cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
סמל העיר תל אביב-יפו
קו הרקיע
בשנות ה-2000 החליפה העירייה את השימוש בסמל המקורי ובקו המתאר לסמליל חדש, השואב את השראתו מקו הרקיע של העיר ניו יורק כמודל לחיקוי. הסמל הציג את קו הרקיע של תל אביב-יפו כפי שהוא נראה מכיוון הים. עיריית ירושלים ומאוחר יותר חיפה ואילת צעדו בעקבותיה של תל אביב והחלו שימוש בסמל קו רקיע דומה של עירן. קו הרקיע המאויר הוא כללי ביותר אך ניתן לזהות בצידו הימני את הגבעה עליה נמצאת יפו העתיקה, מצדו השמאלי את ארובת תחנת הכוח רדינג ובמרכזו את גורדי השחקים החדשים של העיר.
לאור קול מחאה שהקימו חברי מועצת העיר על הזנחת הסמל המקורי ולאחר דיון שנערך בנושא התקבלה החלטה להחזיר את סמלו של גוטמן לפרסומי העירייה, לצד סמליל קו הרקיע החדש. החלטה זו החלה מגמה של ערים נוספות, דוגמת חיפה, הרצליה ורחובות, לשמר את סמלן ההיסטורי בצד הסמליל הממותג שאמצו.
שנת המאה
בשנת 2009, לרגל חגיגות המאה לעיר, נבחר במשאל הסמליל עוצב על ידי ברוך נאה אחרי תהליך אסטרגי שנעשה על ידי מקאן. נאה הציג לדובר העירייה הלל פרטוק שניהל את תהליך המיתוג לעיר 4 סמלילים שונים. אחד שמכיל איור של חמור שאפיין חלק מציוריו של גוטמן, שני שכולל איור של יונה שמסמל את אווירת השלום וההכלה בין מגזרי האוכלוסייה השונים בעיר, השלישי כלל שדרוג לקו הרקיע של העיר, שעוצב על ידי משרד הפרסום יהושע והאחרון שכלל איור של עיגול המסמל כניסה למרכז העיר באירופה. פרטוק לא אהב אף אחד מהאיורים וביקש מנאה להציג לו את עבודות הגרפיקה הראשונות שהובילו לכל סמליל. הגרפיקה הראשונית לסמליל העיגול כללה איור גרפי של מעגל ובו עשרות צורות גרפיות שונות בצבעים שונים שסימלו את חלקי האוכלוסייה השונים בעיר שמתקבצים לכדי עיגול אחד. פרטוק ביקש להשתמש בגרסה הזו הראשונית, להצגה בפני הציבור ביחד עם סמליל נוסף. הדינמיות של הסמליל הנבחר כמו גם הצבעוניות ואלמנטים גרפיים שהזכירו שמש, הובילו את ההחלטה של הדובר. החלטה נוספת שהתקבלה הייתה להוריד את המילה עירייה מהסמליל כדי לבטל את הפער בין תפיסת התושבים את העיר לבין תפיסתם את העירייה. הסמליל כלל את שם העיר בעברית ובאנגלית מתוך מחשבה על בינלאומיות העיר, מחשבה שהחלה עם אירועי העיר הלבנה ואח״כ הובילה להקמת מינהלת עיר עולם. על מנת להתאים את סמליל העיר לחגיגות ה-100 הוחלט לצרף את המעגל הצבעוני למספר 100, מתוך כוונה להוריד אחרי החגיגות את המספר 100 ולהישאר רק עם הסמליל. לאחר דיון במועצה הוחלט להשאיר את סמלו המקורי של גוטמן צמוד לסמליל החדש שנבחר. הסמליל הופיע בכל פרסומי העירייה בשנת המאה וסמליל קו הרקיע נזנח. בסיום שנת המאה הוחלט לשמר את המעגל הצבעוני כאובייקט גרפי נפרד וזה, בצד הסמל המקורי, מהווה את סמל העיר הנוכחי. החל בשנת 2009 נשמעו קריאות לשלב בסמל החדש את שם העיר גם בערבית, לצד הכיתוב בעברית ובאנגלית, אך בישיבתה מיום 6 באוגוסט 2012 דחתה מועצת העיר את הדרישה. ביום 9 במאי 2013 הוגשה עתירה מנהלית כנגד החלטת מועצת העיר, על ידי חבר המועצה מטעם סיעת מרצ, אחמד משהראווי.
נקודות דמיון לסמלי ערים אחרים
הסמל המקורי, שכיום נמצא בתוך הסמל החדש, מוקף בצורה המזכירה מעין סביבון. צורה דומה מאוד במבנה מקיפה את סמלה של כפר סבא. שבעת הכוכבים של הרצל, שנמצאים בסמל תל אביב, נמצאים גם בסמלה של הרצליה ונס-ציונה. בהקשר זה יש לציין כי תל אביב קרויה על שם ספרו של הרצל "אלטנוילנד", הרצליה קרויה על שמו של הרצל ונס ציונה קרויה על שם הציונות.
סמל דומה לסמליל קו הרקיע שהיה בשימוש אומץ גם על ידי העיר טאלין, בירת אסטוניה. בסמל זה נראה קו הרקיע של טאלין כשהוא משתקף במימי המפרץ הפיני.
בנוסף, לאחר מיתוג הסמליל מחדש לרגל שנת המאה, ערים נוספות מיתגו עצמן מחדש בדומה לתל אביב. ביניהן: הרצליה, רחובות, פתח תקווה, ראשון לציון ומהלך כושל של עיריית נתניה.
ייצוגיו בתרבות בישראל
כסמלי ערים אחרים, הסמל מופיע על כל מסמך רשמי של עיריית תל אביב-יפו: דברי דואר, כרזות, פרסומים, אתר האינטרנט של עיריית תל אביב ועוד. כמקובל כמעט בכל עיר הוא גם מוטבע על מכסי הביוב בעיר. על גבי מכסי ביוב רבים ברחובות העיר ניתן עדיין למצוא גרסאות ישנות יותר של הסמל שטרם הוחלפו.
הכתובית שעל הסמל, "אבנך ונבנית", נהפכה במהלך השנים לסיסמה לא רשמית של תל אביב ובמיוחד הבנייה בה. כך העיתונאי וחוקר ההיסטוריה הארץ ישראלית אילן שחורי פרסם ספר בשם "אבנך ונבנית" על ראשית הבנייה בתל אביב. "אבנך ונבנית" משמש לעיתים גם כסמל להתיישבות הארץ ישראלית בכלל, וכמחאה על פינוי גוש קטיף נוצרו צמידים כתומים והונפו דגלים כתומים הנושאים כתובת זו.
זכויות יוצרים של הסמל
בשנים שלאחר עיצוב הסמל הועלתה סוגיית זכויות היוצרים שלו. עוד בשנת 1934 פנתה העירייה ל-"Royal College of Arms" בלונדון, הסמכות החוקית בתקופת המנדט הבריטי. עקב שיקולים תקציביים לא נרשם הסמל. באותה תקופה היה סמל העירייה היחידי מסוגו בארץ.
עם השנים עלתה חשיבות הסוגיה. מזכיר העיר, יהודה נדיבי, דחף את הנושא אל מול עורך הדין של העירייה, ראש העיר וראשי ערים נוספות (בינתיים נפוצה תופעת הסמל בערים נוספות). ב-1952 הוקמה וועדה ממשלתית לקידום החוק ובשנת 1958 הוא אושר. בישיבתה ה-96 של מועצת העירייה ב-7 בספטמבר 1958 אישרה את החלטתה בעניין קביעת סִמלה הקיים של עיריית תל אביב כסמל רשמי, בהתאם לסעיף 4 בחוק הרשויות המקומיות, וכך גם לסמל זה היו זכויות יוצרים.
דגל העיר תל אביב
דגל תל אביב מבוסס על דגל ישראל: הוא מורכב משני פסים כחולים על רקע לבן; הפסים הלבנים בראש הדגל ובתחתיתו דקים כדי עשירית מרוחב הדגל, עם הפסים הכחולים הם תופסים מחצית הרוחב, את המחצית האחרת תופס הפס הלבן האמצעי, ובמרכזו סמל תל אביב המקורי במקום מגן דוד הקיים בדגל הלאום. בדגל מופיעים שבעה כוכבים על פי חזונו של הרצל בדגל שבעת הכוכבים. מבנה דגל תל אביב דומה לזה של דגל ירושלים ודגלי ערים נוספים בישראל.
בן
במשפחה, המושג בן הוא ייחוס הקושר זכר אל הוריו. המושג המקביל לנקבה הוא בת, ובלשון כללית קרובי משפחה מיחס זה ידועים כ"ילדים". להבדיל מהמונח תלוי-הגיל, "ילד" (כלומר אדם בשנותיו הראשונות) היותו של אדם בגדר בן של הורים מסוימים היא עובדה שרירה וקיימת לצמיתות. המושג נפוץ בהתייחסות לבני אדם, אך רלוונטי גם לבעלי חיים, למשל בפסוק:.
בן (וגם בת) הוא תוצאה של לידה, אך אדם עשוי להפוך לבן גם כתוצאה של אימוץ. לבן מאומץ יש הורים ביולוגיים (אלה שילדו אותו) והורים מאמצים (אלה המגדלים אותו).
הכמיהה לבן
בחברות קדומות, ובחברות מסוימות גם בימינו, יוחס ערך רב לבן זכר, בזכות הכוח הפיזי העדיף שלו, שאיפשר לו להשתלב טוב יותר בעבודה החקלאית. המחשה לכך מופיעה בספר בראשית (פרק ה'), שבו מפורט סדר הדורות מאדם ועד נח. על כל אחד מגיבורי פרק זה נאמר "ויולד בנים ובנות", אך רק הבנים מצוינים בשמם.
חשיבות גדולה במיוחד נודעת לבן במשפחת המלוכה, במונרכיה שבה רק בן (אך לא בת) יורש את כס המלך (כדוגמת יפן), ובמונרכיה שבה לבן יש עדיפות על פני אחיותיו, גם אם הן מבוגרות ממנו (כדוגמת הממלכה המאוחדת עד 2011). הנרי השמיני, מלך אנגליה, נודע בנישואיו לשש נשים (בזו אחר זו). הסיבה העיקרית לכך הייתה רצונו בבן שיירש את כיסאו.
מדיניות הילד האחד שהונהגה בסין הביאה לכך שנרשמו יותר לידות של בנים מאשר לידות של בנות. הסיבה המשוערת לכך היא הפלה מלאכותית של בנות (או המתתן מיד עם הלידה), וכן הסתרת הולדתן של בנות, על-מנת לאפשר ניסיון נוסף להולדת בן.
ביהדות
לפי ספר בראשית בתנ"ך, אדם הראשון הוא הזכר היחיד שאיננו בן (ובדומה לכך, חוה אשתו היא הנקבה היחידה שאיננה בת), משום שנבראו ולא נולדו.
לפי ההלכה, כאשר נולד בן זכר מברך אביו ברכת "הטוב והמטיב" ו"שהחיינו", ואילו בלידת בת מברך רק "שהחיינו". העדפת הבנים על פני הבנות מוצגת בברייתא: "אי אפשר לעולם בלא זכרים ובלא נקבות, אלא אשרי למי שבניו זכרים אוי לו למי שבניו נקבות".
יחסי אבות ובנים
ספר משלי עוסק ביחסים שבין הורים ובנים:
גם התלמוד עוסק בכך (במסכת סנהדרין):
על חוסר הסימטריה ביחסים שבין האב לבניו עמד השל"ה בספרו "שני לוחות הברית": "אמרו במשל הדיוט: אב אחד מפרנס עשרה בניו באהבה וברצון ועשרה בנים לא מפרנסים באהבה וברצון אב אחד שלהם".
מצוות הבן על האב ומצוות האב על הבן
המשנה, במסכת קידושין, קובעת:. מצוות הבן על האב הן מצוות שעל האב לקיים כלפי בנו, ומצוות האב על הבן הן מצוות שעל הבן והבת לקיים כלפי אביהם.
התלמוד הבבלי מפרט מהן מצוות הבן על האב:.
מצוות האב על הבן הן "כבד את אביך ואת אמך" ו"איש אמו ואביו תיראו".
סכמה (פסיכולוגיה)
סְכֶמָה קוגניטיבית היא מבנה מנטלי, הכולל מכלול של ידע ועמדות של אדם כלפי נושא מסוים (אובייקטים, אנשים ומצבים). הסכמה מאפשרת לארגן כמויות גדולות של מידע באופן יעיל. בהתאם לכך, הסכמה היא אחד המנגנונים הקוגניטיביים המאפשרים לאדם לעצב תפיסת עולם יציבה. על פי ז'אן פיאז'ה, הסכמות הן יחידות הידע של המבנים ההכרתיים, אשר באמצעותן מתקיימת פעילות הגומלין של האורגניזם עם הסביבה.
התפתחות ותפקוד
הסכמה יוצרת מערכת של ציפיות. היא מגובשת על ידי האדם, באופן לא מודע, על סמך מידע קודם, כדי להקל עליו להתמודד עם מצבים ואובייקטים חדשים. הסכמה מתגבשת ומתייצבת ככל שההתנסויות, התפיסות והתנהגויות שגרמו להיווצרותה חוזרות ונשנות.
המערכת הקוגניטיבית האנושית קולטת מידע רב בבת אחת. הקליטה היא השלב הראשון בתהליך התפיסה. לאחר מכן הזיכרון החושי שיש לו קיבולת גדולה מאוד מאפשר די זמן לעיבוד המידע החושי הראשוני שנקלט. דבר זה מאפשר למערכת הקוגניטיבית לבחור אלו פרטים מתוכו יש להעביר לעיבודים נוספים, למערכות הזיכרון המתקדמות יותר, לתהליכי קבלת החלטות ולמנגנוני תכנון התגובה. בהקשר זה הסכמות חוסכות מאמץ בכך שהן מספקות מסגרת לארגון ופרוש של מידע חדש על סמך ניסיון העבר. בכך הן מאפשרות לאדם לתפקד ביעילות ולבצע מינימום של טעויות במינימום מאמץ.
השפעה
לסכמות יש השפעה רבה על היבטים שונים של החשיבה וההתנהגות. הן מפרשות, מבהירות ומארגנות את עולמו הקוגניטיבי והחווייתי של האדם. לצורך כך הסכמות משפיעות על תהליכים מרכזיים כמו קשב, קידוד בזיכרון ושליפה. ליתר דיוק, הן משפיעות על המידע שאליו האדם ישים לב מתוך כלל הגירויים בסביבה, על התהליכים שדרכם מידע זה יאוחסן בזיכרון לטווח ארוך ועל המידה שבה הוא יצליח להיזכר בו בעתיד.
בשלב הקידוד של מידע חדש לזיכרון המפורש אנו משתדלים לייחס אותו לסכמות קיימות בזיכרון הסמנטי. במידת הצורך אנו אף נוטים לשנות את המידע החדש, כדי להתאימו לסכמה קיימת כלשהי המצויה בזיכרון הסמנטי. אם יש מידע ספציפי שאינו יכול להיכלל בסכמה זו או אחרת בזיכרון הסמנטי, הוא מקודד בזיכרון האירועי. ישנם מספר גורמים הקובעים האם מידע שאינו תואם את הסכמה הקיימת יושמט, ישונה או יקודד בזיכרון האפיזודי. תהליך זה תלוי במידת החשיבות של מידע זה להבנת הסיטואציה ובמידה שבה הוא מקנה את האופי הייחודי שלה.
כל עוד הסביבה תואמת את המבנה הראשוני של הסכמה במידה מספיקה, היא תסייע לאדם להבין את המתרחש סביבו בצורה יעילה. לעומת זאת, אם יחול שינוי בסביבה, הסכמה עלולה לגרום לאדם להתעלם ממנו ובכך לפגוע בתפיסת המציאות שלו. אם השינוי כה גדול עד שאין לסכמה יכולת להתמודד איתו האדם יחוש תחושת מצוקה והסכמה תאלץ לעבור שינוי מבני. בהמשך נפרט על כל אחת מהאפשרויות הללו בנפרד.
התעלמות משינויים
בנוסף, העמידות של הסכמות יכולה להוביל לנבואה המגשימה את עצמה. זאת משום שהן נוטות לעצב את ההתנהגות של האדם באופן שיאשר את נכונותן.
הסתגלות לשינויים
הסכמה היא יחידה דינמית הנוצרת בעקבות התנסויות קודמות ומספקת מסגרת להבנה של התנסויות עתידיות. כאמור, הסכמה מראה עמידות לשינויים במקרים רבים. כאשר נוצר פער קטן בין הציפיות הנובעות מהסכמה ולבין המציאות, היא גורמת לאדם לפרש את המציאות כך שלפערים אלו אין השפעה של ממש או שאין הם נתפסים כלל.
לעומת זאת, כשהפערים בין הסכמה למציאות גדולים מידי, תהליך האסימילציה אינו יכול לגשר עליהם במסגרת הסכמה הקיימת. במצב זה הפער הנתפס בין הסכמה למציאות יכול להוביל לתחושת דחק, שהיא תגובה פיזיולוגית אוטונומית, של עוררות אמוציונלית חזקה. תהליך ההתאמה (Accommodation) נועד לתת מענה למקרים כאלו בכך שהוא משנה את מבנה הסכמה, כדי שתוכל להכיל בתוכה מידע שאינו עולה בקנה אחד עם מרכיביה הישנים. זהו הבסיס להסתגלות לשינוי.
סוגי סכמות
כאמור, הסכמה היא מבנה קוגניטיבי מופשט. היא כוללת קיטלוג של עולם ההתנסויות, הערכים והאירועים המהווים חלק מהווייתו של האדם. בהתאם לכך, מבנה הסכמות ותוכנן שונה מאדם לאדם. דבר זה מסייע להבין עד כמה מורכבת התודעה האנושית ואת המקור לחלק מההבדלים הבין אישיים בין בני אדם.
בהתאם לכך, ישנם מספר סוגים של סכמות. בנוסף, הסכמות הן היררכיות. כלומר, סכמה כללית יכולה להכיל מספר סכמות ממוקדות יותר. כך למשל, סכמת אנשים כללית תכלול בתוכה סכמה על החברים וסכמה על המשפחה, ואילו סכמת החברים תכלול בתוכה סכמות על אנשים ספציפיים.
סכמות מושגים
סכמה של מושג כוללת את כל האפיונים הרלוונטיים שלו ואת הקשרים שביניהם. בהקשר זה, פרוטוטיפ (או אבטיפוס) הוא פרט בעל אוסף של תכונות מאפיינות המייצגות את קבוצתו. הפרוטוטיפ יכול להיות עצם דומם, חיה או אדם.
עמדות
עמדה היא סכמה מגובשת הבאה לידי ביטוי כנטייה קבועה יחסית של האדם להגיב בדרך מסוימת ועקיבה לסוגים מסוימים של אובייקטים ומאורעות. יש לה מרכיבים מהתחום ההתנהגותי, הריגושי והקוגניטיבי.
כמו יתר הסכמות העמדה קובעת את הארגון, הפירוש והזכירה של מידע בתחום מסוים. בנוסף, בדומה לסכמות אחרות, גם העמדה מפעילה מנגנונים הפועלים לטובת השימור שלה מרגע שהתגבשה.
סכמות על אנשים אחרים
קיימים מספר סוגים של סכמות המתייחסים לאנשים אחרים בדרכים שונות.
סכמות חברתיות נקראות גם סטריאוטיפים. הן כוללות את הידע, הנתונים והציפיות שיש לאדם לגבי כל קבוצה חברתית. סטראוטיפ מתאר מצב שבו מתרחשת הכללת יתר של אמונות אודות קבוצה מסוימת של אנשים. הסטראוטיפים אינם נושאים אופי שלילי מעצם טבעם, אלא משמשים כאמצעי להתמודדות עם כמויות גדולות של מידע ומצבים של היצף מידע.
עם זאת הן עלולות להוביל למצב של דעה קדומה, בו האדם מפתח רגש כלשהו כלפי אדם אחר רק על סמך השתייכותו לקבוצה חברתית מסוימת. זוהי אחת הדרכים שבהן החשיבה יכולה להשפיע על הרגשות.
אלו הם מבנים מנטליים המציעים שתכונות וצורות התנהגות מסוימות קשורות אחת לשנייה ושהאנשים המציגים אותן שייכים לסוג מסוים. למשל, ערס וחנון הן דוגמאות לסכמות אודות סוגים שונים של אנשים. סכמות אנשים מאפשרות להבין באופן מהיר ומדויק את ההתנהגות של אנשים אחרים.
קיימות גם סכמות כלפי אנשים ידועים אך שלרוב אינם מוכרים לאדם אישית, כגון נשיא ארצות הברית, וכן סכמות כלליות יותר, כגון השכנים בסביבת מגוריו של האדם. קיימת גם סכמת אנשים כללית: מה האדם חושב על אנשים באופן כללי, האם הוא סומך עליהם ועוד; יש המתייחסים לסכמה זו כסגנון ההתקשרות של האדם.
סכמות אלו מכילות מידע אודות אנשים המבצעים תפקיד מסוים, אשר כולל את דרכי ההתנהגות והמאפיינים שלהם. סכמות אלו מתייחסות גם לאנשי מקצוע שונים. לדוגמה, מהו תפקידו של רופא? מה סביר שישאל אותך שומר בחניון? מהו אופן הדיבור המאפיין מורה?
סכמות אירועים / תסריטים
סכמות אירועים מכונות גם תסריטים (מהמילה תסריט). אלו הן סכמות מגובשות ביותר, המפרטת סדרה של פעולות האופיינית לסיטואציה מסוג מסוים. סכמות האירועים מתארות סיטואציות חברתיות שונות. הן מאפשרות לאדם לדעת למה אפשר לצפות מכל סיטואציה, מהו סדר האירועים הצפוי וכיצד עליו להתנהג. למשל, הן מתייחסות לאופן ההתנהגות המצופה מאורח בחתונה, במסיבת יום הולדת, ובבילוי במסעדה.
מידע לגבי סיטואציה שנחשפנו אליה בעבר נשלף מתוך אינטראקציה בין שני המקורות של הזיכרון המפורש. הפרטים הייחודיים של הסיטואציה נשלפים מהזיכרון האירועי וככל שהיו חריגים יותר מהסכמות הקיימות, כך גדל הסיכוי להיזכר בהם. לעומתם, פרטי הסיטואציה התואמים לסכמות ולתסריטים הקיימים לא יישלפו מהזיכרון האפיזודי אלא מהסמנטי. הם יורכבו יחד עם המידע מהזיכרון האפיזודי כדי ליצור את השחזור של הסיטואציה שבה מנסים להיזכר.
סכמת העצמי
הידע של האדם על עצמו יכול להיות מאורגן בסכמה. לבני אדם יש תבניות וייצוגים לגבי עצמם כמו שיש להם סכמות וייצוגים לגבי מושגים ותחומים שונים. סכמת העצמי כוללת את מה שהאדם יודע על עצמו ומה שהוא מצפה מעצמו. אלו הן מבנים קוגניטיביים המייצגים את ניסיונו של הפרט במגוון תחומים, אשר מאפשרים לזהות במהירות מצבים שונים ולקבוע לגביהם עמדות. סכמות העצמי מאפשרות לאדם להציב לעצמו מטרות ולהגביר את המוטיבציה והפעילות לשם השגתן.
סכמות העצמי שונות מסכמות אחרות במספר היבטים. המידע המאוחסן בהן מאורגן בצורה מילולית יותר בהשוואה למידע אודות בני אדם אחרים, אשר נאגר בצורה חזותית. סכמות העצמי טעונות במטען רגשי ובעקבות זאת יש להן השפעה מכרעת על תהליכים קוגניטיביים שונים (כמו תפיסה, זיכרון וחשיבה). הן מורכבות יותר ולכן מצריכות יותר זמן לעיבוד נתונים. סכמות העצמי מאוחסנות בזיכרון לטווח ארוך והן עמידות יותר לשינוי מאשר סכמות מידע אחרות. מסיבה זו החלטה כלשהי של האדם לגבי עצמו היא מהירה יותר ונזכרת יותר מהחלטות לגבי נושאים הקשורים בסכמות אחרות.
סכמת העצמי מקושרת למושג הערכה עצמית, שהיא עמדה מרכזית שיש לאדם על עצמו והיא מהווה את הליבה של האישיות. ההערכה העצמית קשורה גם לדימוי העצמי והתפיסה העצמית של האדם.
כמות הסכמות
האדם מתחיל לפתח סכמות כבר בגילאי הינקות. הסכמות מתפתחות כתוצאה מיישום חוזר ונשנה שלהן במגוון העצמים שהסביבה מספקת. כתוצאה מכך הסכמות מתרחבות ומתבדלות בתהליכים של הכללה והבחנה. תהליך זה הוא חלק מההתפתחות הקוגניטיבית של האדם.
לכמות הסכמות העומדות לרשותו של האדם יש השפעה על יכולת החשיבה שלו. ככל שמספר הסכמות גדל, כך גדלה היכולת להבחין בפרטים ולקלוט מידע רב ומגוון יותר. ריבוי סכמות ממעט את ההכללות המוטעות ומגדיל הסיכוי לשייך מסרים בהתאמה רבה יותר לסכמה.
עידן עמדי
עידן עָמֵדִי (נולד ב-19 בפברואר 1988, א' באדר ה'תשמ"ח) הוא זמר-יוצר, מוזיקאי, מלחין, פזמונאי ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה
עידן עמדי נולד וגדל בעיר ירושלים ובה התגורר עד לסיום שירותו הצבאי אותו עשה בתור לוחם קרבי בחיל ההנדסה הקרבית. עמדי מתמחה באמנויות לחימה שונות, בהן טקוואנדו ואיגרוף תאילנדי. לפני שירותו הצבאי בשנת 2005 זכה בתואר סגן אלוף ישראל בטקוואנדו.
קריירה מוזיקלית
עידן עמדי החל את דרכו כזמר ויוצר בעונה השמינית של התוכנית "כוכב נולד". האודישן בו ביצע את שירו "כאב של לוחמים", שכתב והלחין על חוויותיו כלוחם במהלך שירותו הצבאי, הוא מהזכורים מכל הזמנים. באותה העונה העפיל עמדי לגמר וסיים במקום השני אחרי דיאנה גולבי.
עם סיום התוכנית בשנת 2010 הוציא עמדי את השיר "כאב של לוחמים" כסינגל לתחנות הרדיו, והגיע למקום הראשון במצעדי הפזמונים השונים בישראל, בתוכם מצעד גלגלצ ומצעד רשת ג'. בינואר 2011 הוציא סינגל נוסף, שנקרא "תשליך", ובמאי הוציא עמדי את השיר "רץ אל האור". גם שירים אלו זכו להצלחה, והגיעו לראש מצעדי הפזמונים.
ב-5 בספטמבר באותה שנה יצא אלבומו הראשון, שנקרא "עידן עמדי". זמן קצר לפניו הוציא עמדי סינגל נוסף, "אלייך". עמדי כתב והלחין את כל שירי האלבום, ומתוכם את השיר "המכתב האחרון" יצר על פי מכתביו של משה אוחיון במסגרת הפרויקט "עוד מעט נהפוך לשיר" של גל"צ. את רוב השירים עיבד עמדי עם איתמר מאירי ואיתן רז. האלבום יצא לאור בחברת ארומה מיוזיק.
שירו של עמדי, "כאב של לוחמים", זכה בתואר "שיר השנה" במצעדי הפזמונים השנתיים לשנת תשע"א. באותה השנה זכה עמדי גם בתואר "תגלית השנה" במצעד של רשת ג'. במאי 2012, אלבום הבכורה של עידן עמדי הגיע למעמד של אלבום זהב אחרי מכירת מעל 20,000 עותקים.
2013–2014
בפברואר 2013 יצא אלבומו השני של עמדי, "בזמן האחרון". שני סינגלים מתוכו קדמו לאלבום, "נגמר" ו"דברים יפים לראות", ובסמוך לצאת האלבום יצא סינגל נוסף, "משום מה". השיר "ממשיך לצעוד" מהאלבום, מבוסס על ספרו של הרב ישראל מאיר לאו "אל תשלח ידך אל הנער", שיצר עמדי במסגרת הפרויקט "הקול עוד נשאר" בשיתוף רשת ג' ומשרד ההסברה והתפוצות לזיכרון השואה.
גם כאן המשיך עמדי בשיתוף פעולה עם מפיקי אלבומו הראשון, איתמר מאירי ואיתן רז, שהניב הצלחה בשנית ובאוגוסט 2013 הגיע האלבום למעמד של אלבום זהב.
2014–2015
באוקטובר 2014 יצא השיר "קול זיכרון ישן" כסינגל ראשון מתוך אלבומו השלישי. השיר שנכתב על זכרונותיו ועברו של עידן בשכונת נחלאות, ובשכונת הכורדים בבית סבו וסבתו ברחוב אליהו סלמן. כמו יתר שיריו, הוא נכתב והולחן על ידי עמדי ושהה חודש שלם במקום הראשון במצעד של גלגלצ. השיר הוקדש לסבו של עמדי, שהיה מבוני העיר ירושלים ונפטר ביום ירושלים.
2016–2018
ב-14 במרץ 2016 עמדי הוציא לאור את הסינגל הראשון מתוך אלבומו הרביעי, שנקרא "חלק מהזמן", כשם האלבום. את השיר כתב במקור עבור הזמרת ריטה. השיר הגיע למקום השביעי במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשע"ו, וגרף עשרות מיליוני צפיות במדיה. לפני יציאת האלבום שוחררו שני סינגלים נוספים - "עד שיעלה היום הבא" ו"עכשיו כולם רוקדים". את האלבום אשר יצא לאור בינואר 2017, הפיק פטריק סבג. כחודשיים לאחר הוצאתו, זכה "חלק מהזמן" במעמד אלבום זהב, ובינואר 2018 הגיע למעמד של אלבום פלטינה על מכירה של למעלה מ-40,000 עותקים.
באותה שנה זכה עמדי במקום הראשון ב"מצעד החיילים לשנת ה-70" של גלגלצ ו-וואלה! NEWS עם השיר "כאב של לוחמים". בקיץ של אותה שנה הופיע עמדי לראשונה באמפי קיסריה.
2019-2021
בינואר 2019 יצא הסינגל "מה את מרגישה", סינגל ראשון לקראת אלבומו החמישי. ביוני באותה שנה יצא הסינגל השני, "אני רוצה". בפברואר 2020 הוציא את הסינגל "מפה לשם". במאי של אותה שנה יצא הסינגל "זוכר כמעט הכל", שיר הנושא של אלבומו החמישי, לו צולם קליפ ONE-SHOT אותו כתב וביים עמדי בעצמו.
באוגוסט 2020 הוציא את הסינגל "בקרוב ייפתחו השמיים" אותו כתב בצל מגפת הקורונה. את השיר הפיק עמדי יחד עם הצמד גיא ויהל. בדצמבר לקח חלק בפרויקט המוזיקלי "צמאה" וביצע את הניגון "אדון הסליחות" בעיבודו ובהפקתו של נאור כרמי.
2022
בפברואר 2022 ערך עמדי מופע בהיכל מנורה תל אביב לציון עשר שנים לפעילותו. לאחריו עמדי המשיך לסבב הופעות, שנערכו בין היתר בארנה ירושלים, בריכת הסולטן, אמפי רעננה, אמפי קיסריה ועוד.
באפריל 2022 הוציא את השיר "בייבי, השיר הבא מוקדש לך", שנכתב לזכרו של רב-סרן אופק אהרון שנפל בתאונת אימונים יחד עם רב-סרן איתמר אלחרר. השיר נכתב לאחר מספר שיחות שערך עמדי עם ארוסתו של אופק.
ביום העצמאות 2022 הופיע בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל בו שר את שירו של שלמה ארצי, ״את ואני״, יחד עם שרית חדד. באוגוסט באותה שנה הוציא את השיר ״ערב ערב״ המלווה בקליפ שמשלב קטעי וידאו מהופעות יחד עם הלהקה שמלווה את עמדי במהלך השנים. את השיר הפיק ועיבד יחד עם ליעד גרושקה.
בספטמבר 2022 ערך את ההופעה האחרונה שסיכמה את סבב הופעות העשור, ונערכה בלייב פארק ראשון לציון. הופעה שהיוותה הופעה אחרונה לפני פסק זמן שלקח עמדי מהופעות עד מאי 2023. בדצמבר 2022 הוציא את השיר ״יבוא מחר״, סינגל אחרון לפני יציאת אלבומו החמישי, וב-29 בדצמבר 2022 יצא אלבומו החמישי זוכר כמעט הכל.
2023
בינואר 2023 שודר בתוכנית "אולפן שישי" בקשת 12 סרט תיעודי בו עמדי התלווה לשלושה תורמי כליה לטיפוס הקילימנג'רו על מנת להעלות את המודעות לתרומות הכליה בישראל. ב-9 בינואר יצא השיר "אלף שנים" שכתב והלחין לזמרת מצדה איש ימיני. ב-1 במרץ יצא הדואט "אחים" בו שלמה ארצי אירח את עמדי בהפקתו של דודו טסה. לציון יום הזיכרון לשואה ולגבורה 2023 הוציא עמדי ביצוע מחודש לשירו "ממשיך לצעוד". באפריל הוציא את אלבומו החמישי במלואו בגרסה אקוסטית לרגל יום העצמאות. ביוני הוציא את השיר הרשמי לכבוד חגיגות הזכייה של בית"ר ירושלים בגביע המדינה בכדורגל 2022/2023, "רק אותך אני אוהב", יחד עם איציק קלה ושלישיית מה קשור.
קריירת משחק
בשנת 2017 הצטרף עמדי לצוות השחקנים של דרמת הטלוויזיה "פאודה" והחל לגלם את דמותו של שגיא צור - מסתערב צעיר שהצטרף לצוות הלוחמים בעונות 2–4.
חיים אישיים
במאי 2018 נישא עמדי לבת זוגו מרים בנימינוב, פעילה חברתית למען בעלי מוגבלויות, לאחר יותר מעשור של זוגיות. בדצמבר 2019 נולדה בתם הבכורה. במאי 2023 נולד בנם השני.
סטפן הנשוז
סטפן הנשוז (נולד ב-7 בספטמבר 1974 בבילנס, שווייץ) הוא כדורגלן עבר שווייצרי ששיחק בעמדת המגן. הנשוז ערך 72 הופעות במדים הלאומיים של הנבחרת השווייצרית, והוא שותף עימה ביורו 1996 ויורו 2004.
הנשוז התפרסם לראשונה באירופה כאשר שיחק במועדון הגרמני מן הבונדסליגה המבורג. אחרי שחתם בבלקברן רוברס בשנת 1997, הנשוז נהנה משתי עונות אישיות מוצלחות על אף שהקבוצה לא הרשימה. כאשר בלקבורן ירדה ליגה לאחר עונת, הנשוז נשאר לשחק בפרמייר ליג אחרי שעבר לידי ליברפול תמורת 3.5 מיליון לירות שטרלינג.
בליברפול, הנשוז נהפך להיות לשחקן הרכב קבוע, כאשר עיצב יחד עם שותפו להגנה סמי הופייה מרכז הגנה יציב ומשמעותי. השותפות ביניהם הייתה חלק חשוב מן הזכייה ההיסטורית של ליברפול בטרבל בשנת 2001, אף על פי שנגיעת יד של הנשוז בכדור בדקה ה-90 של משחק גמר גביע הליגה האנגלית כנגד ברמינגהאם סיטי הובילה את המשחק להארכה (המשחק עצמו הוכרע רק בפנדלים).
עקב פציעה הנשוז הוחלף על ידי הבלם הקרואטי איגור בישאן. לאחריה, הצמד הנשוז-הופיה הוחזר לתפקוד בעונת ועזר לקבוצה לסיים במקום הרביעי בליגה. כאשר רפא בניטז החליף את ז'ראר הוייה כמאמן הקבוצה, החליט המאמן לנסות לשפר את ההגנה שלו עם הצבת המגן האנגלי ג'יימי קראגר במקומו של הנשוז. הצעד הוביל לסיום הקריירה של השווייצרי באנפילד. קרגר, שלפני כן תופקד כמגן, הפך להיות בלם באופן קבוע, והנשוז לבסוף חתם בסלטיק הסקוטית לחצי שנה בהעברה חופשית. למרות זאת, לאחר שפג תוקפו של החוזה עליו חתם, החליט הנשוז לחזור לשחק בפרמייר ליג במדי העולה החדשה ויגאן.
הנשוז עזב את ויגאן לאחר שנה אחת בלבד, לאחר שחתם על חוזה עד סוף עונת בקדנציה שנייה בבלקברן רוברס. הוא שימש במהלך העונה בסגל בעיקר בתור מחליף של שחקנים פצועים. בתום שתי עונות הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
A Nice Pair
A Nice Pair (זוג נחמד) הוא אלבום אוסף של פינק פלויד. האלבום הוא בעצם The Piper at the Gates of Dawn ו-A Saucerful of Secrets המשולבים יחד ונמכרים בעטיפה חדשה. A Nice Pair הגיע למקום ה-36 בארצות הברית.
הבדלים בין הגרסה האמריקאית לבין הגרסה האנגלית
A Nice Pair יצא במהדורות שונות בארצות הברית ובאנגליה. ישנם מספר הבדלים בין הגרסות בדיסק הראשון, מה שהופך את הגרסה האנגלית למועדפת יותר על רוב המעריצים של הלהקה. ככל הנראה, החטיבה האמריקאית של החברה ניסתה ליצור מחדש את הדיסק הראשון מקלטות שכבר נערכו עבור הגרסה האמריקאית של האלבום הראשון של פינק פלויד בשנת 1967. יש הסבר לכך על העטיפה האחורית של הגרסה האמריקאית של "A Nice Pair": שירים שלא נכללו באלבום האמריקאי הראשון ("Flaming", "Astronomy Domine" ו-"Bike") נכללו באלבום הזה, אבל טעויות חדשות נעשו. הקלטה חיה של "Astronomy Domine" באורך 8 דקות מהאלבום "Ummagumma" החליפה את הקלטת האולפן המקורית באורך 4 דקות במהדורה האנגלית, כי כנראה חברת הארווסט/קפיטול איבדו את העותק שלהם של הקלטת האולפן. הגרסה האמריקאית של "A Nice Pair" גם החלישה את הסוף של "Interstellar Overdrive" והוסיפה מספר שניות של דממה לפני תחילת השיר "The Gnome".
עטיפה
עטיפת האלבום עוצבה על ידי קבוצת "היפנוזיס" שעיצבה עטיפות רבות של אלבומי פינק פלויד אחרים, כגון "The Dark Side of the Moon". העטיפה מורכבת מארבע עטיפות שכל אחת מהן מורכבת מ-9 תמונות שונות. העטיפות לא היו מספיק "חזקות" להוות עטיפת אלבום לבדן, ולכן שולבו יחד. כל תמונה מסמלת פתגם ידוע או משחק מילים באנגלית; לדוגמה, התמונה הימנית באמצע מראה מזלג על כביש, שמסמל מטפורה באנגלית שמשמעותה רגע מכריע, נקודת מפנה או שיא. התמונה האמצעית העליונה מראה שדיים של אישה, משחק מילים ויזואלי על שם האלבום - A Nice Pair - זוג נחמד (במהדורה האמריקאית הודבקו מדבקות סגולות או לבנות עם הכיתוב "Pink Floyd A Nice Pair" על תמונת האישה העירומה).
רשימת רצועות
{|border=0
אלקטרה רקורדס
אלקטרה רקורדס (באנגלית: Elektra Records) היא חברת תקליטים אמריקאית שהוקמה בשנת 1950 ובבעלות חברת וורנר מיוזיק, שפועלת כיום תחת קבוצת תקליטי אטלנטיק.
מבחר מהאומנים שהחברה הוציאה את אלבומיהם:
טלסטרה
טלסטרה (באנגלית: Telstra Corporation Limited) הוא תאגיד הטלקומוניקציה והמדיה הגדול ביותר באוסטרליה אשר בונה ומפעיל רשתות תקשורת ומשווק שירותי טלפוניה, סלולר, גישה לאינטרנט, טלוויזיה ומוצרי בידור נוספים.
לחברה היסטוריה ארוכה באוסטרליה, כאשר במקור הייתה מחלקה ממשלתית ביחד עם דואר אוסטרליה. טלסטרה עברה הפרטה מלאה. הממשלה הפדרלית מבצעת שינויים בענף התקשורת וחתמה על הסכם עם טלסטרה, כך שתמכור את השימוש בתשתית הנחושת וה-HFC שלה למתחרות.
שיקום אסירים בישראל
שיקום אסירים הוא אחת מארבע המטרות העיקריות של עונש מאסר אשר גוזר בית משפט על עבריין: הרחקה מהחברה, הרתעה, עונש ושיקום האסיר. בישראל, שני הגופים האחראים על שיקום אסירים הם שירות בתי הסוהר והרשות לשיקום האסיר. שרות בתי הסוהר אחראי על שיקום האסיר בין כותלי הכלא ואילו מטרת הרשות לשיקום האסיר לשקם את האסיר לאחר השחרור והיא מפוקחת על ידי מנהל השיקום.
תוכניות שיקום שונות
רבים מהאסירים לא מסיימים 12 שנות לימוד ולא רכשו הרגלי עבודה נורמטיביים. לכן, עלולים לחזור למעגל הפשיעה לאחר השחרור. שירות בתי הסוהר מספק לאסיר הכשרה מקצועית בין כותלי בית הסוהר. מטרת התוכנית היא לאפשר מימוש עצמי ולסייע לאסיר לחזור ולתפקד באופן הטוב ביותר. נוסף על זאת, כחלק מהליך השיקום, עומדת האפשרות לעבוד מחוץ לכותלי בית הסוהר בזמן המאסר, כאשר האסיר יוצא לעבוד וחוזר לכלא בסיום יום העבודה.
שיקום אסירים משוחררים בקיבוצים היא תוכנית אשר הוקמה על מנת לסייע במניעת חזרה לעבריינות בקרב המשוחררים. בקיבוצים, האסירים המשוחררים רוכשים כישורים חברתיים, כישורי עבודה ומרכיבים של תפיסת עולם נורמטיבית בעלת ערכים מוסריים. שיקום האסירים המשוחררים בקיבוץ תורם לניתוק מהחברה העבריינית אליה השתייכו וקושרת אותם לחברה שומרת חוק. מהאסיר המשוחרר נחסך תיוג שלילי בזכות כך שהקיבוץ אינו לוקח בחשבון את עברו של המשוחרר ובכך תורם להעלאת דימויו העצמי.
תוכנית ייחודית לשיקום עבריינים בארץ היא שיקום אסירים בישיבות. בתוכנית זו, האסירים המשוחררים מבודדים מהחברה העבריינית ונחשפים לפיקוח חברתי הדוק ולהקניית תפיסת חיים שונה. הישיבה מתמקדת בלימודים וכוללת פעילות חינוכית, הכשרה לחיים נורמטיביים ופעילויות דתיות וטקסיות. דגש חשוב בישיבות הוא האפשרות לפתיחת דף חדש המתאפשרת על ידי הנכונות לסלוח לעבריין שמביע חרטה על המעשה שעשה.
שיקום אסירים צעירים
אסירים קטינים (עד גיל 18) מוגדרים כאוכלוסייה בסיכון הגבוה ביותר. אוכלוסייה זו מתאפיינת לרוב בהתנהגות אלימה ולקויה חברתית ודימוי עצמי נמוך הנובע מטיפול לקוי, חוסר בתשומת לב וחינוך והשכלה ברמה נמוכה.
בשנת 1999 הוחלט להקים תוכנית לטיפול באסירים צעירים, תוכנית שוש"ן - שיקום ושילוב של נוער המשלבת נוער באופן נורמטיבי ותקין בחברה. במסגרת התוכנית נבחנים צרכיו המיוחדים של בן הנוער ומותאמת לו תוכנית אישית בשיתופו ובשיתוף גורמי טיפול שונים עוד בעת שהות בן הנוער במאסר. התוכנית מתבססת על עקרון "אהבה קשוחה", מצד אחד הקשבה, שוויון, חום ואהבה ומצד שני סמכות ועמידה ביעדי התוכנית באופן קפדני.
שיקום אסירים המכורים לסמים ואסירים אלימים
כלא "חרמון" הוא בית סוהר הפועל בשיטת "קהילה טיפולית". בשיטה זו, האסירים לוקחים אחריות על ניהול חייהם. מטרת כלא טיפולי זה היא גמילה. הטיפול מתבסס על תפיסה כוללנית המשלבת תחומי טיפול רפואי, נפשי, חברתי ומשפחתי. הנושאים הטיפוליים כוללים תיעול כעסים, תקשורת בין-אישית, כישורי חיים, ביטוי רגשות, מניעת שימוש חוזר בסמים ואלכוהול והכנה לקראת השחרור.
הרשות לשיקום האסיר מטפלת בשיקום אסירים נפגעי סמים אשר לאחר שחרורם עוברים להוסטלים. בהוסטלים עובדים מכורים לשעבר כמדריכים אשר מהווים גשר בין אנשי המקצוע לבין המשוחררים, ומשמשים עבורם כמודל לחיקוי ולהזדהות. אחד מכל עשרה הוסטלים מיועד לאמהות משוחררות ולילדיהן.
שיקום וטיפול בגבר אלים מתבסס על תאוריה והתנסות קלינית אשר מתייחסת לצורך בשינוי דפוסי ההתנהגות, דפוסי חשיבה ושינוי רגשי, כדי להעניק למטופל יכולת שליטה על עצמו ועל חייו. הטיפול מזהה בעיות רגשיות וקוגניטיביות, מרחיב את הרגישות לסביבה, מפתח כישורי שליטה רחבים וטובים יותר ועוד. הטיפול בשירות בית הכלא כולל קבוצות טיפוליות שתכניהם מתמקדים בשיפור התקשורת הבין אישית, ניהול שליטה בכעסים, הבנת הגורמים לאלימות ועוד. מסגרת הטיפול נמשכת בין 12- 15 מפגשים שבועיים. מחלקות לטיפול בגברים מכים: בית התקווה - פועלת משנת 2000, מיועדת ל-40 מטופלים. זוהי מחלקה טיפולית המתקיימת כקהילה טיפולית, המודל המתקיים שם הוא התנהגותי קוגניטיבי. הטיפול נמשך לטווח ארוך עד כשנה; מחלקת "קשת" (אלימות במשפחה) – פועלת משנת 2010, מיועדת ל-54 אסירים.
שיקום אסירים עברייני מין
במשך שנים רבות ההתייחסות לעברייני מין בעולם ובארץ הייתה כאל סוטים, פוגעים בחברה, שיש להרחיקם מהקהילה ולהענישם. בשנים האחרונות חל שינוי משמעותי באופן הטיפול והשיקום בעברייני מין, לאור ההבנה שענישה לבדה אינה מביאה לירידה בשיעור המועדות (חזרה לפשיעה). הרצף הטיפולי מגדיל את סיכויי האסירים לשיקום, ושימור השיקום לאורך זמן מאפשר התמודדות יעילה יותר עם השילוב מחדש בקהילה. לשם כך הרשות לשיקום האסיר מפעילה פרויקטים טיפוליים בתחומים שונים הכוללים טיפול פרטני או קבוצתי, בהתאם לצורכי האסיר המשוחרר. מטרת הקבוצה הטיפולית לעברייני מין בקהילה היא להגן על הציבור מפני עבריינות מין על ידי מניעת עבריינות מין חוזרת וקרבנות נוספים.
התוכנית הטיפולית מבוססת על 3 עקרונות בסיסיים:
שיקום אסירות
הרשות לשיקום האסיר הקימה מסגרת טיפול ושיקום לאסירות משוחררות, שהוגדרה כתחום נפרד בעבורו הוקם מערך עצמאי ונפרד. צוות המטפלות המועסקות עובר הכשרה ייחודית לטיפול בנשים אשר חוו טראומות קשות כמו פגיעה מינית או זנות. יועצת השיקום בבית הכלא מבצעת סדנאות הכנה לקראת השחרור מהכלא ולאחר השחרור מתבצע מעקב אחר האסירות המשוחררות ברחבי הארץ.
"פרויקט השכלה גבוהה לאסירות משוחררות" הוא תוכנית, במסגרתה לומדות האסירות המשוחררות במכינה קדם אקדמאית באוניברסיטת חיפה. בוגרות הפרויקט משתלבות במסגרות שונות אשר חלקן אקדמאיות וחלקן לימודים גבוהים מסוגים אחרים.
התוכנית הטיפולית האלטרנטיבית מאפשרת לנשים לקבל טיפול נפשי אישי וקבוצתי. הדבר מאפשר רכישת כישורים התורמים לקיום חיים נורמטיביים. הטיפול האלטרנטיבי לנשים כולל מגוון תחומים כמו תזונה ובריאות נפשית ורפואית, חינוך וחינוך מיני. הידע הנרכש מסייע לנשים לזהות ולבטא את הרצונות שלהן. בנוסף, בטיפול האלטרנטיבי מושם דגש על חינוך להורות המתמקד בעידוד קשר בריא ונורמלי בין הילדים לאימהות ובכך תורם העלאת תחושת המסוגלות של האמהות, העלאת ההערכה העצמית והעצמתם.
אלפרד נאויוקס
אלפרד הלמוט נאויוקס (בגרמנית: Alfred Helmut Naujocks; 20 בספטמבר 1911 בקיל, הקיסרות הגרמנית (כיום גרמניה) – 4 באפריל 1966 בהמבורג, גרמניה המערבית) היה שטורמבאנפיהרר באס אס שנודע כמי שהוביל את ההתקפה על תחנת הרדיו בגלייביץ שהחלה את מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה
נאויוקס נולד בקיל, שבקיסרות הגרמנית. הוא למד הנדסה באוניברסיטת קיל. בשנת 1931 הצטרף לאס אס. הוא היה אחראי על התקפה שביצע הארגון כנגד תחנת רדיו אנטי-נאצית באזור פראג, בשנת 1935. במהלך ההתקפה נהרג אדם שנאויוקס הודה מאוחר יותר ברציחתו. שנתיים לאחר מכן הועלה לדרגת האופטשטורמפיהרר (מקביל לסרן בצה"ל), ושנה לאחר מכן לשטורמבאנפיהרר (מקביל לרב-סרן).
ב-31 באוגוסט 1939 נתן ריינהרד היידריך הוראה לנאויוקס לצאת עם קבוצת אנשי אס אס לבושים במדי הצבא הפולני, ולהשתלט על תחנת הרדיו בעיר הגרמנית גלייביץ שעל הגבול הפולני-גרמני. המבצע כונה "קונסרוון" ("פחיות שימורים"). נאויוקס ואנשיו ירו כמה יריות באוויר, וצעקו ססמאות לאומניות פולניות. לאחר מכן הם הביאו למקום אזרח פולני למחצה בשם פרנצ'ישק הוניוק (Franciszek Honiok), שהורעל לפני כן והוצג כגרמני שנרצח. לאחר מכן מסרו הודעה אנטי-גרמנית ברדיו (תוכן ההודעה שנוי במחלוקת) והסתלקו. היטלר השתמש בהתקפה המדומה כעילה להתקפה על פולין, ועוד באותו היום הורה לראשי הצבא לנוע לכיוון הגבול הפולני.
ב-9 בנובמבר של אותה שנה השתתף במבצע הגרמני שכונה מאוחר יותר "תקרית ונלו", לחטיפת שני סוכנים של ה-SIS הבריטי מעיירת גבול בהולנד - אירוע שהיטלר השתמש בו לאחר-מכן על-מנת לקשר בין בריטניה לניסיון ההתנקשות הכושל בחייו בידי גאורג אלזר, ועל-מנת להצדיק את פלישת גרמניה הנאצית להולנד.
נאויוקס לחם בוואפן אס אס במסגרת החזית המזרחית, אולם בשל מצב בריאותי מעורער הוחזר למלא עבודות מנהליות בבלגיה ובדנמרק. בשנת 1944 הוא נכנע לכוחות אמריקאיים, ובמשפטי נירנברג הואשם בפשעי מלחמה שכללו הוצאה להורג של חברי מחתרת בלגים ורצח של אזרחים דנים. ב-1946 הוא נמלט ממאסר בגרמניה המערבית, אולם שנה לאחר מכן נלכד והוסגר לדנמרק. ב-1950 שוחרר מהכלא בדנמרק, וחזר לגרמניה המערבית. הוא התיישב בהמבורג, וחי שם כאיש עסקים עד מותו מהתקף לב בשנת 1966.
כפר ג'מאל
כפר ג'מאל (בערבית: كفر جمّال) הוא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם במערב השומרון. הכפר ממוקם בערך באמצע הדרך בין קלקיליה לטולכרם, ומתגוררים בו כ-3,000 תושבים. הכפר הוא חקלאי ברובו, מגדל בעיקר גידולי זיתים והדרים. כפר ג'אמל נמצא בגובה 257 מטר, וגובל בפלמיה במערב, כפר זיבאד במזרח, ג'יוס בדרום וכפר סור בצפון.
היסטוריה
במפקד האוכלוסין של ארץ ישראל בשנת 1922 שערכו שלטונות המנדט הבריטי, מנתה אוכלוסיית כפר ג'מאל 396 מוסלמים. מספר זה גדל במפקד 1931 ל-499 תושבים - נוצרי אחד ו-498 מוסלמים. בהכפר כלל כ-109 בתים.
בסקר הכפרים של 1945 אוכלוסיית כפר ג'אמל כללה 690 מוסלמים. שטח הכפר התפרס על 14,945 דונם. מתוך שטח זה, 1,702 דונם היו מטעים ואדמות להשקיה, 4,451 שימשו לדגנים, ואילו 19 דונם היו אדמות בנויות.
בשנת 1961 אוכלוסיית כפר ג'מאל כללה 1,041 תושבים.
האחים דארדן
האחים ז'אן פייר דארדן (Jean-Pierre Dardenne ; נולד ב-21 באפריל 1951 בלייז', בלגיה) ולוק דארדן (Luc Dardenne ; נולד ב-10 במרץ 1954, לייז' בלגיה), הם צמד קולנוענים בלגי. הם מתסרטים, מפיקים ומביימים את סרטיהם יחד.
האחים החלו ליצור סרטי תעודה ונרטיב בתחילת שנות השבעים של המאה העשרים, אך הם הפכו למוכרים בינלאומית באמצע שנות התשעים של המאה, עם פרסום סרטם La Promesse (בעברית: ההבטחה). הם זכו בפרס בינלאומי ראשון על סרטם רוזטה, שזכה בפרס דקל הזהב בפסטיבל הקולנוע בקאן בשנת 1999 ובאופן יוצא דופן הם זכו בפרס פעם נוספת ב-2005 על סרטם הילד. בשנת 2011 סרטם הילד עם האופניים זיכה אותם בגרנד פרי של הפסטיבל.
כל סרטיהם מאז זכייתם הראשונה מוצגים בתחרות המרכזית בפסטיבל, וזוכים באחד מן הפרסים הגדולים. הם בעלי מספר הזכיות הגבוה ביותר בהיסטורית הפסטיבל.
משולש
בגאומטריה מקובלות שתי דרכים להגדרתו של משולש: במשולש יש שלוש זוויות ושלושה קודקודים.
תכונות המשולש
משולש הוא צורה דו-ממדית המוכלת במישור, אלא אם כן נאמר אחרת (ראו המשולש בגאומטריות לא אוקלידיות, להלן). עובדות בסיסיות על משולשים הוצגו על ידי אוקלידס בספרים 1 - 4 בספרו יסודות, בסביבות המאה ה-3 לפני הספירה.
תכונות נוספות במשולש הן:
קטעים וישרים מיוחדים
במשולש שווה-שוקיים, התיכון לבסיס, הגובה לבסיס, האנך האמצעי לבסיס וחוצה זווית הראש מתלכדים לקטע אחד.
נקודות מרכזיות
לקטעים אלה, ובעיקר לשלושת הראשונים, יש תפקיד מרכזי בחקירת תכונות המשולש, בעיקר דרך הנקודות שהם מגדירים:
בשנת 1765 הוכיח לאונרד אוילר שמפגש האנכים האמצעיים (O), מפגש התיכונים (M) ומפגש הגבהים (H) נמצאים על ישר אחד, הקרוי ישר אוילר של המשולש, ומסודרים באופן ש-M נמצאת בשני שלישים הדרך מ-H ל-O.
קטע המחבר קודקוד של המשולש לנקודה על הצלע הנגדית נקרא צ'ביאן (דוגמאות: חוצה הזווית, הגובה והתיכון). משפט צ'בה מספק תנאים לכך ששלושה צ'ביאנים ייפגשו בנקודה אחת.
מעגל תשע הנקודות
באותה שנה גילה אוילר גם שתשע נקודות מיוחדות במשולש מצויות כולן על מעגל אחד: אמצעי שלוש הצלעות, הנקודות מהן עולים הגבהים, ואמצעי הקטעים המחברים את הקודקודים עם מפגש הגבהים. את המעגל גילה מחדש קרל וילהלם פיירבך (Karl Wilhelm Feuerbach (1800-1834) ב-1822, והוא קרוי "מעגל תשע הנקודות" או מעגל פיירבך.
חפיפת משולשים
משולשים חופפים הם זוג משולשים שניתן להזיז, לסובב או לשקף אותם כך שהם יתלכדו זה עם זה, כלומר שלוש הצלעות שלהם ושלוש הזוויות שלהם שוות בהתאמה. אינטואיטיבית, שני משולשים חופפים הם בעצם שני עותקים שונים של אותו משולש.
היכולת לזהות משולשים חופפים היא כלי בסיסי בגאומטריה האוקלידית, כיוון שמשולשים חופפים הם בעלי תכונות זהות. כך, שטח שני משולשים חופפים הוא שווה, אורכי האנכים שווים, וכן גם רדיוסי המעגל החסום והחוסם, וכו'.
משולשים חופפים הם מקרה פרטי של דמיון משולשים (ראו להלן).
דמיון משולשים
משולשים דומים הם שני משולשים המקיימים את התנאים הבאים: די בכך שהמשולש מקיים את אחד התנאים, משום שקיום אחד התנאים גורר את קיום התנאי האחר.
אינטואיטיבית, במשולשים דומים משולש אחד הוא בעצם הגדלה של המשולש השני, הגדלה שבה כל הפרופורציות של המשולש המקורי נשמרות.
משולשים חופפים הם גם משולשים דומים, אך משולשים דומים אינם בהכרח חופפים.
מדידת גדלים במשולש
אם במשולש, אורכי הצלעות הם a, b ו-c, אז:
שטח המשולש
ישנן כמה נוסחאות לחישוב שטח המשולש, שהידועה בהן משתמשת באורך b של אחת הצלעות, ובאורך h של הגובה היורד אל אותה צלע: (האיור המצורף מוכיח נוסחה זו).
נוסחת הרון משמשת לחישוב שטח המשולש לפי אורכי שלוש צלעותיו.
פירוט נוסחאות לחישוב שטח המשולש:
כאשר \ r הוא רדיוס המעגל החסום במשולש ו-\ R הוא רדיוס המעגל החוסם של המשולש, ו-\ p הוא מחצית היקף המשולש.
אי-שוויון Finsler–Hadwiger קובע שהשטח S של משולש שצלעותיו a,b,c מקיים.
משולש ישר-זווית
משולש שאחת מזוויותיו שווה ל-90° נקרא משולש ישר-זווית. במשולש זה, הצלע שמול הזווית בת ה-90° נקראת יתר ואילו שתי הצלעות האחרות נקראות ניצבים.
משולש שווה-שוקיים
במשולש שווה-שוקיים זוויות הבסיס שוות, ולהפך - משולש ששתיים מזוויותיו שוות הוא שווה-שוקיים. במשולש שווה-שוקיים, חוצה הזווית של זווית הראש, התיכון לבסיס, האנך האמצעי לבסיס והגובה לבסיס מתלכדים, ולהפך - משולש בו שניים מהם מתלכדים הוא שווה-שוקיים. כמו כן, שני הגבהים לשוקיים שווים זה לזה, וכן התיכונים לשוקיים וחוצי זוויות הבסיס, ולהפך.
משולש שווה-צלעות
משולש שווה-צלעות הוא משולש שמהווה מצולע משוכלל - מצולע שכל צלעותיו שוות וכל זוויותיו שוות. הזווית הפנימית בכל קודקוד של משולש שווה-צלעות היא בת 60° וזווית הנוצרת עם צלעות משולש שווה-צלעות ומחוץ לו היא בת 300°.
כל משולש שווה-צלעות הוא גם שווה-שוקיים (בשלוש דרכים שונות).
כל המשולשים שווי הצלעות דומים זה לזה.
במשולש שווה-צלעות, חוצה הזווית, התיכון, הגובה והאנך האמצעי מתלכדים לקו אחד.
באמצעות משפט פיתגורס ניתן להוכיח כי
"משולש הזהב"
בשם "משולש זהב" נקרא משולש שווה-שוקיים שבו היחס בין השוק לבסיס או הוא יחס הזהב. היחס בין הזוויות במשולש זה הוא 1:2:2.
בישראל ניתן הכינוי "משולש הזהב" גם למשולש ישר-זווית שזוויותיו הן בנות 90, 60 ו-30 מעלות; במשולש זה, היתר גדול פי 2 מהניצב שנמצא מול הזווית השווה ל 30°, והניצב הגדול (שנמצא מול הזווית השווה ל 60°), גדול פי \sqrt 3 מהניצב הקטן, כך שאפשר לתאר את היחס בין הצלעות (מהגדולה לקטנה) 1:\sqrt3:2 בנוסף מוזכר בישראל "משולש כסף", שהוא משולש שווה-שוקיים בעל זווית בסיס של 45 מעלות. משולש זה הוא ישר-זווית ושווה-שוקיים בו זמנית. אורך היתר בו גדול פי שורש 2 מכל אחד מהניצבים.
מרחב ההשתנות של משולשים
ניתן לחקור את אוסף כל המשולשים עד כדי דמיון בכלים של גאומטריה אלגברית. בהקשר זה הוא נקרא מרחב ההשתנות (variety) של משולשים. אוסף זה הוא באופן טבעי מנה של יריעה אלגברית ממשית תחת פעולה של חבורה אלגברית ממשית. מנה כזאת היא באופן טבעי סטק אלגברי (או גם גרופואיד בקטגוריית היריעות האלגבריות). מרחב השתנות זה הוא דוגמה קלאסית פשוטה לסטק אלגברי.
גופים שפאותיהם כוללות משולשים
שלושה מחמשת הגופים האפלטוניים הם גופים שפאותיהם כוללות משולשים: הארבעון (טטראדר), שכל ארבע פאותיו הן משולשים, התמניון (אוקטאדר), שכל שמונה פאותיו הן משולשים, והעשרימון (איקוסהדרון), שכל עשרים פאותיו הן משולשים. בנוסף, במנסרה משולשת שני הבסיסים הם משולשים.
המשולש בגאומטריות לא אוקלידיות
גאומטריות לא אוקלידיות הן גאומטריות שבהן אקסיומת המקבילים מוחלפת באקסיומה אחרת. אחד המאפיינים הבולטים המבדילים בין הגאומטריה האוקלידית לגאומטריות הלא אוקלידיות הוא סכום הזוויות במשולש (והתכונות הנגזרות ממנו).
בגאומטריה אוקלידית, סכום הזוויות במשולש הוא 180 מעלות.
בגאומטריה היפרבולית מוחלפת אקסיומת המקבילים באקסיומה: דרך כל נקודה שמחוץ לישר עוברים לפחות שני ישרים מקבילים לישר זה. בגאומטריה זו סכום הזוויות במשולש תמיד קטן מ-180 מעלות.
בגאומטריה פרויקטיבית ובגאומטריה ספירית מוחלפת אקסיומת המקבילים באקסיומה: כל שני ישרים במישור נפגשים בנקודה. בגאומטריות אלו סכום הזוויות במשולש תמיד גדול מ-180 מעלות.
בגאומטריה אוקלידית, שטח המשולש אינו תלוי בסכום זוויותיו. בגאומטריה ההיפרבולית ובגאומטריה הספירית שטח המשולש יחסי לפער שבין סכום זוויותיו ל-180 מעלות.
מנכ"ל הכנסת
מנכ"ל הכנסת אחראי על הפן הניהולי בכנסת: שמירת הסדר הניהולי במשכן הכנסת, פיקוח וניהול על עובדי המשכן ואחריות תפעול המערכת הלוגיסטית והאדמיניסטרטיבית.
יצירת התפקיד
בשנת 2000 המליצה ועדה בראשות פרופ' יצחק גל-נור ליצור תפקיד זה, אך עד הכנסת ה-17 פעילות זו הייתה כלולה בתפקיד מזכיר הכנסת, אשר אחראי בין השאר על קביעת סדר היום, ניהול הצעות החוק וארגון דיונים ואירועים בכנסת. עם הסמכתה ליו"ר הכנסת בשנת 2006, החליטה דליה איציק לפצל את התפקיד לשניים, כאשר מזכיר הכנסת אחראי על הניהול הפרלמנטרי ומנכ"ל הכנסת אחראי על הצד הניהולי של המשכן. ההצעה למנות מנכ"ל הובאה על ידי איציק עקב מצבו הקשה של מבנה המשכן, הכלים הדלים בו, ואף כניסתם של גורמים מזיקים. למנכ"ל הראשון מונה אבי בלשניקוב.
בסיס טיסה (חיל האוויר הישראלי)
בסיס טיסה הוא שדה תעופה צבאי המשמש את חיל האוויר הישראלי, שבו מוצבות חלק מיחידות חיל האוויר (טייסות) שאחראיות על תפעולו של מערך הטיסות. בסיס טיסה מורכב מטייסות טיסה (או מטייסים בכלי טיס בלתי מאוישים) ומטייסות תומכות שתפקידן לתפעל את מערך הטיסות של הבסיס, ניהול ופיקוד.
סוגי בסיסי טיסה
קיימים שני סוגי בסיסי טיסה:
מבנה ארגוני של בסיס טיסה
בסיס טיסה מורכב מארבעה סוגי טייסות: טיסה, תחזוקה אווירית, תעופה ומנהלה. בנוסף, קיימת בכל בסיס יחידת בינוי. טייסת היא יחידת משנה בבסיס טיסה. לכל טייסת יש סמל הייחודי לה.
בראש כל טייסת עומד קצין בדרגת סגן־אלוף.
כל טייסת נחלקת למספר גפים, כשבראש כל אחד מהם עומד קצין בדרגת רב־סרן או סרן.
טייסות טיסה
הטייסות המפעילות כלי טיס. בטייסות אלו משרתים אנשי צוות אוויר (בטייסות של כלי טיס מאוישים) או מטיסים (בטייסות של כלי טיס בלתי מאוישים). בנוסף משרתים בטייסות הללו טכנאי דרג א'. מפקד הטייסת הוא איש צוות אוויר בדרגת סא"ל, ולצידו משרתים סגני מפקד הטייסת: סמ"ט א' וסמ"ט ב' בדרגת רס"ן. לכל טייסת יש כינוי (למשל: "טייסת העטלף") ומספר ייחודי, לרוב בן שלוש ספרות (יוצאת מן הכלל היא טייסת 69). ברוב בסיסי הטיסה יש 3 עד 6 טייסות טיסה.
טייסות תומכות
בכל בסיס קיימות ארבע טייסות/יחידות תומכות שאינן טייסות טיסה:
טייסת תחזוקה
טייסת תחזוקה מהווה מרכיב מרכזי במערך האחזקה, היא לרוב הטייסת הגדולה ביותר בכל בסיס של חיל האוויר הישראלי, ואחראית לתחזוקת המטוסים בדרג ב' (מוסכים) וביצוע אחזקה מרכזית לחלק מהמערכות המוטסות בדרג א' (אוויוניקה למשל). לחלק מהטכנאים בטייסת זו מגע ישיר והדוק עם מטוסים (טכנאי בקרת ירי, למשל), ואילו טכנאים אחרים מתחזקים את הציוד הנלווה (טכנאי ציוד קרקע, למשל). טייסת התחזוקה פועלת 24 שעות ביממה, וכשמתרחשת "הזנקה" – המראת חירום של מטוסים עקב פעילות מבצעית – נדרשים אנשי צוות הקרקע במהירות אל המטוסים (אף לפני הטייסים) על־מנת להכין את המטוסים לטיסה. כל טייסת תחזוקה נחלקת לגפים הבאים:
הפיקוד בטייסת
מפקד הטייסת מכונה מטת"א, והוא קצין בדרגת סגן־אלוף. בבסיסים בעלי טייסות טיסה רבות מסוגים שונים, ישנו סגן־אלוף נוסף, המשמש כסגן מפקד הטייסת, שבאחריותו לתאם בין עבודות האחזקה השונות, והוא מכונה ראש תחום מטוסים (רת"ם). בעבר בבסיסים כאלו מטת"א היה בדרגת אלוף־משנה.
בבסיסים רגילים מפקדי הגפים הם בדרגת רב־סרן, כאשר מפקד גף מטוסים (מג"ם) משמש כסגן מטת"א. בבסיס עובדה, עקב אופי העבודה שבו, מטת"א ומג"ם הם בדרגת רב־סרן, ושאר מפקדי הגפים הם בדרגת סרן.
טייסת תעופה
טייסת זו אף היא אינה טייסת טיסה, למרות הכינוי המבלבל. טייסת תעופה אחראית לניהול הפעילות המבצעית בבסיס, המהווים את בסיס התמיכה המבצעית במגוון כלים וגפים מפקדה (המכונה מט"ת) וסגנו (סמט"ת) הם בדרך כלל אנשי צוות אוויר או אנשי תעופה או מבצעים בדרגת סגן־אלוף ורב־סרן (בהתאמה).
בראש טייסת תעופה יש את מוצב השליטה המרכזי (מושל"ם) המאויש 24 שעות ביממה על ידי פקידות מבצעים (פקמצ"יות) וקצינות מבצעים (קמב"ציות) שתפקידו לרכז את כל המידע המבצעי הקשור לבסיס, לתפעל אירועים ולקשר בין טייסות הטיסה למטה חיל האוויר.
יחידת בינוי
יחידת בינוי אחראית על כלל תשתיות הבסיס ומרחב אחריותו הן בהיבט הרציפות התפקודית של תשתית המבנים והמערכות והן בהיבטי אחזקה שוטפת (שבר, מונעת, מתוכננת). בנוסף, היחידה מנהלת את פרויקטי ההתעצמות והשיפוצים בבסיס. מרבית היחידות הטרוגניות וכוללות אע"צים (אזרחים עובדי צה"ל), אנשי קבע וחיילים. היחידה מחולקת לגפים הבאים: תחת הגף לרוב קיימות מחלקות יצרניות – צמ"ה (ציוד מכני הנדסי), מסגרייה, נגרייה, בניין ואחזקה. תחת הגף לרוב קיימות מחלקות יצרניות – חשמל, גנרציה, מים וביוב, מיזוג ומכונות.
שיכון משפחות
למעט הטכני ושדה דב שנסגר, כוללים כל בסיסי הטיסה של חיל האוויר הישראלי שיכון משפחות בו מתגוררים אנשי צוות אוויר של טייסות הבסיס ורבים מקציני הבסיס עם משפחותיהם. הקמתם של שיכוני המשפחות החלה בשנות ה־50 של המאה ה־20 כדי לאפשר לאנשי מקצוע זמינות מיידית לפעילות מבצעית. כנגזרת של קצב חילופי התפקידים בחיל האוויר והצבה מחדש בבסיסים שונים, עומד פרק הזמן שבו מתגוררת משפחה בבסיס על כשנתיים עד שלוש. לעיתים מתנה חיל האוויר את קידומם של חייליו בנכונותם להתגורר בבסיס. תשלומי המשפחות המתגוררות בבסיסים (כגון: שכר דירה, מסי שיכון, גני־ילדים, חשמל, מים, גז וטלפון) משולמים על ידי תושבי השיכון (למעט סבסוד המדינה לפי אזור המגורים). בדצמבר 2006 התגוררו בשיכוני המשפחות 1,164 ילדים.
שירותי הבסיס
בסיסי הטיסה של חיל האוויר כוללים בתוכם שירותים שונים לרווחת החיילים והמשפחות המתגוררות בו, כגון: בנק, חדר כושר, בריכת שחייה, מרכולית, שקמ"מ (שק"ם משפחות), מגרשי ספורט, היכל ספורט, מתקני ספורט שונים, בית קולנוע, ומסעדה.
בסיסים מבצעיים
בסיסי הטיסה הפעילים הם (מהצפוני ביותר לדרומי):
בסיסי פריסה
השדות המשמשים כשדות פריסה קבועים הם:
בסיסים שנסגרו
במהלך השנים השתמש חיל האוויר בשדות תעופה שונים, ביניהם כאלו שנכבשו במהלך המלחמות השונות, ואף כאלו שהוקמו עצמאית. עם השנים נסגרו בסיסים ולאחר מכן נפתחו מחדש.
בסיסים שפוּנוּ בסיני
להלן רשימת בסיסים ושדות תעופה שהופעלו על ידי חיל האוויר הישראלי בסיני והוחזרו למצרים:
שדות תעופה נוספים שפוּנוּ באזור סיני
להלן רשימת שדות תעופה ו"שדות תעופה קדמיים" באזור סיני שהופעלו על ידי חיל האוויר הישראלי (גם מעבר לתעלת סואץ), פונו והוחזרו למצרים:
שדות תעופה בלבנון
במהלך מלחמת לבנון הראשונה חיל האוויר הפעיל במשך מספר חודשים נמל תעופה של ביירות ושני שדות תעופה זמנים נוספים.
שון דיב
שון דיב (באנגלית: Shaun Deeb; נולד ב-1 במרץ 1986) הוא שחקן פוקר אמריקאי אשר זכה בשישה צמידי אליפות העולם בפוקר, ובתואר שחקן השנה של אליפות העולם בפוקר ב-2018.
ביוגרפיה
דיב החל לשחק פוקר בגיל צעיר, וכשהיה בן 16 נהג לארגן טורנירי פוקר בעלות כניסה של 20 דולר אשר בהם שיחקו כ-30 שחקנים. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון החל ללמוד במכללה בבוסטון, אך מכיוון ששיחק שעות רבות בפוקר באינטרנט, לא הופיע לשיעורים ובסוף נשר מהלימודים. ב-2010 החליט לפרוש ממשחק הפוקר בעקבות שחיקה ממשחקים באינטרנט, אך חזר בו לאחר כחודשיים.
באליפות העולם בפוקר ב-2012 השתתף דיב בתחרות לווין לטורניר ה-Big One for One Drop בעל עלות כניסה של מיליון דולר, אשר בה הוא סיים במקום השני וזכה בכרטיס כניסה לטורניר, אך מכיוון שהטורניר הוגבל ל-48 משתתפים לא יכל להשתתף בו ובמקום זאת קיבל את סכום הכניסה כפרס. לאחר הטורניר עלו טענות שדיב ידע על כך שסיום במקום השני ייזכה אותו בסכום הכסף ולא בכרטיס כניסה לטורניר, ולכן הפסיד בכוונה לגאס הנסון מכיוון שהעדיף את הכסף ולא השתתפות בטורניר.
ב-2015 זכה דיב בצמיד אליפות העולם בפוקר הראשון שלו, כאשר ניצח בטורניר Pot Limit Hold'em. ב-2016 זכה בצמיד השני שלו בטורניר Seven Card Stud.
ב-2018 זכה דיב בתואר שחקן השנה של אליפות העולם בפוקר בזכות זכייה ב-2 צמידים, באומהה הולדם וטקסס הולדם, סיום במקום 105 בטורניר המרכזי ומקום 10 באליפות שחקני הפוקר, יחד עם עוד 16 סיומות בכסף בטורנירים אחרים.
ב-2023 זכה בטבעת סבב אליפות העולם בפוקר הראשונה שלו, כאשר ניצח בטורניר המרכזי כחלק מהסבב שהתקיים ב-Turning Stone בוורונה, ניו יורק.