cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
מברשת גילוח
היסטוריה
מקורה של מברשת הגילוח המודרנית בצרפת, בשנות ה-50 של המאה ה-16. באותה עת ידית המברשת הייתה עשויה שנהב, זהב, כסף, שריון צב, בדולח או חרסינה. שערות המברשת היו עשויות פרוות גירית, ולכן נקראה המברשת בשם "גירית" (בצרפתית: blaireau) וגם כיום זה המונח למברשת גילוח. מברשות זולות יותר עשו שימוש בשיער חזיר בר. באותה עת אנשים לא גילחו עצמם, והמברשות היו חלק מכיליו של הגלב.
המצאת סכין הגילוח המודרנית הביאה לכך שאנשים רבים החלו להתגלח בעצמם ולא אצל איש מקצוע והביאו לייצור מברשות זולות העשויות בייצור תעשייתי (לרוב בעלי ידית פלסטיק וסיבי ניילון. המצאת קצף הגילוח הביאה להפחתת השימוש במברשת.
מברשות יוקרתיות משתמשות גם כיום בשיער גירית כאשר מברשת "גירית טהורה" מכילה שערות בטן גירית בלבד. מאחר שבמרבית מדינות אירופה ובארצות הברית הגירית היא חיה מוגנת, מרבית מברשות אלה מיוצרות בסין.
מברשות גילוח והקשר לגחלת עורית
במהלך מלחמת העולם הראשונה ובעשור שאחריה נצפתה עלייה במספר מקרי גחלת עורית, שלא פעם הסתיימו במוות, בארצות הברית ובבריטניה. תחילה שיערו שהסיבה לתחלואה נבעה משימוש שעשו מדינות המרכז בחיידקי Bacillus anthracis, מחוללי הגחלת, בתור נשק ביולוגי. בעקבות חקירה אפידמיולוגית רשמית שנפתחה נמצא כי מברשות הגילוח שימשו כאמצעי להפצת המחלה (Vehicle-borne transmission). העלייה בתחלואה בפרק הזמן המתואר נבעה משתי סיבות עיקריות: שכיחות מקרי גחלת עורית ירדה לקראת סוף שנות ה-20 של המאה ה-20, ככל הנראה בעקבות פעולות מנע כגון עיקור, או השמדת מברשות הגילוח וכן בעקבות המצאת קצף הגילוח אשר הביא להפחתת השימוש במברשות אלה.
מערכת זיהוי תווי פנים
מערכת זיהוי תווי פנים היא אפליקציית מחשב אשר מסוגלת לזהות או לאמת את זהותו של אדם באופן אוטומטי, על בסיס תצלום דיגיטלי או מקור וידאו. אחת הדרכים לעשות זאת היא באמצעות השוואת תכונות תווי הפנים בתמונה לתמונות המצויות במאגר נתונים.
שימוש
כיום מערכות זיהוי הפנים משמשות בעיקר במערכות אבטחה, ופעמים רבות הן משולבות עם מערכות זיהוי ביומטריות נוספות כגון זיהוי טביעות אצבע וזיהוי קשתית העין.
גם מערכות אזרחיות עושות שימוש במערכות: רשת מזון מהיר משתמשת במערכות לזיהוי בהזמנת מוצרים, במחנה נוער באריזונה המערכת שולחת באופן אוטומטי להוריהם של הנערים תמונות של ילדם מבלה, ובבית חולים בקולורדו מערכת הזיהוי מוודאת את זהות החולה שמקבל את הטיפול.
זיהוי תווי פנים דו-ממדי
חלק מהאלגוריתמים מזהים תווי פנים על ידי אלימינציה של תכונות שונות שאינן רלוונטיות לצורך הזיהוי. לדוגמה, ייתכן ואלגוריתם ינתח את המיקום היחסי, הגודל והצורה של העיניים, האף, עצמות הלחיים והלסת של אדם. תכונות אלה משמשות לאחר מכן לצורך איתור של תמונות אחרות בהן קיימות תכונות תואמות. אלגוריתמים אחרים מנרמלים את כל מאגר הנתונים המכיל את תמונות הפנים, לאחר מכן דוחסים את הנתונים הקיימים ורק הנתונים הנחוצים לצורך זיהוי תווי הפנים נשמרים. רק לאחר מכן נערכת ההשוואה בין התמונה שנלקחה ובין מאגר הנתונים של תווי הפנים.
זיהוי תווי פנים תלת-ממדי
אחד היתרונות של זיהוי תווי הפנים התלת-ממדי הוא שטכניקה זו אינה מושפעת משינויים בתאורה בדומה לטכניקות האחרות. היא יכולה לזהות גם פנים ממגוון של זוויות כולל מן הצד (פרופיל).
ניתוח מרקם העור
טכניקה חדישה נוספת משתמשת בפרטים ויזואליים על העור, אשר נאספו אל מאגר הנתונים מתוך צילומים דיגיטליים או תמונות סרוקות. טכניקה זו הופכת את הקווים הייחודים, הדפוסים וכן כתמים המופיעים על העור למידע נוסף אשר עוזר לזהות את האדם.
ניסויים שונים הוכיחו כי טכניקות ניתוח מרקם העור מסוגלות להגדיל את האפקטיביות של מערכות זיהוי תווי הפנים ב-20 עד 25 אחוזים.
חולשות
מערכות זיהוי הפנים אינן מושלמות והן מתקשות להפיק תוצאות טובות תחת תנאים מסוימים. מערכות זיהוי פנים רבות פועלות באופן אפקטיבי יותר כאשר הן מעבדות תמונות של אנשים אשר נלקחו מלפנים לעומת תמונות אשר נלקחו בפרופיל.
מקרים נוספים בהם המערכות אינן עובדות היטב כוללים תאורה גרועה, כאשר האדם חובש משקפי שמש, כאשר לאדם שיער ארוך, כאשר אובייקטים אחרים מכסים באופן חלקי את פניו וכאשר התמונות ברזולוציה נמוכה.
חיסרון מהותי נוסף הוא שהאפקטיביות של מערכות זיהוי פנים רבות נמוכה בהרבה במידה והתמונה מכילה הבעת פנים כלשהי. אפילו במידה והאדם חייך בתמונה, הזיהוי יאבד מן היעילות.
אפקטיביות
מבקרי הטכנולוגיה מתלוננים כי מערכת זיהוי הפנים אשר הותקנה ברובע נְיוּהָאם של לונדון, נכון לשנת 2004, לא זיהתה אף פושע למרות שמספר פושעים אשר רשומים במאגר הנתונים חיים ברובע ולמרות שהמערכת פעלה באזור זה במשך מספר שנים ברציפות.
ניסוי אשר נערך על ידי המשטרה המקומית בטמפה, פלורידה, הפיק גם כן תוצאות מאכזבות.
במהלך מונדיאל 2018 השלטונות הפעילו מערכת FindFace לזיהוי חשודים.
בשנת 2019 פורסם המחקר המקיף ביותר עד אז בנושא האפקטיביות של מערכות תווי זיהוי פנים, והראה שמערכות אלו מתקשות להציג תוצאות טובות עבור נשים ועבור אוכלוסיות לא-לבנות.
פגיעה בפרטיות
למרות היתרונות הפוטנציאליים של טכנולוגיה זו, אנשים רבים מודאגים מפלישה לפרטיותם. אנשים רבים חוששים מכך שטכנולוגיה זו תוביל לכך שהחברה כולה תמצא תחת מעקב תמידי כאשר הממשלה והרשויות תוכלנה לדעת היכן כל אדם נמצא ומה הוא עושה בכל עת. ההיסטוריה מוכיחה שמדינות שונות עשו בעבר שימושים לרעה בטכנולוגיה מסוג זה.
חקיקה
בעקבות הביקורת והחששות בציבור כנגד הטכנולוגיה, ממשלות שונות בעולם בוחנות הגבלה של השימוש המותר בטכנולוגיה.
בארצות הברית לא קודמה חקיקה בנושא באופן פדרלי, אולם מספר רשויות מקומיות – נכון לשנת 2020 אלו סן פרנסיסקו, אוקלנד ובוסטון – קבעו הגבלות המונעות שימוש במידע של מערכות זיהוי פנים על ידי המשטרה. בספטמבר 2020 קבעה פורטלנד חוק מחמיר בהרבה, האוסר לגמרי על שימוש בטכנולוגיית זיהוי פנים במרחב הציבורי, ובנוסף אוסר על חברות וגורמי שלטון להשתמש במידע זיהוי-פנים שנאסף בשטחים ציבוריים גם טרם חקיקת החוק.
גם באיחוד האירופי בוחנים קביעת מגבלות על הטכנולוגיה, אולם נכון לינואר 2020 לא קודמה עדיין חקיקה ספציפית.
בית התה של ירח אוגוסט (סרט)
התסריט נכתב על ידי ג'ון פטריק והוא מבוסס על מחזה שלו בשם זה שהוצג בהצלחה רבה בברודוויי ב-1953 וזכה בפרס טוני ובפרס פוליצר. המחזה מבוסס על ספר בשם זה מאת וורן סניידר (1951).
העלילה מתרחשת בשנת 1946 באי אוקינאווה הנמצא תחת שלטון צבאי אמריקאי. השלטון מבקש להקנות לכפריים היפניים ערכים אמריקאים של דמוקרטיה.
תקציר העלילה
קולונל פורדי (פול פורד) הוא בראש הממשל הצבאי האמריקאי באוקינאווה. מסייעים לו סרג'נט גריגוריץ' (הנרי מורגן) והמתורגמן סאקיני (מרלון ברנדו). בתחילה נואם סאקיני את נאומו המפורסם על ההיסטוריה של האי ועל הבדלי התרבויות בינם ובין האמריקאים – "באוקינאווה... להתרחץ בבית מרחץ עם אישה ערומה: יפה מאוד. תמונה של אישה ערומה בבית פרטי: לא יפה. באמריקה... פסל אישה ערומה בגן מקבלים פרס. אישה אמיתית ערומה בגן מקבלים בית סוהר. מסקנה: פורנוגרפיה שאלה של גאוגרפיה".
פורדי מקבל הוראה מהפנטגון להקנות לתושבי הכפר, ערכים אמריקאיים של דמוקרטיה, שוויון וזכויות נשים. הוא שולח לכפר טוביקי את קפטן פיסבי (גלן פורד) ביחד עם סאקיני. הם מכנסים את התושבים ופיסבי מודיע להם על רצונו לבנות שם בית ספר בצורת הפנטגון. הכפריים אינם רוצים בזה אלה בבניית בית תה.
הם שולחים לו כמתנה את "פרח הלוטוס (מצ'יקו קיו) שתשמש לו כגיישה. פיסבי מתנגד אך סאקיני משכנע אותו שזה המנהג וכי היא רק תשרת אותו. בעקבות זה דורשות הנשים שוויון זכויות ואפשרות ללמוד להיות גיישות. בגברים לוחצים על פיסבי לבנות בית תה כי רק שם יוכלו לבלות עם הגיישות.
פורדי משוחח בטלפון עם פיסבי שמספר לו שבנה בית תה במקום בית ספר. הוא חושב שיצא מדעתו ושולח לטוביקי את הפסיכיאטר הצבאי קפטן מקלין (אדי אלברט).
מקלין הוא מעריץ חקלאות אורגנית וכשפיסבי אומר לוו שהם אינם משתמשים בחמרי הדברה הוא מתלהב, מחליט להישאר והופך ליפני כמו פיסבי.
לבסוף חוגגים כולם את פתיחת בית התה לאור הירח המלא של חודש אוגוסט. הנשים היפניות מופיעות לפני כולם והאמריקאים מלמדים את היפנים שירה בציבור. בתוך כל החגיגה באת מגיעים פורדי וסרג'נט גריגוריץ. פורדי אומר להם כי בגללם הקריירה הצבאית שלו אבודה.
פורדי נוזף בפיסבי ומקלין ומורה לכפריים ולגריגוריץ להרוס את בית התה והמזקקה. הכפריים מחביאים את קירות בית התה ומשקים את גריגוריץ בברנדי שלהם עד שאינו יכול לפעול.
לפתע מקבל פורדי ידיעה כי מפקד הצבא ביפן התרשם ממה שקרה בטוביקי והוא מתכונן להגיע. פיסבי ומקלין מוחזרים למשרתם, בית התה מוקם במהירות וכולם נכנסים אליו לאור אור הירח של חודש אוגוסט ופורדי בטוח שיועלה לדרגת גנרל.
ארץ עיר (אלבום של רוקפור)
ארץ עיר הוא אלבום האולפן העשירי של להקת רוקפור, אשר יצא ב־19 במאי 2020, והראשון של הלהקה עם הסולן המקורי אלי לולאי, מאז עזב אותה בתחילת שנות האלפיים.
רקע
האלבום הוא אלבומם הראשון של רוקפור מאז "Too Many Organs", אשר יצא בשנת 2013. זה גם אלבומם הראשון בעברית זה עשור. הוא היה אמור לצאת בחודש מרץ 2020, אך בשל מגפת הקורונה נדחה מועד יציאתו. בסופו של דבר הוא שוחרר באתרים באינטרנט ועל גבי תקליטי ויניל בלבד בחודש מאי של אותה שנה.
נושא האלבום
האלבום, כשמו, עוסק בסוגיה של הגירה מהפריפריה לעיר הגדולה כדי להתפרנס ולחיות. בריאיון לעיתון הארץ סיפרה הלהקה שהנושא הוא העיר תל אביב והמאבקים הממושכים לחיות בה.
אלכסה דייוויס
אלכסה דייוויס (באנגלית: Alexa Davies; נולדה ב-18 באוגוסט 1995) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה ולשית.
ביוגרפיה
דייוויס נולדה בריל (Rhyl) שבוויילס. היא ידועה בעיקר מהופעותיה בתפקיד אריתה בסדרת הטלוויזיה "Raised by Wolves", בתפקיד איבון בסיטקום "Cradle to Grave" ובדמות רוזי הצעירה בסרט "מאמה מיה! Here We Go Again". ב-2017 הופיעה בסדרת הטלוויזיה "פרוצות". ב-2019 כיכבה בתפקיד ראשי בסדרה הקומית "מפוקסלים".
ההשפעה של הפרעת קשב על התפקוד האקדמי
ההשפעה של הפרעת קשב על התפקוד האקדמי מתייחסת לאופן שבו הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות באה לידי ביטוי בתחום הלמידה, במסגרת החינוך הפורמליות וההשכלה הגבוהה.
הפרעת קשב היא אחד הגורמים האפשריים לקשיי למידה, עם זאת אחד ההבדלים המרכזיים שלה מלקות למידה הוא שהיא לא בהכרח מובילה לפגיעה ביכולת הלמידה או בהישגים אקדמיים. במקרים בהם מתעוררים קשיי למידה יש לתת להם מענה במסגרת הטיפול בהפרעת קשב, על פי המאפיינים האישיים של כל אדם וההמלצות שהועלו במסגרת האבחון.
פגיעה אפשרית בתפקודי הלמידה והבחנה מלקות למידה
הפרעת קשב עלולה לגרום לקשיים בתפקוד האקדמי ובמקרים רבים היא מקושרת לבעיות בבית הספר. בהתאם לכך, אחת הבעיות הבולטות אצל אנשים עם הפרעת קשב היא יכולת הלמידה במסגרות החינוך הפורמליות. היא באה לידי ביטוי בחוסר יכולת לתפקד בהתאם לרמה השכלית האמיתית בלימודים, הן בבית הספר והן באוניברסיטה. הפגיעה של הפרעת קשב בהישגים אקדמיים נפוצה גם בהיעדר לקות למידה. עם זאת, הפרעת קשב אינה מוגדרת כלקות למידה משום שהיא אינה מוגבלת רק לתחום האקדמי, ולא בהכרח תוביל לקשיים בלמידה. הבדל נוסף הוא שלהבדיל מלקות למידה, גם במקרה שבו הפרעת הקשב מובילה לפגיעה בתפקוד האקדמי, היא לא בהכרח משקפת קושי ברכישת מיומנויות למידה בסיסיות, אלא קושי ביכולת להשתמש בהן בפועל. כלומר, הפגיעה לא חייבת להיות בידע או בכישורים עצמם אלא ביכולת הביצוע והיישום שלהם. למשל, לומדים רבים עם הפרעת קשב מתקשים להתרכז בפעולת הקריאה, במיוחד כאשר מדובר בטקסטים שנבחרו עבורם ולא בטקסטים שבחרו מרצונם החופשי.
לומדים עם הפרעת קשב עלולים לפעול ללא מחשבה מקדימה, להתקשות לשמור על ריכוז במשימה לאורך זמן, להתקשות לשבת במקום ללא תנועה ולהתקשות לסיים מטלות שהתחילו לעבוד עליהן בכיתה או בבית. בנוסף, טווח ריכוז קצר וקשיים בארגון ובקרה פוגמים ביכולת של הלומד לפתח אסטרטגיות למידה.
בעיה בולטת היא בעיית הארגון, הגורמת לקושי להתמיד בביצוע מטלות וסיומן, ומעבר מפעילות לפעילות גם ללא שסיימו את הפעילות הקודמת וקושי בהקצבת זמן סביר למטלות על פי קושיין, דחיפותן וחשיבותן. תלמיד כזה עשוי להגיע למבחן כאשר הוא מגלה התמצאות מרשימה ביותר בחלקים טפלים של חומר הלימוד וידע לא מספק בפרקי הלימוד החשובים.
העלאת חשד להפרעת קשב בעקבות הנמכה בתפקוד האקדמי
לתחום הלימודי ישנה חשיבות רבה בהקשר של אבחון ילדים משום שהנוכחות בבית הספר מהווה חלק משמעותי מסדר היום שלהם. לכן על המאבחן לקבל את רשותם של ההורים לבחון דיווחים מבית הספר כחלק מתהליך ההערכה הכללי. כדי לקבוע אבחנה של הפרעת קשב הסימפטומים צריכים לפגוע באופן משמעותי בתפקוד ולהופיע לפחות בשתי סביבות שונות. כלומר, אסור לתת אבחנה על סמך קושי בתפקוד לימודי בלבד במידה ולא נראות בעיות אחרות. בנוסף, משום שהדגש כאן הוא כמות הסביבות ולא אופיין, ניתן לתת אבחנה גם במצבים בהם לא נראה כל קושי לימודי, במידה ונראים קשיים לפחות בשני תחומים אחרים, כגון - משפחה, חברה עבודה וכו'.
רוב האבחונים נערכים במהלך בית-הספר, בכיתות היסוד ולפני בגרויות. זאת משום שלעיתים קרובות ההתנהגויות המאפיינות הפרעת קשב יבלטו לראשונה או יפריעו בעצמה הגבוהה ביותר בהקשר הכיתתי. בהתאם לכך, החשד הראשוני לרוב מתעורר בעקבות גורמים לא מקצועיים כגון - האדם עצמו, הורים, מורים וכו'. בין המצבים הנפוצים שבעקבותם מפנים לאבחון נמצאים: הנמכה בהשגים הלימודיים, בעיות התנהגות המפריעות לסביבה, קשיי קשב, בעיות חברתיות, הערכה עצמית נמוכה ועוד. יש לקחת בחשבון שתלמידים עם הפרעת קשב ללא פעלתנות יתר יכולים להצטייר בעיני המורה כחולמניים, עצלנים או בעלי יכולת נמוכה, דבר הגורם לכך שהם מופנים לאבחון בשלב מאוחר יחסית. לעומתם, ילדים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר המפריעים למהלך התקין של השעור מופנים בשלב מוקדם יותר.
אבחון מוקדם ונכון של הפרעת קשב הוא חיוני לצורך בניית תוכנית טיפול מתאימה ומניעת בעיות נלוות בהמשך. על כן יש לפנות לאבחון בכל מקרה בו מועלה חשד כלשהו לקיומה של הפרעת קשב. עם זאת אנשים רבים מגיעים לאבחון הפרעת קשב בשלב מאוחר, כאשר הם סובלים כבר מדימוי עצמי נמוך, מהישגים לימודיים נמוכים, מקשיים חברתיים ומבעיות בהתנהגות.
עיבוד מידע, זיכרון, שליפה ופגיעה בתפקודי הקשב
אנשים עם הפרעת קשב מתלוננים רבות על קשיי זיכרון, גם כאשר אינה מובחנת פגיעה במנגנוני הזיכרון עצמם; זאת משום שהפגיעה בתפקודי הקשב יכולה להשפיע באופן עקיף על תפקודי הזיכרון. כדי לשלוף מידע מהזיכרון, תחילה יש לקודד אותו בזיכרון, תהליך שנפגע בקרב אנשים עם קשיי קשב כבר בשלב הקלט, שהוא השלב הראשון במסלול הקידוד וחלק מתהליך התפיסה - קשיי קשב פוגעים ביכולת לברור חלקים ספציפיים מהקלט החושי מתוך גירויים מתחרים רבים, ולהתמקד בגירוי בודד. הקשב הכרחי גם לפעולות המוּדעוֹת והלא-אוטומטיות הנעשות בזיכרון העבודה. זיכרון העבודה מאפשר לאדם להחזיק מידע במודעות ולהשתמש בו כדי להנחות את אופן הפעולה שלו. זיכרון העבודה יכול להכיל כ- 7 יחידות מידע ומשאבי הקשב של האדם הם אחד הגורמים המרכזיים המשפיעים על הקיבולת שלו. כלומר, ככל שמשאבי הקשב מצטמצמים, כך פוחתת הקיבולת של זיכרון העבודה. כתוצאה מכך, קשיי קשב עלולים לפגוע ביכולת עיבוד המידע של מספר נתונים בו זמנית (כמו חישוב ללא מחשבון), בפיצול קשב לצורך ביצוע של מספר משימות במקביל (כמו סיכום הרצאה תוך כדי ההאזנה לדברים הנאמרים), ובהפעלה של יכולות קוגניטיביות גבוהות יותר כמו עכבה ותכנון. בהתאם לכך הפרעת קשב מאופיינת בחוסר ארגון, שאינו נובע מהתנגדות או אי הבנה.
הפגיעה בזיכרון נוצרת גם בשל פגיעתם של קשיי הקשב בסוגים השונים של מאגרי הזיכרון כגון זיכרון העבודה, אשר מקושר לזיכרון לטווח קצר, שממנו המידע הנקלט מהסביבה מועבר לזיכרון לטווח ארוך לצורך אחסון קבוע ויציב. גם קשיי ההתארגנות שיוצרת הפגיעה בקשב עשויים להוביל לפגיעה ביכולת הארגון של המידע בזיכרון, ובעקבות זאת לפגיעה ביכולת השליפה.
מיומנויות אוטומטיות ופגיעה בתפקודי קשב
בפסיכולוגיה, מודעות מוגדרת כמרכיב קוגניטיבי המאפשר קליטת גירויים מהסביבה וגירויים פנימיים, כמו מחשבות, רגשות ותחושות פיזיות. ישנם הבדלים משמעותיים בין תהליכי עיבוד מידע מודעים לתהליכים שאינם מודעים. תהליכי עיבוד מידע מודעים ונשלטים מצריכים משאבי קשב רבים ועל כן הם יכולים להתבצע רק באופן סדרתי - זה אחר זה. להבדיל, תהליכי עיבוד מידע אוטומטיים אינם מכוונים או נשלטים באופן רצוני, הם יעילים ביותר ומתרחשים מחוץ למודעות של האדם. האוטומטיות היא השלב המתקדם ביותר בתהליך הרכישה של מיומנות או יכולת כלשהי. פעולה אוטומטית מאופיינת בכך שהיא מתבצעת באופן מהיר ומדויק באמצעות במאמץ מנטלי מזערי. זאת משום שהידע המאוחסן בזיכרון נוהלי יכול לבוא לידי ביטוי באופן אוטומטי ללא צורך בקשב מכוון. על כן בניגוד לפגיעה ביכולת הלמידה של ידע ומיומנויות חדשים, ההשפעה של ההנמכה ביכולות הקשב והריכוז פחות משמעותית עבור תהליכים אוטומטיים שהאדם כבר מיומן בהם והם אינם דורשים מאמץ מכוון ומודע.
ביצוע ראשוני של פעולה מסוימת על סמך חיקוי או הנחיות יכול להיות איטי ומביך. שלב זה של תהליך הלמידה מצריך משאבי קשב רבים ולכן האדם העוסק בו לא יהיה פנוי לעבד ולהגיב לגירויים אחרים בסביבה. משום שהאוטומטיות נרכשת באופן הדרגתי על ידי אימון, יש לתרגול ולהתנסות חשיבות רבה לקידום יכולת התפקוד במקרים אלו. כך נוצר מצב הדומה למלכוד 22, שכן מצד אחד אוטומטיזציה של מיומנות מסוימת יכולה לאפשר לאנשים עם הפרעת קשב לתפקד ברמה גבוהה חרף קשיי הריכוז, אך מצד שני אותם הקשיים עלולים להוות מכשול משמעותי להשגתה.
השפעת העניין והמוטיבציה על יכולת הלמידה
הלמידה מאפשרת להפיק תועלת מהניסיון, באמצעות חזרה על תגובות התנהגותיות אשר הניבו תוצאות חיוביות בעבר, על כן ניתן לראות את מטרת הלמידה כמציאת מנבאים מדויקים עבור אירועים בעלי משמעות מוטיבציונית. כאשר הלומד מזדהה עם מטרות הלמידה של המטלות המוצבות בפניו, הערך שהוא מייחס לעצם ההצלחה בהן מעלה את המוטיבציה שלו להשקיע את המאמצים הנדרשים. דבר זה נכון עבור כלל הלומדים ואינו ייחודי להפרעת קשב. עם זאת, יכולת התפקוד וגיוס המשאבים הקוגניטיביים של אנשים עם הפרעת קשב מושפעת באופן קיצוני ממידת העניין והמוטיבציה. כלומר, בעוד שרמת מוטיבציה מסוימת תספיק כדי להניע לומד ללא הפרעת קשב לגייס את המשאבים הדרושים לפעילות לימודית כלשהי, לומד בעל הפרעת קשב יצטרך להגיע לרמת מוטיבציה גבוהה בהרבה כדי לגייס את אותם המשאבים הנחוצים לפעילות זו. מאפיין זה בא לידי ביטוי גם במסגרת התפקוד האקדמי כמו בכל תחומי החיים האחרים.
היבט נוסף הוא כמות המשאבים שעל לומד בעל הפרעת קשב לגייס עבור מטלה לימודית מסוימת בהשוואה ללומד רגיל. כאמור, הפרעת הקשב עלולה ליצור קשיים בלמידה ובמקרים רבים גם להתלוות ללקות למידה. על כן לעיתים קרובת המשאבים הדרושים ללומד בעל הפרעת קשב עבור השלמת פעילות לימודית מסוימת, יכולים להיות גבוהים בהרבה בהשוואה ללומד ללא הפרעת קשב. מכאן שההשפעה הרבה של רמת המוטיבציה על התפקוד האקדמי של לומד בעל הפרעת קשב נובע משילוב של שני גורמים - הצורך בגיוס משאבים מרובים יותר בעקבות קשיי למידה, יחד עם הצורך ברמת מוטיבציה גבוהה יותר עבור גיוס אותה הכמות של משאבים.
סגנון למידה ייחודי
במקרים רבים לומדים עם הפרעת קשב יעדיפו ללמוד בדרך השונה מהמקובל במידה כזו או אחרת. עם זאת לא קיימת דרך לימוד אחת המועדפת על כל הלומדים עם הפרעת קשב ועקב השונות הבין אישית המאפיינת אותה על כל אחד לגבש את סגנון הלמידה הייחודי לו. קושי להתעלם ממסיחים יעודד למידה בסביבה שקטה ככל הניתן הן מבחינה קולית והן מבחינה חזותית, כלומר מיעוט של תמונות וקישוטים על הקירות והימנעות מאורות מנצנצים (כמו של חלק ממכשירי החשמל הביתיים). לצד זאת, הצורך בפעילות נוספת יכול להוביל ללמידה מול הטלוויזיה, תוך כדי האזנה למוזיקת רקע או במהלך פעילות גופנית. אפשרות אחת היא קריאת חומר הלימוד תוך שימוש בהליכון (ברוב המקרים ניתן להניח את הדפים על לוח הבקרה שלו), או שימוש בהליכון שולחני המותאם במיוחד לצורך עבודה בתנועה. אפשרות נוספת היא האזנה לחומר מוקלט דרך נגן MP3 במהלך פעילת אחרת שמקשה על קריאה של חומר מודפס, כמו הקלטה של שיעור או ספרים מוקלטים מטעם ספרייה לעיוורים ודיסלקטים. באופן דומה אנשים עם קשיי התארגנות יעדיפו פעמים רבות ללמוד בקבוצה עם אנשים אחרים, אשר יספקו עבורם את המסגרת החיצונית ללמידה ולצד זאת אנשים עם קושי בפיצול קשב יתקשו לעקוב אחרי אינטראקציה דינמית מרובת משתתפים וייתכן שיעדיפו ללמוד לבד.
המורכבות של בניית סגנון למידה אישי נובעת מכך שהפרעת קשב מובילה בדרך כלל ליותר מקושי אחד, כך שלעיתים צורת למידה שמאפשרת להתגבר על בעיה אחת עלולה ליצור בעיה שנייה. למשל, אדם עם קשיי התארגנות ומוסחות גבוהה יתקשה לנצל את יתרונות ההבניה החיצונית שיכולה לספק קבוצת למידה משום שסביבה זו מכילה לרוב שפע של גירויים לא רלוונטיים שעליו להתאמץ רבות כדי להתעלם מהם. למשל, אחד העמיתים שקם להביא כיבוד, צלצולים של טלפונים, בני בית שלא משתתפים בקבוצת הלמידה ומנהלים שיחה בחדר סמוך ועוד. ככל שהאדם צריך להשקיע מאמצים רבים יותר בהתמודדות עם הסביבה כך יעמדו לרשותו פחות משאבים עבור פעילות הלמידה, עד שהמפגש לא יהיה אפקטיבי עבורו. במקרים אלו על האדם למצוא פתרון יצירתי אשר יוביל לניצול מרבי של היתרונות מכל אחד מהמצבים תוך צמצום החסרונות שלהם עבורו. למשל, למידה ראשונית לבד וחזרה עם עמיתים, למידה עם אדם נוסף אחד ולא חבורה שלמה, תיאום זמני למידה עם אדם אחר כך שכל אחד עובד בנפרד על הדברים שלו תוך שמירה על השקט ועל מסגרת הזמן ועוד. שילוב מסוג זה יוכל להקל רבות על תהליך הלמידה ולשפר את התפקוד האקדמי בצורה ניכרת. עם זאת, פיתוח פתרונות ייחודים מסוג זה ובנייה של סגנון למידה אישי אינה משימה קלה.
על פי רוב כישורי הלמידה המוקנים במסגרת בתי הספר מכוונים למאפיינים השכיחים של אוכלוסיית הלומדים. לכן לא תמיד יאפשרו לומד בעל הפרעת הקשב, עם מאפיינים שונים מהמקובל, לנצל את יכולותיו תוך פיצוי על תחומי הקושי. מכאן עולה הצורך של הלומד בעל הפרעת קשב ללמידה כפולה, עבור כל סוג של חומר לימוד או פעילות חדשים שעבורם כלי הלמידה המקובלים אינם מתאימים לו. להבדיל מחבריו לכיתה עליו לא רק לבצע את המטלות הנדרשות אלא גם למצוא בעצמו את הדרך שתאפשר לו להתמודד מולן. זוהי משימה מאתגרת עבור סטודנטים בוגרים בעלי ניסיון אקדמי ואף יותר מכך לתלמידי יסודי בתחילת דרכם. התאמה מסוג זה מצריכה תהליך מתמשך של ניסוי וטעייה, מודעות עצמית גבוהה, התמדה ונחישות.
ההתפתחות התקינה של יכולת השליטה העצמית לא מסתיימת בגילאי הגן וממשיכה להתגבש בגילאי הילדות וההתבגרות. על כן באופן כללי קשה לצפות מלומדים צעירים להתמודד עם אתגרים מסוג זה בכוחות עצמם. ללומדים עם הפרעת קשב יש קושי כפול משום שהיא מקושרת לפגיעה בתפקודים ניהוליים. כתוצאה מכך, במקרים רבים לומדים עם הפרעת קשב נדרשים ללמידה כפולה של חומר הלימוד וסגנון הלמידה שיאפשר להם להפנים אותו, באופן המצריך מהם להשתמש בכישורים שבאופן נורמטיבי אינם מגיעים לבשלות מלאה בגילאי בית הספר ונפגעים מתסמיני הליבה של הפרעת קשב. מכאן עולה הצורך בסיוע חיצוני, אשר יתחיל בכיתות היסוד ויספק תמיכה והכוונה מתאימים עם העלייה והגיוון בדרישות הלימודיות במעבר למוסדות הלימוד העל יסודיים והעל תיכוניים. הוראה מתקנת יכולה לספק מגוון רחב של דרכי למידה חלופיות. עם זאת, לא לכל מצב יהיה ניתן למצוא אסטרטגיית התמודדות שתאפשר פיצוי מלא על הקשיים הרלוונטיים. מכאן עולה הצורך במערך טיפולי רב תחומי עבור הפרעת קשב (למידע נוסף ראו - טיפול בהפרעת קשב).
השלכות משניות ויחסי הגומלין בין רגש לתפקוד אקדמי
כאמור, הפרעת קשב יכולה להוביל לקשיים רגשיים בעקבות התמודדות חוזרת עם חוויות של כישלון ותסכול לצד חוסר ההבנה של הסביבה למקור הקשיים. השילוב בין ההשפעה של הפרעת קשב על יכולת הלמידה, ההתארגנות והוויסות העצמי לבין החשיבות ההולכת וגוברת של רכישת השכלה לניעות חברתית והשתלבות בשוק העבודה יוצר קרקע פורייה לתהליכים פוגעניים המזינים את עצמם.
בתחילת המאה ה-21 הדרישות של המערכת החינוכית רבות יותר מבעבר והלחץ המופעל על התלמידים גדל בהתאמה. אחד הביטויים לכך הוא היווצרותן של עמותות כמו המרכז הישראלי למצוינות בחינוך. ההשכלה הגבוהה נתפסת כמשאב חברתי משמעותי משום שהיא גוררת אחריה הזדמנויות רבות יותר לתגמולי שכר ואיכות חיים גבוהה יותר. השאיפה למצוינות והאמונה הרווחת שרכישת השכלה אקדמית חיונית להצלחה בחיים, גורמים למצב דחק כרוני בקרב ילדים ללא קשיים כלל ובוודאי שלילדים עם הפרעת קשב.
יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה מובילים לכך שקשיים רגשיים יכולים להשפיע על התפקוד הקוגניטיבי של האדם, כמו למשל הקשר שבין רגשות וזיכרון. דבר זה נכון באופן כללי ואינו ייחודי להפרעת קשב. אך משום שאנשים עם הפרעת קשב נמצאים בסיכון לפתח בעיות משניות בעלות אופי רגשי הם עלולים להיות פגיעים יותר מבחינה זו. היבט זה משמעותי במיוחד בהקשר האקדמי משום שליחסי הגומלין בין רגש לקוגניציה יכולות להיות השפעות על יכולת הלמידה. כתוצאה מכך הם יכולים להוביל לקשיי למידה שאינם נובעים באופן ישיר מתסמיני הליבה של הפרעת הקשב ומתווספים על הפגיעה האפשרית שלהם בתחום זה.
חרדת בחינות היא אחת ההשפעות המוכרות של הרגש על התפקוד האקדמי. זוהי תגובת דחק המופיעה במצבים בהם ישנה הערכה של הביצועים, אשר יוצרת מצוקה וחרדה הפוגעות בתפקוד של הנבחן. מצב נוסף העלול להשפיע על יכולת הלמידה הוא חוסר אונים נרכש, הנוצר בעקבות חוויות מרובות של היעדר שליטה בהן אין לפרט יכולת לשנות מצב בלתי נעים.
כאשר הלומד או דמויות הסמכות הקרובות אליו מקבלים את הרושם השגוי שאינו יכול לעמוד בדרישות האקדמיות המצופות מבני גילו, עלול להתעורר מצב של נבואה המגשימה את עצמה. זוהי תופעה שבה ציפייה או חיזוי משפיעים על התנהגות האדם וגורמים באופן עקיף להתממשותם.
לאור ההשפעה העצומה של קשיים רגשיים על התפקוד האקדמי, יחד עם הסיכון המוגבר של לומדים עם הפרעת קשב לצבירת חוויות שליליות במסגרות חינוכית יש לנושא זה חשיבות מרכזית במסגרת ההתייחסות להפרעת קשב. איתור טיפול מוקדם יכולים למנוע או לצמצם בצורה משמעותית את הפגיע האקדמית הראשונית ובכך למנוע או לצמצם את הפגיעה המשנית ואת הסיכון למעגלי השפעה שליליים. קבלת תמיכה רגשית, הקנייה של כישורים חברתיים ופיתוח יכולת לסנגור עצמי יכולים לסייע רבות להתמודדות.
אינטראקציה מול הסביבה החברתית במסגרות חינוכיות
כאמור, הפרעת קשב יכולה הפרעת קשב עלולה לפגוע בתקשורת החברתית ולהוביל לקשיים בחיי החברה והמשפחה. עם זאת, כמו בתחומי התפקוד האחרים, גם עבור כישורים חברתיים ישנה שונות רבה בין אנשים עם הפרעת קשב. שונות זו נעה בין קושי משמעותי ליצור קשרים בין-אישיים לבין תפקוד חברתי גבוה מהממוצע (למידע נוסף ראו - תפקוד חברתי). לומדים עם קשיים חברתיים יתקשו להשתלב בקבוצות למידה ולהיעזר בקבוצת השווים שלהם כדי לפצות על תחומי הקושי. להבדיל, לומדים עם כישורים חברתיים טובים יוכלו ליצור לעצמם קבוצה חברתית תומכת מבחינה רגשית (קבלת עידוד לאחר ציון נמוך), לימודית (קבלת סיכומים לצילום ואפשרות לשאול על נושאים לא ברורים בחומר הלימוד) והתארגנותית (קביעת מסגרת חיצונית לזמני למידה ותזכורות לפני מבחנים). התפקוד החברתי בתחום האקדמי כולל גם את ההתנהלות מול דמויות סמכות ואנשי חינוך. לומדים המתקשים לעמוד בכללי ההתנהגות המקובלים, מפריעים למהלך השיעור ופונים בצורה בלתי מכבדת לצוות החינוכי עלולים לעורר רגשות ועמדות שליליים כלפי עצמם. במקרים אלו הצוות החינוכי עלול לצמצם בהדרגה את הנכונות שלו לבוא לקראת הלומד, להתגמש ולסייע לו מחוץ למסגרת השיעור הפורמלית. לעומת זאת, לומדים המעורבים בשיעור בצורה פעילה ותורמת המסוגלים לעורר את האהדה של הצוות החינוכי, יזכו בנכונות גבוהה יותר של דמויות הסמכות לבוא לקראתם במקרה הצורך.
היבט נוסף הוא הקושי של הסביבה החברתית להבין את ההשפעה של הפרעת קשב על התחום האקדמי, ההשפעה שלה על רמת התפקוד והצורך בסגנון עבודה מותאם אישית. התנודתיות בתפקוד והצורך בעניין יכולים להוביל להאשמת הלומד במצבים שבו תפקודו נמוך מהמצופה. המקרים בהם אותם הגורמים מובילים לתפקוד גבוהה מהמצופה אומנם חושפים בפני הסביבה את תחומי החוזק והיכולות של האדם, אך במקביל משמשים כראיה לכך שביתר המקרים הירידה בתפקוד נובעת מבחירה אישית. כתוצאה מכך, להבדיל מלומדים שתפקודם האקדמי נמוך באופן אחיד, התנודתיות בתפקוד של הפרעת הקשב עלולה להוביל לכך שהצוות החינוכי יבחר לרכז את מאמציו בטיפול משמעתי לא יעיל במקום בחיזוק כישורי למידה והפנייה לאנשי המקצוע המתאימים.
התמודדות מערכת החינוך
תפקידה של מערכת החינוך הוא לספק לתלמיד חוויה מתקנת בבניית העצמי. המורים אחראים על סיוע בעיצוב הסביבה הבית ספרית כך שתהייה מותאמת לצורכי התלמיד וליצירת דיאלוג משותף עם ההורים. כיתות קטנות ומורים טובים יכולים להגן על תלמיד בעל הפרעת קשב מפני היווצרות של דימוי עצמי נמוך ובעיות תפקוד. על המורים להפגין התפעלות מיכולותיו של התלמיד ומתחומי החוזק שלו ובכך לאפשר לו חוויה חיובית של הסתגלות לחוקים ולדרישות של בית הספר. קשר חיובי המתפתח בין מורה לתלמיד בעל הפרעת קשב עשוי להוביל לירידה ניכרת בהפרעות התנהגות בשיעור ואף מחוצה לו ולקדם את התלמיד בהיבטים אחרים של חייו. המסר שמועבר לתלמיד צריך להיות שההקפדה על החוקים מצד הצוות החינוכי נובע מהתפעלותם מהפוטנציאל שלו ומחוסר נכונות לוותר עליו או לאפשר לו לוותר על עצמו. דרישה זו להתמודדות מול אתגרי המערכת צריכה לבוא לצד הפגנת אמון במאמצים הכנים של התלמיד ומתן תמיכה הולמת לקשייו הריאליים. כאשר מורה מפתח דפוס קשר חיובי ובטוח והמבוסס על אמון עם תלמיד כזה, הוא מסייע לו להיחלץ ממעגל הפגיעות והחשדנות שהיה נתון בו קודם. הבאה זו של שותפות מלאה עם החוויה של התלמיד בבית הספר, מאפשרת לו להפנים הזדהות ויוצרת למוריו חוויה משמעותית ומספקת בעבודתם היום יומית.
השפעות על התפיסה העצמית של התלמיד
מעבר להשפעות הישירות של הפרעת הקשב על יכולת הלמידה, אופן ההשתלבות של תלמיד במערכת החינוך מושפע גם מההיבטים ההתנהגותיים, חברתיים והרגשיים שהוזכרו קודם. שנות בית-הספר הן התקופה שבה עובר מרכז הכובד מההורים לבני הגיל בכל הנוגע לקביעת הערך העצמי. בסביבות כיתה ד' ילדים מודעים לרמת התפקוד שלהם ביחס לבני גילם. לכן, ילד עם הפרעת קשב נמצא בסיכון גבוה לפיתוח ערך עצמי נמוך בכל הנוגע ליכולותיו הלימודיות. הערכה עצמית נמוכה יכולה להוביל להימנעות מאתגרים ולחרדת בחינות, אשר מקשים על התלמיד לממש את יכולותיות. כמו כן, נדרשת השקעה רבה כדי לשפר דימוי עצמי של תלמיד שעבר חוויה שלילית מאוד במסגרת בית הספר.
השונות בין תלמידים עם הפרעת קשב וביטוייה במערכת החינוך
השונות בקרב אנשים עם הפרעת קשב באה לידי ביטוי במסגרת בית הספר, בעיקר משום שתלמידים עם בעיות התנהגות בולטים יותר בעיני הצוות החינוכי. פעלתנות-יתר של תלמיד בודד עלולה לאתגר מאוד את המורה המנסה לשמור על מהלך השיעור בכיתה. מורים נוטים לאתר תלמידים עם הפרעת קשב עם תסמינים של היפראקטיביות ואימפולסיביות, משום שבפעמים רבות הם מפריעים למהלך השיעור בכיתה. מורים ישימו לב גם לרמות נמוכות של מוסחות או סימפטומים תנועתיים עדינים כמו עצבנות ואי שקט מוטורי בקרב תלמידים אלו. על יועץ בית הספר להתערב במקרים אלו משום שהמורה עלול להתקשות מאוד להתמודד מול תלמיד בעל פעלתנות יתר, ולפתח כלפיו רגשות של כעס וניכור.
בניגוד לכך, תלמידים עם הפרעת קשב ללא תסמינים של היפראקטיביות ואימפולסיביות, המאופיינים בעיקר בחוסר ריכוז לא בהכרח יתפסו את תשומת הלב של המורה. זאת משום שבקרב תלמידים אלו הפרעת הקשב יכולה לבוא לידי ביטוי רק בהישגים הלימודיים ולא לפגוע כלל ביכולת התלמיד להתנהג כנדרש. בהקשר זה בעיות ההתנהגות שיוצר התלמיד מעלות את הסיכוי לכך שהוא יאותר ויטופל בשלב מוקדם. זאת בעוד שתלמידים עם הפרעת קשב ללא בעיות התנהגות עלולים להיות מאותרים רק בשלב מאוחר או כלל לא. דחיית הטיפול הנגרמת כתוצאה ממקרים אלו עלולה להגביר את הסיכון ליצירת קשיים נלווים ובעיות משניות, אשר פוגעים גם הם ביכולת התפקוד של האדם בנוסף לתסמינים הראשוניים של הפרעת הקשב, ועלולים להיות בלתי הפיכים.
מעבר למוסדות להשכלה גבוהה
למרות שבעבר הפרעת קשב נחשבה להפרעה הייחודית לתקופת הילדות, כבר יש הכרה בהימשכות שלה אל תוך החיים הבוגרים. הפרעת קשב בגילאי הבגרות יכולה לבוא לידי ביטוי גם בהקשר של התפקוד האקדמי ולהשפיע על היכולת של האדם להשתלב במוסדות להשכלה גבוהה. זאת משום שלמרות ההישגים האקדמיים הגבוהים המאפשרים לומדים עם הפרעת קשב להתקבל למוסדות ההשכלה הגובהה, הם עדיין מאופיינת בקשיים אקדמיים, חברתיים ותעסוקתיים.
באקדמיה מצופה מסטודנטים להיות עצמאיים יותר בתהליכי הלמידה וקבלת ההחלטות שלהם בהשוואה לתלמידי בית הספר. המעבר מהלימודים בתיכון לסביבה הלא מוכרת של האקדמיה מצב אתגרים עבור רוב התלמידים. עבור תלמידים עם הפרעת קשב ההתמודדות עם השינוי יכולה לעורר בהם יותר חרדה ותחושת מוצפות בהשוואה לתלמידים אחרים והם נמצאים ברמת סיכון גבוהה יותר. סטודנטים רבים עם הפרעת קשב מגיעים לאקדמיה כשהם לא מוכנים לאחת הדרישות המרכזיות שהיא מציבה בפניהם - התנהלות ולמידה עצמאית.
מוסדות להשכלה גבוהה מספקים שירותים מגוונים עבור המספר ההולך וגדל של אנשים עם הפרעת קשב המתקבלים ללימודים אקדמיים. הצלחתם של סטודנטים עם הפרעת קשב תלויה במודעות שלהם לתמיכה האנושית והטכנולוגית האפשרית עבורם.
אימון אישי יכול לשמש כתמיכה אקדמית עבור סטודנטים עם הפרעת קשב ולסייע בפיתוח התפקודים הניהוליים. הוא יכול להעצים את היכולת של סטודנטים עם הפרעת קשב לארגן ולבצע את המטלות שהם מחויבים להשלים במסגרת האקדמיה ובחיי היום יום כאחד.
תהליך האימון האישי מורכב יותר מהקנייה של מיומנויות למידה בסיסיות או התמודדות עם עומס מטלות. דרך שימוש בגישה חוקרת, המאמן שואף להגביר את היכולת של המתאמן לעצור, להרהר ולפתח מטרות מציאותיות יותר המבוססות על מודעות עצמית גבוהה יותר אודות הדרך שבה הוא חושב ומתנהג. בדרך זו האימון האישי מסייע לסטודנט להתמודד עם ההיבטים של הפרעת הקשב שמפריעים לתפקוד האקדמי ועוזר בהתמודדות עם היבטים הקשורים לחוויה הסטודנטיאלית כמו: דחיינות, חוסר ריכוז, קשיים בויסות עצמי, קשיים בתכנון, חרדה, קשיים חברתיים או ארגון זמן.
טיפול בהפרעת קשב והשפעתו על התפקוד האקדמי
טיפול בהפרעת קשב כולל את אפשרויות המענה הזמינות עבור הסימפטומים של הפרעת קשב וההשפעות האפשריות שלהם על רמת התפקוד ואיכות החיים של האדם.
אנשים רבים עם הפרעת קשב עשויים לחוש לאורך חייהם תסכול ואי-מיצוי יכולותיהם בתחומים שבהם יכלו להגיע להישגים גבוהים, אך באמצעות טיפול הולם, הפרוגנוזה של הפרעת קשב עשויה להיות טובה מאוד. טיפול הולם יכול למנוע תאונות וליקויים מתמשכים בתפקוד במסגרת בית הספר, עולם העבודה, קשרים עם עמיתים ויחסים בין אישיים.
פיתוח סגנון עבודה מותאם ופיתוח תפקודים ניהוליים
באופן טבעי אנשים נוטים לפעול "כמו כולם" בהתאם להיגיון המקובל ולציפיות של הסביבה. עם זאת, פעמים רבות דרכי הפעולה המקובלות בחברה אינן מתאימות לאנשים עם הפרעת קשב. מסיבה זו עליהם לחדד את דרכי הפעולה הייחודיות להם ולפתח סגנון התמודדות שיהיה יעיל עבורם. בהתאם לכך חשוב לחפש אחר דרכי התמודדות באופן יצירתי ולא להתעקש דווקא על דרכים שהומלצו על ידי אנשים אחרים. היעילות של פיתוח סגנון עבודה מותאם אישית נובעת מכך שהכלים שנלמדים עוזרים לאדם לרכוש מיומנויות החסרות לו לצורך התנהלות יעילה יותר בחיי היומיום. ניתן לפתח סגנון עבודה יעיל יותר על ידי הוראה מתקנת, הקניית מיומנויות למידה ופיתוח מטא-קוגניציה לצורך גיבוש אסטרטגיות למידה. בנוסף, העשרה אינסטרומנטלית עוסקת בשיפור ופיתוח תפקודים ניהוליים כגון: תכנון, ארגון, תהליכי בקרה, הסטת קשב, גמישות מחשבתית, רכישת כללים, סריקה חזותית, התגברות על הרגל, שליטה במסיחים ועוד.
קבלת מידע אמין
מכיוון שמדובר בהפרעה התפתחותית אשר באה לידי ביטוי בגיל צעיר, ישנה משמעות רבה לסביבה של האדם בגילאי הילדות. סביבה זו כוללת את המערכות המרכזיות העוטפות את הילד: המשפחה, מערכת החינוך (הגן ובית הספר) והחברה. המבוגרים המשמעותיים (כמו מורים והורים) יכולים להיות מקור הגנה לילדים עם הפרעת קשב והמנוע שמניע את ההתפתחות החיובית שלהם, אם ידעו איך להכיל את הקושי ובו-זמנית לראות את הילד מעבר לקושי. עם זאת, הציבור אינו מיודע כראוי בנושא הפרעת קשב. קריאות תיגר לא מדעיות על התקפות של הפרעת קשב הן לא רק מטעות אלא גם מזיקות. זאת משום שהן יכולות לספק מידע שגוי לציבור ולקובעי המדיניות ובכך להגביל, להפחית או אף למנוע כל גישה לשירותים המסוגלים לתת מענה להפרעה זו. בהתאם לכך, העברת מידע אמין ומובן אודות ההפרעה אל אנשים עם הפרעת קשב והורים לילדים עם הפרעת קשב, היא חשובה ותורמת להתמודדות. מידע זה כולל את האטיולוגיה של הפרעת הקשב, טיפולים אפשריים, השלכות לטווח הארוך והשפעות על חיי היום-יום. מידע אודות ההפרעה יכול לשפר את מערך הטיפול גם בכך שהוא מייעל את התקשורת ותורם לשיתוף הפעולה מול אנשי המקצוע השונים.
איבונה טוביס
איבונה טוביס-לאונוב (נולדה ב-5 בפברואר 1948) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה שהשתתפה באולימפיאדת מקסיקו במדי נבחרת ישראל, בעלת שתי מדליות ממשחקי אסיה.
ביוגרפיה
איבונה טוביס נולדה בברטיסלאבה, צ'כוסלובקיה. בגיל 5 החלה ללמוד לשחות ובגיל 8 כבר השתתפה בתחרויות שחייה. לישראל היא הגיעה בשנת 1965 עם משפחתה, אבא דוידר רופא אף אוזן גרון ואחיה ולדו שחיין גם הוא. בצ'כוסלובקיה היא החזיקה בשיאי נערות ובוגרות ב-100 מטר חופשי (1:04.5 דקות), 200 מטר חופשי (2:24 דקות), 100 מטר גב (1:11.2 דקות) וב-200 מטר גב (2:39.4 דקות). היא הגיעה לחיפה ושם התאמנה בקבוצת השחייה של הפועל חיפה בהדרכתו של יוסף טלקי.
חודשים ספורים אחרי עלייתה השתתפה טוביס במכביה ה-7 שנערכה בבריכת גלית ביד אליהו בתל אביב בשנת 1965 וזכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 5:49.6 דקות ומדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר.
במשחקי אסיה שנערכו בבנגקוק, תאילנד בדצמבר 1966 זכתה טוביס במדליית כסף במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 2:38.8 דקות (שיאה הקודם עמד על 2:42.5 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:05.5 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת השחייה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1967 זכתה טוביס במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב, בשלב המוקדמות היא קבעה שיא ישראלי חדש של 2:42.2 דקות ובמדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:25.9 דקות, טוב משיאה הישראלי הקודם, אך אחרי דורית זלץ שניצחה אותה בשיא ישראלי חדש של 2:21.0 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת השחייה "בת גלים" בחיפה בספטמבר 1968 זכתה טוביס ב-9 מדליות זהב ואחת מארד, הישג חסר תקדים בשחייה הישראלית. הייתה זו תחרות הכנה מצוינת לשחיינית לקראת המשחקים האולימפיים. במשחה ל-100 מטר חופשי (1:06.3 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי (5:02.8 דקות), במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 10:35.5 דקות, במשחה ל-100 מטר גב (1:14.4 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר (1:11.6 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא ישראלי חדש לאגודות של 5:21.2 דקות.
אולימפיאדת מקסיקו 1968
באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) סיימה טוביס במקום ה-19 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:12.0 דקות, במקום ה-20 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:41.0 דקות ובמקום ה-21 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:53.8 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-8 שנערכו בבריכת השחייה "גלי גיל" ברמת גן בתחילת אוגוסט 1969 זכתה טוביס ב-5 מדליות, 4 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי ומכביה חדש של 1:12.8 דקות, במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:41.1 דקות, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:38.3 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם אסנת שוהם, שלומית ניר ודורית זלץ לראשונה בתולדות המכביה, בשיא ישראלי ומכביה חדש של 4:55.1 דקות
השגים בתחרויות שחייה למסטרס
בשנים האחרונות משתתפת טוביס בתחרויות שחייה למסטרס ומחזיקה בשיאי ישראל לגילאים שונים.
בשנת 2005 היא דורגה במקום ה-6 בכל הזמנים באירופה במשחה ל-100 מטר גב לגילאי 55-59 בתוצאה של 1:23.75 דקות, במקום ה-7 במשחה ל-50 מטר גב לגילאי 55-59 בתוצאה של 37.73 שניות ובמקום ה-9 במשחה ל-200 מטר גב לגילאי 55-59 בתוצאה של 3:06.93 דקות.
בשנת 2007 היא דורגה במקום ה-6 בכל הזמנים באירופה במשחה ל-50 מטר פרפר לגילאי 55-59 בתוצאה של 35.13 שניות.
בשנת 2008 היא דורגה במקום הרביעי באירופה במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 6:19.05 דקות לגילאי 60-64.
תארים והישגים
באירוע הצדעה לנשים בספורט, שהתקיים במסגרת הפסטיבל הבינלאומי "פמינה 2001" זכתה טוביס לכבוד.
דורית משלר
דורית משלר (8 במאי 1972 – 30 באוגוסט 2000) הייתה אלופת ישראל בשחייה. התמחתה בסגנון גב.
ביוגרפיה
דורית משלר נולדה וגדלה בירושלים. בתו של פרופ' למתמטיקה, מיכאל משלר. היא שחתה בקבוצת השחייה של הפועל ימקא ירושלים בהדרכתו של מנו מאי.
אלופת ישראל
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה משלר במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 1:11.61 דקות, לפני שרון אקסלרוד מהפועל עמק חפר/נתניה (1:11.65 דקות) וורד ליברמן ממכבי תל אביב (1:13.87 דקות).
1987
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1987 זכתה משלר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:12.38 דקות, אחרי שרון אקסלרוד מהפועל עמק חפר/נתניה (1:11.27 דקות) ולפני הדס פדה מהפועל נהריה ומדליית ארד, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:39.63 דקות, אחרי שרון אקסלרוד (2:32.76 דקות) והדס פדה (2:37.67 דקות).
מותה
בשנת 2000 עברה משלר לסינגפור מטעם עבודתה. במשך כחודש היא חשה ברע, ולמרות שהלכה להבדק אצל רופא, הבדיקות לא העלו דבר. יום למחרת הבדיקה הרפואית, היא התמוטטה במשרדה ואושפזה עקב קריש דם, שפגע בריאות. ב-30 באוגוסט 2000 היא נפטרה בסינגפור.
רצח רחל לוין
רצח הילדה רחל (רוחל'ה) לוין הוא פרשת אונס ורצח של ילדה קטנה, ב-14 בפברואר 1953, שהסעיר את מדינת ישראל הצעירה.
פרשת הרצח
ב-14 בפברואר 1953, שלחה גברת לוין את בתה רחל שהייתה בת ארבע וחצי, משכונת נווה יהושע ברמת גן לקרוא לאביה שהיה אצל ידיד בקרבת ביתם, ומאז לא נראתה הילדה. המשטרה הוזעקה והחלו חיפושים בסביבה. מאות שוטרים הוזעקו מבסיס האימונים בשפרעם וחיילים מבסיס תל השומר הסמוך. כעבור יומיים ב-16 בפברואר 1953 הבחין טייס שהשתתף בחיפושים בכתם אדום בשדה ליד חיריה. כיוון שידעו שהילדה לבשה מעיל אדום הוזעקו המחפשים ומצאו את המעיל האדום ולידו גופתה של הילדה שנרצחה במהלומה של חפץ קהה על גולגולתה, לאחר שנאנסה. בקרבת מקום נמצא מפתח שוודי שהיה כלי הרצח.
כעבור מספר ימים דיווח אזרח על תמהוני המתגורר בבקתה בשייח' מוניס. השוטרים מצאו במקום אדם בשם בן-ציון סמוכה. על בגדיו היו כתמי דם ובשערו השחור מצאו שערה בהירה כצבע שערה של הילדה, והוא נעצר כחשוד ברצח. ב-21 במרץ 1953 הורה בית משפט השלום בפתח תקווה לשחרר את סמוכה והמליץ לאשפזו בבית חולים לחולי נפש. התברר שהדם שעל בגדיו היה דמו שלו והשיער הבהיר היה של כלבו.
המשטרה מינתה צוות חוקרים חדש. נקודת המוצא הייתה המפתח השוודי שנמצא ליד גופת הילדה. המשטרה הפיצה את תצלום המפתח בעל שלושת החריצים בכל בתי המלאכה באזור. בבית מלאכה, לא רחוק ממקום הפשע, זכרו הפועלים פועל עם התנהגות מוזרה שעזב בינתיים את העבודה. השוטרים הגיעו לביתו אך הסתבר שזמן קצר לפני כן הוא אושפז בבית חולים לחולי נפש. באותו זמן התקשרו למשטרה מבית החולים לחולי נפש בטלביה ומסרו כי חולה חדש בשם ויקטור מיזאן מתאר בפני הרופאים בפרוטרוט כיצד הרג ילדה קטנה שלבשה מעיל אדום ומדוע עשה זאת. דבר מעצרו פורסם רק כחודש לאחר המעצר.
מיזאן מסר לחוקרים כי בנו חולה, ושכנה הורתה לו למצוא תרנגול אדום ולשחוט אותו בקבר רבי מאיר בעל הנס בטבריה. מיזאן עשה זאת, אך מצב ילדו לא הוטב. במוחו המעוות הגיע למסקנה שרק הקרבת ילד אחר במקום ילדו, תעזור לו. הוא נטל את אופניו ויצא לחפש קורבן. כשראה את הילדה עם המעיל האדום כמו התרנגול, חשב לטענתו, שהאל זימן לו אותה. הוא הציע לה "סיבוב" על האופניים והיא התפתתה, וליד חירייה אנס אותה, ואחר כך רצח אותה במכת המפתח השוודי בראשה.
המשפט
מיזאן נשפט בבית המשפט המחוזי בתל אביב. השופטים מצאו אותו אשם, והוא נידון למאסר עולם. השופטים קבעו כי אף על פי שמדובר בחולה נפש, לא הוכח שבעת ביצוע הפשע הוא לא היה מודע למעשהו, ולא ידע להבחין בין טוב לרע.
סנגורו של מיזאן ערער לבית המשפט העליון, שקיבל את הערעור, וביטל את ההרשעה וגזר הדין. נקבע שמיזאן אינו בר עונשין עקב היותו לוקה במחלת נפש בשעת המעשה. בית המשפט הורה על אשפוז כפוי למיזאן בבית חולים פסיכיאטרי. מיזאן שוחרר ב-1964.
השיר והריקוד
שמותיהם של החשוד ברצח, בן ציון סמוכה והרוצח ויקטור מיזאן הוכנסו על ידי הצנחן מוטקה קידר, לשיר שמילותיו "אין כמוך, בן ציון סמוכה! ויקטור מיזאן – יופי של זַיָּן!". מהצנחנים התפשט השיר ברחבי ישראל, כשיר וריקוד הורה. השיר מוזכר בספר התגנבות יחידים, בעמוד 501, כשבסוף הסדרה, הטירונים שרים את השיר למועלם כשהוא מגיע למדורה.
הנצחה
באפריל 2019 נקראה פינת משחקים בגן נווה יהושע על שם רחל לוין.
טלספורוס
טלספורוס (בלטינית: Telesphorus; נפטר בשנת 137) היה האפיפיור השמיני במספר שכיהן החל משנת 125 או 126 ועד שנת 136 או 137 לספירה. כהונתו החלה תחת שלטון הדריאנוס והוא חזה ברדיפת הנוצרים על–ידו, רדיפה שבאה אל קיצה תחת שלטון אנטונינוס פיוס. ספר השנים של הוותיקן טוען כי היה יווני במוצאו ושלט מ-127 או 128 עד 137 או 138. המסורת של מיסת חצות בחג המולד וחגיגת הפסחא ביום ראשון (כדי להבדיל מחג הפסח שיכול לחול בימים נוספים), שמירת שבעה שבועות של תענית לפני הפסחא ושירת הגלוריה מיוחסים בדרך כלל לתקופת כהונתו, אך היסטוריונים רבים מפקפקים אם הייחוס הזה מדויק.
לפי אירנאיוס היה טלספורוס מרטיר, והוא האפיפיור השני בלבד (אחרי פטרוס הקדוש) אשר מות הקדושים שלו זכה לאישוש היסטורי. המסדר הכרמליתי רואה בטלספורוס הקדוש הפטרון של המסדר, משום שנטען שחי על הר הכרמל כנזיר מתבודד.
ASL איירליינס צרפת
ASL איירליינס צרפת (באנגלית: ASL Airlines France), היא חברת תעופה צרפתית. החברה מפעילה שירותי דואר וטיסות מטען בשירות הדואר והעיתונים, וכן טיסות שכר. במטוסי החברה קיימת אפשרות לשנות את תצורת המטוס ממטוס נוסעים למטוס מטען בתוך שעה בזכות צי מטוסי בואינג 737-300QC ("שינוי מהיר"). בסיס הפעולה מרכזי העיקרי שלה הוא נמל התעופה שארל דה גול בפריז.
היסטוריה
שורשיה של חברת התעופה הם "Companie générale aéropostale" - חברת תעופה צרפתית שפעלה בשנות העשרים והיא הייתה חלוצת משלוחי דואר בין אירופה, אפריקה ודרום אמריקה. היא הייתה במקור חלק מאייר פראנס מ-1947 עד ל-1991. בשנת 2000, כאשר החברה התחילה לתת שירותים עצמאיים בשירות הדואר הלאומי של צרפת, היא שינתה את שמה ל"אירופה איירפוסט" (בצרפתית: La Poste).
ב-14 במרץ 2008 ASL איירליינס אירלנד, רכשה באופן רשמי את חברת התעופה. המטוסים המשיכו בצביעתם הישנה, וכן תחת אות הקריאה הקודם.
ב-4 ביוני 2015, קבוצת ASL איירליינס, חברת האם של אירופה איירפוסט, הודיעה כי אירופה איירפוסט תמותג מחדש בשם ASL איירליינס צרפת.
צי המטוסים
צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018:
פעילות החברה בישראל
החברה מפעילה החל מ-3 ביולי 2018 שתי טיסות שבועיות בין פריז-דה גול לתל אביב.
אוטוטומיה
אוטוטומיה (מיוונית: auto - "עצמי", tomy - "כריתה") או קטיעה עצמית היא תופעה בה בעל חיים קוטע או משיר חלק מגופו, לרוב אחד מגפיו, לצורך הגנה עצמית. הניתוק משמש כמנגנון להתחמקות מלכידת טורף, או כדי להסיח את דעת הטורף ובכך לאפשר בריחה. לכמה מבעלי החיים יש את היכולת לגדל מחדש את אותו האיבר באופן מלא או חלקי.
זוחלים ודו-חיים
אוטוטומיה זנבית בקרב לטאות מתרחשת בשתי צורות. במקרה הראשון, שנקרא אוטוטומיה בין-חולייתית, הזנב נגדע בין חוליות עמוד השדרה. הצורה השנייה היא אוטוטומיה תוך-חולייתית, במקרה זה קיימים אזורים סדוקים ומוחלשים מראש בתוך חוליות בסיס הזנב. בסוג השני של האוטוטומיה הלטאה מכווצת שריר השובר את חוליית הזנב, במקום לשבור את הזנב בין שתי חוליות. שריר טבעתי מתכווץ לאחר מכן מסביב לעורק העובר בזנב כדי למזער את הדימום. אוטוטומיה זנבית שכיחה למדי בקרב לטאות; מינים המאופיינים בתכונה זו תועדו ב-13 משפחות בתת-סדרת הלטאות מתוך 20 המשפחות הקיימות בה.
למרות יעילות המנגנון עלותו גבוהה והוא מופעל רק כמוצא אחרון. מאחר שהזנב משחק תפקיד משמעותי בתנועתיות החיה ובאחסון אנרגיה באמצעות שומן, ערכו רב מכדי שיוכל בעל החיים לוותר עליו כלאחר יד. מינים רבים פיתחו התנהגויות ספציפיות לאחר השלת הזנב, לרבות ירידה בפעילות, על מנת לפצות על ההשלכות השליליות של אובדן האיבר והידלדלות משאבי האנרגיה. בכמה מיני לטאות, בהן מהווה הזנב איבר אחסון מרכזי לצבירת מאגרי אנרגיה, בעל החיים ישוב לזירת האירוע לאחר חלוף הסכנה ויאכל את הזנב על מנת להשיב לו חלק מחומרי ההזנה האבודים. בנוסף, כמה מיני לטאות נצפו תוקפים את יריביהם מאותו המין ולוקחים את הזנבות שלהם, אותם הם אוכלים לאחר שהיריב נמלט. חידוש האיבר האבוד היא אחת העדיפויות הגבוהות ביותר לאחר הניתוק, על מנת לייעל את הביצועים המוטוריים ולהחזיר את כושר הרבייה. בזמן חידוש הזנבות שלהם, הנזק מתוקן לעיתים בעלות של גדילת הגוף.
יונקים
לפחות שני מינים של קוצן באפריקה, Acomys kempi ו Acomys percivali, מסוגלים לנתק באופן יזום חלקים מעורם בעת לכידה על ידי טורף. הם היונקים הראשונים בהם התגלתה יכולת כזו. הם יכולים לשחזר לגמרי כל חלק מעורם שנפגע בתהליך — לגדל מחדש את זקיקי השיער, תאי העור, בלוטות הזיעה, פרווה, סחוס עם מעט צילוק או ללא צילוק כלל. יש המאמינים כי ניתן ליישם מנגנון זה בקרב בני אדם.
חסרי חוליות
מעל ל-200 מינים של חסרי חוליות מסוגלים לבצע אוטוטומיה כמנגנון הימנעות או הגנה, כולל:
רכיכות:
פרוקי רגליים:
בעלי חיים אלה יכולים להשיר איברים מרצון כאשר הדבר הכרחי להישרדותם. התנהגות זו יכולה להתרחש בתגובה לגירוי כימי, חום קיצוני, גירוי חשמלי, אך במרבית המקרים תתרחש התגובה בעקבות גירוי מכני במהלך לכידה על ידי טורף. השרת האיברים משמשת גם לשיפור סיכויי הבריחה או צמצום נזק נוסף לשאר הגוף כגון התפשטות של חומר כימי או רעל לאחר עקיצה.
רכיכות
אוטוטומיה מתרחשת בכמה זנים של תמנון לצורך הישרדות ולצורך רבייה: הזרוע המתמחה ברבייה ( hectocotylus) בתמנון מתנתקת מן הזכר במהלך ההזדווגות ונשארת בתוך גוף הנקבה.
מינים של חשופיות יבשה בסוג Prophysaon יכולים לקטוע באופן יזום חלק מזנבן. ידוע על תופעה דומה בזנבו של חילזון ים ממין Oxynoe panamensis תחת גירוי מכני ממושך.
סרטנאים
סרטנים בעלי יכולת אוטוטומיה משמשים כמקור מזון מתחדש עבור בני אדם, בעיקר בפלורידה. האיסוף מתבצע על ידי הסרת אחת או שתי צבתות מבעל החיים והשבתו אל האוקיינוס שם הוא יוכל להצמיח מחדש את איבריו החסרים. עם זאת, תחת תנאי ניסוי, באמצעות אותן הטכניקות אשר בשימוש מסחרי, 47% מהסרטנים אשר הוסרו מהם שתי צבתות מתו לאחר מכן, ו-28% מאלו שהוסרה מהם צבת אחת מתו גם כן; 76% מכלל המיתות התרחשו תוך 24 שעות מרגע ההסרה. בנוסף שיעורי חידוש הצבתות בדיג המסחרי גם כן נמוך; מחקר אחד מצביע על כך שפחות מ-10% מהסרטנים מגדלים את הצבתות מחדש. מחקר שנערך לאחרונה מצביע על שיעור של 13%.
עכבישים
בתנאים טבעיים, עכבישים גלגלניים משירים רגל אם הם נעקצו באותה רגל על ידי צרעות או דבורים. תחת תנאי ניסוי, כאשר מזריקים לרגל העכביש ארס דבורה או צרעה, הם ינתקו את הרגל גם כן. לעומת זאת, אם מזריקים לרגל העכביש מי מלח, הכריתה תתבצע לעיתים נדירות בלבד, מה שמצביע על כך שהניתוק הוא תגובה למרכיב הכימי בארס ולא לעצם חדירת הנוזל. בנוסף, עכביש לו מוזרק ארס בעל רכיבים אשר גורמים לתגובת כאב בבני האדם (סרוטונין, היסטמין, פוספוליפאז A2 ו melittin) ינתק את רגלו, אך אם הזריקות מכילות ארס בעל רכיבים אשר אינם גורמים כאב לבני אדם, הניתוק אינו מתרחש.
דבורים
לפעמים, כאשר דבורי דבש עוקצות קורבן, העוקץ נשאר נעוץ בקורבן. כאשר הדבורה מתפתלת על מנת להשתחרר, העוקץ לוקח איתו את כל המקטע האחורי של בטן הדבורה, כולל גנגליון, מספר שרירים, שק הארס, וקצה מערכת העיכול של הדבורה. הקרע המסיבי בבטן הורג את הדבורים. למרות האמונה הרווחת כי דבורת הדבש הפועלת יכולה לעקוץ פעם אחת בלבד, אין הדבר נכון לחלוטין: העוקץ הוא אמנם בצורת תיל על מנת שיילכד בעור הקורבן, ובכך יקרע עמו את בטן הדבורה ויוביל למותה, אך תרחיש זה קורה רק אם עור הקורבן עבה דיו, כגון עורם של יונקים. תהליך זה לא קורה בעוקצה של המלכה, שכן צורתו שונה ומאפשרת למלכה לשלוף אותו מהקורבן בבטחה. כל המינים של דבורי הדבש מבצעים אוטוטומיה כדוגמת זו בעת העקיצה. לא קיימים מיני חרקים עוקצים בהם קיימת תופעה זו.