלביט מערכות בברזיל. בין השאר עסקה בפרויקט ההשבחה של מטוסי 5-F של חיל האוויר הברזילאי, שבוצע על ידי אלביט יחד עם יצרנית המטוסים הברזילאית אמברא ר.
מספר ימים לאחר שנבחר לנשיאות ברזיל, הודיע ז'איר בולסונארו על כוונתו להעביר את שגרירות ברזיל מתל אביב לירושלים, זאת על רקע העברת השגרירות האמריקאית לירושלים זמן קצר קודם לכן.
ב-28 בדצמבר 2018 הגיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לביקור בברזיל לרגל השבעתו של הנשיא הנבחר, ז'איר בולסונארו. במהלך הביקור התקיימה פגישה עם בולסונארו וגם עם שרי החוץ, ההגנה והאוצר של ברזיל. בנוסף, התקיים ביקור בבית כנסת בריו דה ז'ניירו בליוויו של בולסונארו, ונתניהו גם קיבל את עיטור הכבוד, שנחשב לעיטור הלאומי הגבוה ביותר, שניתן לאורחים בברזיל.
ב-31 במרץ 2019 הגיע נשיא ברזיל ז'איר בולסונארו לביקור בן 4 ימים בישראל. במהלך הביקור הודיע על פתיחת משרד אינטרסים מסחרי בירושלים ועל שליחת נספח ביטחון פנים.
ארגנטינה
יחסי ארגנטינה–ישראל הם יחסים הדיפלומטיים רשמיים שמתקיימים החל ב-31 במאי 1949. יחסי המדינות עלו עלויות ומורדות עם השנים.
משנת 2015 חל שינוי לטובה במדיניות של ארגנטינה כלפי ישראל עם בחירתו של הנשיא החדש, מאוריסיו מאקרי אשר שינה את עמדתה של ארגנטינה בנוגע ליחסיה עם מדינות המזרח התיכון. באותה שנה חתמה ישראל על עסקה לשדרוג טנקי TAM של הצבא ארגנטינאי.
בדצמבר 2017 ארגנטינה נמנעה לצד 34 מדינות נוספות בהחלטה בעצרת הכללית של האו"ם בגנות הצהרת נשיא ארצות הברית ה-45, דונלד טראמפ, המכירה בירושלים כבירת ישראל. ביולי 2019 הכריזה ארגנטינה על חזבאללה כארגון טרור, לציון 27 שנה לפיגוע בבניין הקהילה היהודית, צעד אשר נקט מאקרי.
אורוגוואי
יחסי אורוגוואי–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי לבין מדינת ישראל. בין שתי המדינות מתקיימים יחסים מלאים מאז ימיה הראשונים של מדינת ישראל, כשאורוגוואי הייתה מבין המדינות הראשונות בעולם שהכירו בה, ולראשונה באמריקה הלטינית.
לישראל יש שגרירות במונטווידאו, ולאורוגוואי יש שגרירות בהרצליה, ושתי קונסוליות כבוד בחיפה ובאשדוד. בין השנים 1954–1980, החזיקה אורוגוואי בשגרירותה הרשמית בישראל בבירה ירושלים. בשנת 2016 העבירה שגרירות ישראל במונטווידאו אספקת סיוע לנפגעי שיטפונות באורוגוואי, בהם נעקרו יותר מ-13,000 בני אדם מביתם.
מאז תחילת שנות האלפיים, הפכה אורוגוואי לאחת המדינות העוינות כלפי ישראל בדרום אמריקה, על רקע היסטוריית הסכסוך הישראלי-פלסטיני. ביוני 2018 הצביעה המדינה נגד גינוי ארגון החמאס על ירי הרקטות של חבריו לישראל. אולם, בהצבעה קודמת שהועלתה על ידי מדינות ערב, לחסימת האפשרות לגינוי החמאס, אורוגוואי התנגדה להצעה. ב-29 בספטמבר 2020, אורוגוואי פיטרה את אחד הדיפלומטים הבכירים שלה לאחר שארגון זכויות האדם "UN Watch" חשף את ההצבעה של המדינה להחלטת האו"ם שציינה את ישראל כמדינה יחידה בעולם המפרה כביכול זכויות נשים. שר החוץ של אורוגוואי פרנסיסקו בסטילו הכריז כי הצבעת האו"ם של ארצו נגד ישראל היא "טעות נסיבתית" והדיח את מנכ"ל משרד החוץ לעניינים פוליטיים, השגריר פבלו סאדר, בעודו הגיב לאירוע באומרו כי "מדיניות החוץ של אורוגוואי תשמור על עמדתה ההיסטורית כדי להגן על זכויות ישראל".
במאי 2021 אורוגוואי הייתה אחת מ-9 המדינות במועצת זכויות האדם של האו"ם שהתנגדו בפתיחת חקירה נגד ישראל בעקבות מבצע שומר החומות.
באוגוסט 2023 הכריז נשיא אורוגוואי לואיס לאקאז'ה פו על כוונתו לפתוח משרד דיפלומטי בירושלים.
באורוגוואי פועלות כ-110 חברות ישראליות המייצאות למדינה. ישראל מייצאת לאורוגוואי בעיקר כימיקלים וזיקוקי נפט, מוצרי גומי ופלסטיק. בשנת 2010 עמד שיעור הייצוא של ישראל לאורוגוואי על 9.7 מיליון דולר, ואילו הייבוא עמד על 57.8 מיליון. בשנת 2010 חתמה ישראל על הסכם סחר חופשי עם מרקוסור, גוש מסחרי אזורי בדרום אמריקה הכולל את אורוגוואי.
פרגוואי
יחסי ישראל–פרגוואי הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת פרגוואי. לישראל יש שגריר לא תושב בפרגוואי, ולפרגוואי יש שגרירות בהרצליה.במהלך ההצבעה בנושא תוכנית החלוקה של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, פרגוואי נמנתה בין 33 המדינות שהצביעו בעד ההצעה. לאחר סיום מלחמת העצמאות, כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים ב-1949.
במאי 2015, הוחלט על ידי ממשלת ישראל לחזק את קשריה הכלכליים עם מדינות יבשת אמריקה והברית הפאסיפית בפרט, כולל הפעלה מחדש של השגרירות בפרגוואי. לפיכך, השגרירות באסונסיון נחנכה מחדש ביולי 2015.
ב-21 במאי 2018 הועברה שגרירות פרגוואי מהרצליה לגן הטכנולוגי מלחה שבירושלים בטקס בהשתתפות הוראסיו קארטס, נשיאה היוצא של פרגוואי. בכך, הפכה פרגוואי למדינה השנייה אחרי גואטמלה שמעבירה את שגרירותה בישראל לעיר לאחר הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל והעברת שגרירותה בדצמבר 2017. עם זאת, החלטה זו בוטלה בספטמבר 2018 על ידי יורשו של קארטס, מריו אבדו בניטס. ב-5 בספטמבר 2018 הודיע לואיס קסטיליוני (אנ'), שר החוץ הנכנס של פרגוואי, על כך שבעקבות פנייה של הרשות הפלסטינית, שגרירות ארצו תועבר לתל אביב מירושלים. בתגובה לכך ראש הממשלה בנימין נתניהו הודיע על החזרת השגריר זאב הראל וסגירת שגרירות ישראל בפרגוואי, ובוטלה משלחת סיוע לפיתוח כלכלי שהייתה אמורה להגיע למדינה.
ביום העצמאות ה-71 של מדינת ישראל נכח נשיא פרגוואי לשעבר הוראסיו קארטס בקהל בטקס הדלקת המשואות וישב לצידו של ראש הממשלה נתניהו.
ב-3 בספטמבר 2019, כשנה לאחר החזרת השגרירות מירושלים, פרגוואי הודיעה כי תפתח משרד סחר דיפלומטי בעיר.
ונסיון ישנו רחוב הקרוי בשם "ישראל", וזאת בסמוך לרחוב הקרוי בשם ריו דה ז'ניירו.
בשנת 2013 נחנך בפרגוואי מוזיאון, המוקדש ליהדות ולשואה.
אקוודור
יחסי אקוודור–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין רפובליקת אקוודור לבין מדינת ישראל.
לישראל יש שגרירות בקיטו ולאקוודור יש שגרירות בתל אביב. במהלך ההצבעה בנושא תוכנית החלוקה של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, אקוודור הייתה בין 33 המדינות שהצביעו בעד התוכנית.
ביוני 2014 נחתמו בירושלים הסכמי פיתוח ושיתוף פעולה טכנולוגי דו-צדדיים בין שר הכלכלה נפתלי בנט לבין מקבילו האקוודורי, ריצ'רד אספינוזה גוזמן. באותה שנה, נשיא אקוודור רפאל קוריאה הביע תמיכה בישראל אותה כינה "הדמוקרטיה היחידה במזרח התיכון" וכמדינה אשר "גרמה למדבר לפרוח".
כיום, בין ישראל ואקוודור מתקיים שיתוף פעולה רב, אשר מתבטא במספר תחומים. באפריל 2019 נודע כי ישראל מסייעת לאקוודור להדוף מילוני מתקפות האקרים שהתרחשו נגד שרתים ואתרים ממשלתיים, בעקבות הסגרתו של המייסד ועורך האתר הראשי ויקיליקס - ג'וליאן אסאנג' לממלכה המאוחדת לאחר שהסתתר בשגרירות אקוודור בלונדון במשך כ-7 שנים. בעקבות מספר מקרים לאורך השנים, הוחלט על ידי אקוודור להחזיר את שגרירה בישראל לצורך התייעצויות, וזאת כפעולת מחאה על מדיניות ישראל. במאי 2022, נשיא אקוודור גיירמו לאסו, אשר ביקר בישראל, הודיע כי מדינתו תשנה את מדיניות ההצבעה שלה באו"ם ותצביע לצידה של ישראל.
צ'ילה
יחסי ישראל–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה של צ'ילה.
צ'ילה הכירה בעצמאותה של ישראל בפברואר 1949 ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-16 במאי 1950, כשישראל שלחה את השגריר הראשון שלה בתאריך זה וצ'ילה שלחה את שגרירה הראשון ב-16 ביוני 1952.
כחלק משגרירות צ'ילה בישראל פועלים גם נספח צבא צ'ילה, נספח הצי הצ'יליאני ונציג משרד ההגנה בצ'ילה, אלה מבקשים לשמור ולהגדיל את הקשרים עם צה"ל כדי להתרשם מהניסיון הישראלי בתחומי צבא ולשתף במידע, הכשרה וניסיון אפשרי ולהגדיל את הקשרים בין משרד ההגנה לבין עמיתו הישראלי.
בדצמבר 2019 סייעה ישראל לחיל האוויר הצ'יליאני, לבקשתו, בחיפושים אחר מטוס C-130 הרקולס צ'יליאני שהתרסק וכלל בתוכו כ-38 איש. לאחר שקיבלה פנייה מצה"ל באמצעות משרד החוץ הישראלי, חברת תצלומי הלוויין הישראלית אימאג'סאט אינטרנשיונל נכללה בסיוע עבור מציאת המטוס.
פרו
יחסי ישראל–פרו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת פרו.לישראל יש שגרירות בלימה, ולפרו יש שגרירות בהרצליה. במהלך ההצבעה בנושא תוכנית החלוקה של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, פרו נמנתה יחד עם 33 המדינות שתמכו בתוכנית בהצבעתן. בפברואר 1949, זמן קצר לאחר תום מלחמת העצמאות, הכירה בישראל.
במהלך רעידות האדמה שהתרחשו בפרו במהלך השנים: 1970, 2005, ו-2007, ישראל הייתה המדינה הראשונה ששלחה סיוע למקום. כחלק מסיועה, שלחה את יחידת החילוץ 669 מטעם צה"ל, יחד עם כוחות מחיל הרפואה אשר הקימו במקום בית חולים שדה.
לאחר הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל על ידי הנשיא דונלד טראמפ בשנת 2017, חתמו חברי הפרלמנט הפרואני על עצומה הקוראת לממשלה להעביר את השגרירות הפרואנית בישראל לירושלים.
קשרי ההגנה של ישראל עם פרו נמשכים מאז מספר עשורים אחורנית, וכוללים בשנים האחרונות את מכירת טיל הנ"ט ספייק של החברה הממשלתית הישראלית, רפאל לצבא פרו וכן מל"טים ישראלים לחיל האוויר הפרואני. ב-24 באוקטובר 2013, חתמו משרדי ההגנה של פרו וישראל על מזכר הבנות בנושא שיתוף פעולה צבאי-טכני בנושאי הגנה, פיתוח טכנולוגיה צבאית, מחקר ותכנון על ידי שר ההגנה הפרואני, פדרו קטריאנו, בנוכחות שגריר ישראל בפרו, מודי אפרין.
ונצואלה
יחסי ונצואלה–ישראל מתייחסים ליחסים הדיפלומטיים בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה הפדרלית של ונצואלה. היחסים בין שתי המדינות עברו עליות ומורדות לאורך השנים, כאשר לאחר שנים ארוכות של קשרים פוליטיים ומסחריים, אשר החלו עוד בשנת 1947 במסגרת תמיכתה של ונצואלה בתוכנית החלוקה של האו"ם, הכריזה ונצואלה בראשית ינואר 2009, ביוזמת נשיא המדינה, הוגו צ'אווס, על ניתוק הקשרים בין המדינות, וזאת במסגרת מדיניותו האנטי-אימפריאליסטית של צ'אווס, אשר נחשב כמתנגד חריף למדיניותה של ארצות הברית ולתמיכתה של זו בישראל. בשנת 2017 הכריז נשיא ונצואלה החדש, ניקולאס מדורו, על רצון לכונן מחדש יחסים עם ישראל בעקבות פגישה עם הרב הספרדי הראשי של ונצואלה, אייזיק כהן. עם זאת, נכון לשנת 2022 לא חודשו היחסים בין המדינות.
ב-27 בינואר 2019 הכיר ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בנשיא האספה הלאומית של ונצואלה, חואן גואידו, כנשיאה בפועל של המדינה, בעקבות המשבר הנשיאותי שהחל בוונצואלה מאז ההליך והתוצאות של הבחירות לנשיאות ב-20 במאי 2018 בין מדורו וגואידו שהובילו לביקורות בינלאומיות רחבות על אמינותן. גואידו הודה לנתניהו על תמיכתו והבטיח לשקול את החזרת השגרירים בין שתי המדינות. עם זאת ניקולאס מדורו עדיין נשיא ונצואלה.
בוליביה
יחסי בוליביה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין המדינה הרב-לאומית של בוליביה לבין מדינת ישראל. יחסי המדינות חודשו בסוף שנת 2019, זאת לאחר שבוליביה ניתקה את קשריה עם ישראל בשנת 2009 בעקבות מבצע עופרת יצוקה.
ממשלת בוליביה הכירה רשמית במדינת ישראל בפברואר 1949 והיחסים נכונו רשמית ב-1950. בשנת 2010 היצוא הישראלי לבוליביה עמד על כ-6 מיליון דולר, והייבוא מבוליביה לישראל כ-3 מיליון דולר. בביולי 2014 הכריז מוראלס על ישראל כ-"מדינת טרור" בעקבות פעילות צה"ל במבצע צוק איתן באותה שנה. עקב ההחלטה בוטל הפטור מוויזה שהיה נהוג בין המדינות, מאז ההסכם שנחתם ביניהן בשנת 1972 בנושא. מוראלס הבטיח בנוסף כי יאסור על ישראלים לבקר בבוליביה. להחלטה זו הייתה השפעה שלילית ניכרת על זרימת התיירים הישראלים לבוליביה.
ב-4 בפברואר 2020 לראשונה זה עשור, נפגשה משלחת מטעם משרד החוץ עם נשיאת בוליביה ז'אנין אנייס, שרת החוץ קארן לונגאריק, חברי ממשלה וחברי האספה המחוקקת בבירה לה פאס.
אוקיאניה
, ומיקרונזיה, נאורו, פלאו ואיי מרשל תומכות לרוב באופן גורף בישראל בהצבעות האו"ם.
אוסטרליה
.אוסטרליה נוקטת במדיניות פרו-ישראלית תומכות לרוב באופן גורף בישראל בהצבעות האו"ם ' בין המדינות מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, וכן קשרים כלכליים ותרבותיים ענפים. לישראל ישנה שגרירות בקנברה, ולאוסטרליה שגרירות בתל אביב .מהלך מלחמת לבנון השנייה בשנת 2006 הביעו ראש ממשלת אוסטרליה ג'ון הווארד ושר החוץ האוסטרלי אלכסנדר דוונר את תמיכתם בישראל.
היחס להתנחלויות ומעמד ירושלים משתנה בין שתי המפלגות המרכזיות. בעוד שעמדת מפלגת הלייבור האוסטרלית היא ביקורתית ביחס לישראל בסוגייה זו, עמדת המפלגה הליברלית של אוסטרליה תומכת ומגבה את מדיניות ישראל.
התעשייה הביטחונית בישראל מייצאת באופן קבוע מערכות צבאיות שונות לכוחות ההגנה של אוסטרליה. בין המדינות מתקיים סחר בתחומים שונים. הסכם בדבר יחסי הסחר והכלכלה בין המדינות נחתם לראשונה בשנת 1951, ומאז עולה בהתמדה היקף הסחר בין המדינות.
אוסטרליה מוגדרת כיעד מרכזי להגירה של ישראלים, במידה רבה בשל איכות החיים הגבוהה יחסית במדינה, וכן בשל מדיניות ההגירה האוסטרלית אשר מעודדת הגירת בעלי מקצועות נדרשים. בכל שנה מקבלים כמה מאות ישראלים מעמד של תושבות קבע אוסטרלית.
כאשר נידונה באו"ם השאלה האם לשנות את מעמדה של הרשות הפלסטינית מחברה משקיפה לחברה מלאה, הצביעה אוסטרליה נגד.ביחס להחלטה 2334 מדצמבר 2016 שקבעה שההתנחלויות אינן חוקיות התבטא ראש הממשלה מלקולם טרנבול ואמר כי היא "חד-צדדית ומטרידה".
בפברואר 2017 ביקר ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו באוסטרליה. במסגרת הביקור דנו נתניהו ועמיתו האוסטרלי מלקולם טרנבול, על הרחבת הסכמי הסחר ועל חיזוק הקשר הביטחוני בין שתי המדינות, זאת לאחר שמספר ביקורים קודמים שתוכננו, בוטלו.
ב-14 בדצמבר אותה שנה הודיע ראש ממשלת אוסטרליה במסיבת עיתונאים בסידני, כי מדינתו מכירה במערב ירושלים כבירת ישראל,ב-18 באוקטובר 2022 חזרה בה ממשלת אוסטרליה בהנהגת מפלגת הלייבור מההכרה בירושלים כבירת ישראל והודיעה כי "מעמדה הסופי של ירושלים היא סוגיה שיש לפתור כחלק מכל משא ומתן לשלום בין ישראל לעם הפלסטיני.