cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
מילווקי באקס
1998–2003: תקופת ג'ורג' קארל
לאחר עשור בו השתרכו הבאקס בירכתי הליגה, חיפשה הנהלת המועדון להוסיף אמינות לפעולות הכדורסל של המועדון. בשנת 1998, שכר המועדון את המאמן הוותיק ג'ורג' קארל, שהגיע לגמר ה-NBA עם הסיאטל סופרסוניקס. תחת הנהגתו של קארל והג'נרל מנג'ר ארני גרונפלד, ועם התוספת היציבה של כישרונות כמו: טים תומאס, וסם קאסל, הפכו הבאקס לקבוצה צמרת באזור המזרח. הגרעין של "שלושת הגדולים" המורכב מריי אלן, סם קאסל, וגלן רובינסון יחד עם קארל, יצר רנסאנס מוצלח במילווקי. הקבוצה הגיעה לשיאה בעונת 01–2000 כאשר נצחה 52 משחקים במהלך העונה הרגילה וזכתה באליפות הבית המרכזי. בעונה זו הצליחו הבאקס להגיע לגמר המזרח, בו הפסידו בשבעה משחקים לפילדלפיה 76'.
לאחר תכנון מדוקדק ולאחר שהצליחו להגיע לגמר המזרח וקרוב להופעה בגמר ה-NBA בשנת 2001, חשבו הבאקס לעשות מהלך נוסף במהלך הפגרה ולהביא לקבוצה תוספת של שחקן שיחד עם הסגל הנוכחי יביא את הקבוצה לגמר ה-NBA. תחת עידודו החזק של קארל, רכשו הבאקס את אנתוני מייסון בתחילת עונת 02–2001. על הנייר, רכישה זו וסגל השחקנים הקיים הפכו את הבאקס כקבוצה ש"חייבים לנצח" בדרך לגמר ה-NBA באזור המזרח. אך במציאות, על המגרש ומחוצה לו הכימיה הקבוצתית נהרסה מנוכחותו של מייסון. הבאקס, שבאמצע העונה דורגו במקום הרביעי במזרח, החלו לשקוע בצורה לא סבירה. רגע השפל של הבאקס הגיע בלילה האחרון של העונה הרגילה עם הפסד לדטרויט פיסטונס, הפסד שמנע מהבאקס להעפיל אל משחקי הפלייאוף. השקיעה הביאה למתיחות בין שלושת כוכבי המועדון למאמן ג'ורג' קארל, שתוצאותיה היו טרייד בו הועבר גלן רובינסון לאטלנטה הוקס תמורת טוני קוקוץ' ובחירת סיבוב ראשון בדראפט של שנת 2003, שנוצלה כדי לבחור את טי. ג'יי. פורד כבחירה מספר 8.
במהלך עונת 03–2002, ביצעו הבאקס טרייד על כוכב הקבוצה ריי אלן ורונלד מארי (שהיה שחקן מחליף) והעבירו את השניים לסיאטל סופרסוניקס תמורת גארי פייטון ודזמונד מייסון. הטרייד איפשר לכוכב העולה מייקל רד לקבל יותר דקות משחק, ויחד עם גארי פייטון בקו האחורי, סיימו הבאקס את העונה במאזן 40–42. הבאקס העפילו אל הפלייאוף אך הפסידו בסיבוב הראשון בשישה משחקים לניו ג'רזי נטס. במהלך הפגרה, ביצע המועדון טרייד ושלח את סם קאסל והסנטר ארווין ג'ונסון למינסוטה, תמורת ג'ו סמית'. פייטון עזב לאחר שהפך לשחקן חופשי, וזאת לאחר ששיחק רק 28 משחקים בעבור הבאקס. גם תקופת כהונתו של ג'ורג' קארל כמאמן הראשי של הקבוצה הסתיימה לאחר עונת 03–2002. תוך פרק זמן של שנה אחת, איבדה הקבוצה את מאמנה ואת "שלושת הגדולים" שלה לאחר שהיו אחראים להצלחותיו של המועדון באותה התקופה.
2003–2008: פלייאוף וכשלונות במהלך העונה הרגילה
תחת הנהלתו של הג'נרל מנג'ר החדש לארי האריס, סבלו הבאקס מחוסר עקביות ופציעות רבות במהלך שש השנים הבאות. במהלך פרק זמן זה הצליחו הבאקס להעפיל אל משחקי הפלייאוף פעמיים, תחילה תחת המאמן טרי פורטר בשנת 2004 ולאחר מכן תחת אימונו של טרי סטוטס בשנת 2006. בשני מקרים אלה הם נוצחו בידי הדטרויט פיסטונס בחמישה משחקים. במהלך תקופה זו, פרי מייקל רד והפך לשחקן אולסטאר כשהוא מהווה איום קליעהתמידי ליריבות, הוא הפך ל"פנים החדשות" של המועדון. הבאקס זכו בבחירה הראשונה של דראפט 2005, וניצלו אותה כדי לבחור את אנדרו בוגוט. במהלך ארבע שנותיו הראשונות במילווקי סבל בוגוט מחוסר עקביות ומפציעות, אך במשך הזמן הצליח והפך לשחקן מפתח בשורות הבאקס.
בחודש מרץ 2008, ציינו הבאקס 40 שנות פעילות ואוהדי הקבוצה בחרו קבוצת כל הזמנים, וביניהם שחקנים כמו: כרים עבדול-ג'באר, אוסקר רוברטסון, ריי אלן, סידני מונקריף, ומייקל רד.
באותו החודש הודיעה הנהלת המועדון כי לא תחדש את חוזהו של הג'נרל מנג'ר לארי האריס, שהסתיים ב-30 ביוני 2008, הבאקס שכרו את ג'ון האמונד שהיה סגן נשיא פעולות הכדורסל בדטרויט פיסטונס, כג'נרל מנג'ר החדש, נותנים לבאקס מנהל חדש המקושר עם הצלחה.
ב-17 באפריל 2008 הודיעה הנהלת המועדון כי לארי קריסקוויאק, המאמן השלישי והאחרון אותו שכר לארי האריס, משוחרר מתפקידיו במועדון. ב-21 באפריל 2008 הודיעו הבאקס על העסקתו של סקוט סקיילס כממאמן הראשי של הקבוצה, זאת לאחר שקודם הועסק על ידי השיקגו בולס ופיניקס סאנס.
ב-26 ביוני 2008 רכשו הבאקס את ריצ'רד ג'פרסון מניו ג'רזי נטס בטרייד גדול שכלל בתמורה בחירת סיבוב ראשון ואת השחקנים: אי ג'יאנליאן ובובי סימונס. מאוחר יותר באותו היום, בחרו הבאקס את שחקנה של אוניברסיטת וירג'יניה המערבית ג'ו אלכסנדר כבחירה השמינית באותו הדראפט. אלכסנדר הוא השחקן הראשון יליד טאיוואן ב-NBA.
2009–הווה: צעדה למעלה
בדראפט של שנת 2009, בחרו הבאקס את הפויינט גארד המבטיח ברנדון ג'נינגס שהגיע אל ה-NBA היישר מליגת התיכונים, אך שיחק מאיטליה שנה קודם לכן. במהלך אמצע העונה ביצע ג'ון האמונד טרייד שהעביר את האקים ווריק לשיקגו תמורת ג'ון סלמונס. במדי הבאקס, השיג סלמונס 19.9 נקודות בממוצע למשחק. משחקו של ג'נינגס, יחד עם השתפרותו של אנדרו בוגוט, ההשתפרות המפתיעה של ארסאן אילייסובה, והגעתו של ג'ון סלמונס, הטלה את הקבוצה לתחרות על מקום בפלייאוף. בתחילת העונה, הבאקס נצפו כקבוצה שלא תשתתף במרוץ אל הפלייאוף, בו להופיעו בארבע השנים האחרונות. בחודש אוקטובר, מצאו את עצמם הבאקס בעמדת פיגור אחרי הקליבלנד קאבלירס בבית המרכזי, אך בסופו של דבר הצליחו הבאקס לתפוס מקום בפלייאוף במרווח ביטחון לאחר שב-6 באפריל 2010 נצחו בחוץ את שיקגו בולס. באותו הזמן החל לתפוס המשפט "פחד מהאיל", סביר להניח עקב אמירתו של פרשן ESPN ואומצה על לוחות ההודעות האלקטרוניים בבראדלי סנטר ועל ידי אוהדי יציע 6 הקנאים, המכונים "איילים מוכי כלבת" ('rabid Bucks). הסיסמה תפסה היטב בקרב שאר אוהדי הבאקס שהחלו להופיע למשחקי הבית עם שלטים ועליהם הססמה. הססמה הפכה במהרה למעין קריאת המלחמה של המועדון במהלך משחקי הפלייאוף. הבאקס סיימו את העונה במאזן 36–46. ותפסו את המקום השישי במזרח, הם הודחו לאחר סדרה קשה ומותחת שנמשכה שבעה משחקים מול אטלנטה הוקס בסיבוב הראשון. הייתה זו הנקודה הגבוה ביותר אליה הגיעו הבאקס במשחקי הפלייאוף מאז שנת 2001. ריצת הפלייאוף הקצרה של הבאקס נגרמה בחלקה עקב פציעתו של אנדרו בוגוט ששבר את ידו, הוא נפצע כנפל לאחר ביצוע הטבעה באחד ממשחקי שלהי העונה הרגילה, פציעה שהביאה לסיום מוקדם לעונה של בוגוט. בעונת 11–2010, סיימו הבאקס במקום התשיעי במזרח והחמיצו את משחקי הפלייאוף. בדראפט 2013 בחרו הבאקס את יאניס אדטוקומבו במקום ה-15. עונת הרוקי שלו הייתה סבירה, והוא קלע בה 6.9 נקודות למשחק ונבחר לחמישיית הרוקיז השנייה. הקואורדינציה והאתלטיות הנדירות לגובהו אפשרו לו לשחק בעמדת הרכז בחלק מהזמן, מה שהפך אותו לשחקן שקשה לשמור עליו. למרות זאת את העונה סיימה מילווקי במקום האחרון בליגה עם מאזן 15–67 וקיבלו את הבחירה השנייה בדראפט 2014, אותה הם ניצלו כדי לבחור את ג'בארי פארקר, שיחד עם אדטוקומבו היוו בסיס צעיר ומבטיח לעתיד.
בעונת עשתה הקבוצה קפיצת מדרגה משמעותית וסיימה את העונה במאזן 41-41, על אף פציעתו של ג'בארי פארקר. גורמים לכך היו קפיצת מדרגה של אדטוקומבו, פריצה של כריס מידלטון והצטרפות במהלך העונה של מייקל קרטר-ויליאמס (זוכה רוקי השנה ב-NBA ב-2014) והגנה קשוחה. הקבוצה עלתה לפלייאוף מהמקום השישי, ובפלייאוף הודחה לאחר שישה משחקים מול שיקגו בולס.
לאחר העונה המפתיעה הזאת היה תקווה גדולה במועדון לצאת לדרך חדשה ולעשות קפיצה נוספת קדימה ואף לאיים על פסגת המזרח. במהלך פגרת הקיץ הצליחה הקבוצה להחתים את גרג מונרו לחוזה לשלוש שנים, מה שנחשב להצלחה גדולה לקבוצה שלא היה לה כמעט שום החתמה גדולה במהלך השנים שקדמו לכך. הקבוצה חוותה נסיגה ביכולת במהלך העונה שנגרמה בעקבות ירידה חדה ביכולת ההגנתית וסיימו את העונה במקום ה-12 במזרח במאזן 33–49 ומחוץ לפלייאוף. נקודת האור היחידה באותה עונה הייתה הפריצה המשמעותית של יאניס אדטוקומבו שהחל לשחק חלק משמעותי מהזמן כרכז, דבר שגרם לקושי רב בשמירה עליו. בנוסף היה לו חמישה טריפל דאבלים באותה עונה מה שהיה שיא מועדון לבאקס.
את עונת סיימו הבאקס עם המאזן הטוב ב-NBA, 60–22, הודות ליכולת מצוינת של אדטוקומבו אשר זכה בתואר ה-MVP של העונה הסדירה. בפלייאוף 2019 העפילה הקבוצה לגמר האזור המזרחי, אך הפסידה מול טורונטו ראפטורס, בתוצאה 2–4.
גם את עונת סיימו הבאקס עם המאזן הטוב ביותר ב-NBA, 56–17 (העונה קוצרה בעקבות מגפת הקורונה), עוד פעם בזכות עונה מדהימה של יאניס אדטוקומבו שזכה בפעם השנייה ברציפות בתואר ה-MVP, וכן בתואר שחקן ההגנה של העונה. בסיבוב הראשון של פלייאוף 2020 ניצחו הבאקס את אורלנדו מג'יק בתוצאה 4–1, אך הודחו בחצי גמר המזרח על ידי מיאמי היט בתוצאה 1–4.
בקיץ 2020 קיבלה מילווקי את האולסטאר לשעבר ג'רו הולידיי בטרייד בין ארבע קבוצות, במסגרתו ויתרה על אריק בלדסו, ג'ורג' היל, אר. ג'יי. המפטון ו-4 בחירות דראפט עתידיות. הבאקס גם חידשו את החוזה של אדטוקומבו לעוד 5 שנים תמורת כ-228.2 מיליון דולר, החוזה הגדול ביותר אי פעם של שחקן ב-NBA. בעונת 2020/2021 זכו הבאקס באליפות ה-NBA השנייה בתולדותיה, לאחר ניצחון בסדרת הגמר 4–2 מול פיניקס סאנס.
האליפות השנייה
מלווקי העפילו לגמר בפעם השלישית בתולדות המועדון אודות לסגל הנהדר שבנו ושיתוף הפעולה המצוין בין ג'רו הולידיי, כריס מידלטון, פי. ג'יי. טאקר ויאניס אדטוקומבו. בגמר נקלעה מילווקי לפיגור 0–2, אך לאחר ארבעה ניצחונות רצופים זכתה פעם נוספת באליפות ה-NBA, ויאניס אדטוקומבו, שקלע 50 נקודות במשחק השישי, זכה בתואר ה-MVP של סדרת הגמר ב-NBA.
קמע
בנג'ו הוא הקמע הרשמי של הבאקס מזה 35 שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-18 באוקטובר 1977, במשחק הפתיחה לעונת 78–1977. בנוסף להופעת הבכורה של בנג'ו, היה משחק זה גם גילם בתוכו את הבאקס נגד כוכבם לשעבר, כרים עבדול-ג'באר וקבוצתו הלוס אנג'לס לייקרס במילווקי ארנה. בנג'ו עבד קשה כד להפוך פופולרי עם אוהדי הבאקס לרוחב מדינת ויסקונסין במהלך השנים. בנג'ו הופיע בבתי ספר, מצעדים, ובפסטיבלים כשגריר של רצון טוב של המועדון. האקרובטיקת הקליעה לסל אותה הוא מבצע מגובה רב, הריבאונדים הנועזים שלו, וכמה מייצגים קומיים ישנים שלו עדיין משמשים להמרצת עידוד הקהל בבראדלי סנטר. מאז שנת 2001, מופיע בנג'ו בקביעות במשחקי האולסטאר של ה-NBA.
במהלך סוף שבוע האולסטאר ב-NBA של שנת 2009 שהתקיים בפיניקס, אריזונה, נפצע בנג'ו במהלך מהתלה שביצע. בעודו עומד על קצה הסל, החליקה רגלו הימנית של בנג'ו דרך הטבעת, והוא נפל על הטבעת. לאחר מכן הוא המשיך ונפל כולו דרך הטבעת. בנג'ו קרע את אחת הרצועות בברכו כתוצאה מהנפילה ולא יכול היה להמשיך ולהופיע בשארית עונת 09–2008, כאשר מעת לעת הוא הופיע במשחקים בכיסא גלגלים.
מדים
בעונת 79–1978, עיצבו הבאקס את מדיהם מחדש, עתה הם הציגו פסים שהופיעו בצד המדים בגוונים שונים של ירוק, כאשר הם מושפעים ממדי קבוצת הבייסבול יוסטון אסטרוס. גם המדים הירוקים וגם הלבנים הציגו את הכינוי באקס. הצבע האדום הוסר קודם לעונת 86–1985.
בהמשך לשינוי לוגו המועדון בעונת 94–1993, שינו הבאקס גם את מדי הקבוצה. צבעי מדי משחקי החוץ שונו לסגול והמספרים היו בצבע כסף עם עיטורים בצבע ירוק, ובנוסף פסים בצידי המדים בצבע ירוק. המדים הלבנים של משחקי הבית הציגו את ספרות השחקנים ושם המועדון בצבע ירוק עם עיטורים בצבע כסף, כאשר הפסים בצידי המדים היו בצבע סגול. הפסים נוספו גם לחולצות השחקנים בעונת 02–2001.
בעונת 96–1995 הציגו הבאקס את המדים האלטרנטיבים של המועדון שהיו בצבע ירוק. האותיות של המילה באקס הופיעו בצבע בלבן הדוהה לכסף ולסגול וספרות השחקנים הופיעו בצבע לבן עם עיטורים בצבעים ירוק וסגול. המדים הציגו את סמל האיל של המועדון בצידם הימני. מדים אלה היו בשימוש עד לעונת 98–1997.
בהווה מדי המועדון מילווקי באקס הם בצבע לבן עם פסים בצבע ירוק בצדדים. בכל פס ירוק ישנו פס אדום המתפצל לשניים עם הגיעו לכתפיים. הכיתוב הוא המילה באקס בלבד. מספרי השחקנים הם בצבע ירוק עם קצוות בצבע אדום. למילווקי ישנם שני מדי חוץ. הראשי הוא בצבע ירוק ובאותו עיצוב של מדי הבית, אך הפסים העבים הם בצבע אדום ואילו הדקים הם בצבע לבן. גם על מדים אלה ישנה המילה באקס בלבד, ומספרי השחקנים הם בלבן המודגש בכסף וקצוותיהם אדום. שני המדים הוצגו לראשונה בעונת 07–2006. מדי המועדון המשניים למשחקי החוץ הם בצבע אדום, והם הוצגו בעונת 09–2008. הם דומים למדי המועדון שהיו משנות ה-60 ועד לשנות ה-80. המילה מילווקי בצבע לבן וכסף מופיעה עליהם, יחד עם מספרי השחקנים.
סיקור תקשורתי
מאז עונת 06–2005, כל משחקי הבאקס שאינם משודרים ארצית, משודרים באופן בלעדי בפוקס ספורט ויסקונסין; לפני כן, החל בשנות ה-70 ועד שנת 1999 המשחקים היו משודרים בתחנת WVTV באזור מילווקי כאשר היו משודרים בעיקר משחקי החוץ בכל מדינת ויסקונסין ועל ידי תחנות לוויין מקוטמיות בשווקים אחרים, בין השנים 1999–2005, WCGV-TV חלקה את שידור המשחקים עם פוקס ספורט ויסקונסין. החל משנת 1986, משדר את משחקי הבאקס ג'ים פאנצ'ק, וכפרשן משמש שחקן הבאקס בעבר, ג'ון מקגלוקלין וזאת החל משנת 1976.
מאמני הקבוצה
הנתונים מעודכנים לסיום עונת :
שיאים למשחק בודד
נקודות: 57, מייקל רד מול יוטה ג'אז, 11 בנובמבר 2006.
ריבאונדים: 33, סוון נייטר מול אטלנטה הוקס, 19 בדצמבר 1976.
אסיסטים: 24, רמון סשנס מול שיקגו בולס, 14 באפריל 2008.
חטיפות: 10, אלווין רוברטסון מול יוטה ג'אז, 19 בנובמבר 1990.
המשחקים האירופיים (2023)
המשחקים האירופיים ה-3 נערכים בקרקוב שבפולין בין 21 ביוני ל-2 ביולי 2023, בהשתתפותן של כ-48 מדינות מאירופה, שנציגיהן יתחרו ב-22 ענפי ספורט.
בחירת העיר המארחת
המועד האחרון להגשת מועמדות לאירוח המשחקים האירופיים ב-2023 חל ב-31 במאי 2019. הוועד האולימפי של פולין היה היחיד עד לאותו תאריך, שבקשתו התקבלה על ידי הוועדים האולימפיים האירופיים, כשההצעה הייתה לארח את המשחקים בעיר קרקוב וסביבתה. הבחירות הרשמיות לאירוח המשחקים נערכו ב-22 ביוני 2019, במהלך קיום מפגש של הוועדים האולימפיים האירופיים במינסק, שם הוחלט פה אחד כי פולין תארח את משחקי אירופה 2023 בעיר קרקוב וסביבתה.
ענפי ספורט
במשחקים יתקיימו 253 תחרויות ב-29 ענפים:
סקי מים
סקי מים הוא ענף ספורט הנעשה על פני המים, כמו גם פעילות פנאי ונופש. אין הסכמה באשר למועד המדויק ולזהות האדם שהמציא ענף ספורט זה. רבים טוענים כי סקי מים הומצא על ידי ראלף סמואלסון בעיר לייק סיטי שבמינסוטה, אחרים טוענים כי סקי המים הומצא בצרפת כבר בשנת 1920.
סקי מים הפך פופולרי מאוד במדינות רבות בעולם שבהן תנאים נאותים לקיום הספורט – מקווה מים שקט יחסית וללא גלים, כגון נהרות, אגמים ומפרצי-ים מוגנים.
מגלשי סקי יוצרו באופן מסורתי מעץ, אולם היום רוב המגלשיים עשויות מחומרים מרוכבים המבוססים על פיברגלס, עליהם יש מאחז לכפות הרגליים העשוי מגומי, בהם מציב הגולש את רגליו. אורכם של המגלשיים דומה לאלה של מגלשי סקי שלג במורד, אבל אלה של סקי מים רחבות במידת מה. בניגוד לחיבור הקשיח של מגלשי הסקי לכפות רגלי הגולש, באלה של סקי המים החיבור הוא גמיש ועשוי גומי. כדי לגלוש על פני המים, הגולש נגרר בדרכו בחבל המסתיים בקצהו האחד במוט, אנכי לקו החבל, שבו הגולש אוחז ובקצהו האחר מחובר החבל בדרך כלל לסירת מנוע מהירה.
גולשי סקי מים בשעות הפנאי, להנאתם, לומדים בדרך כלל לגלוש עם שני מגלשיים וככל שמיומנותם עולה, הם מתקדמים לגלישה במגלש בודד שבו מוצבות כפות הרגליים זו אחר זו. גולשים מתחילים נגררים בדרך כלל אחר הסירה במהירות של 25-35 קמ"ש, בעוד שגולשים מתקדמים נגררים במהירות של 40 עד 55 קמ"ש. יש לציין כי מעת שצובר הגולש ניסיון, קל יותר לגלוש במהירויות הגבוהות מאשר בנמוכות, זאת כיוון שכוח העילוי על פני המים ויציבות הגלישה, גדולים יותר במהירות גבוהה.
במגבלות אורכו של החבל אחריו הם נגררים, הגולש יכול לשלוט בתנועותיו וזאת על ידי העברת משקל הגוף בין רגל אחת למשנייה, כך ניתן לזגזג מאחורי הסירה.
קיימת גרסה נוספת של סקי המים ברגליים יחפות. סקי ללא מגלשיים נקרא "סקי יחף". באופן זה משמש חלקן התחתון של כפות הרגליים כמשטח עילוי מעל פני המים. לצורך כך, חייבת הסירה הגוררת לשוט במהירות הנעה בין 60 ל-100 קמ"ש. בשנים האחרונות צצו מספר ענפי ספורט חדשים הכרוכים בגרירה מאחורי סירת מנוע, והם כוללים: גלישת ברכיים, גלישת גל (ירכתי הסירה) בעזרת סירת מנוע (wakeboard).
היסטוריה מקוצרת
רבים גורסים כי סקי המים הומצא באגם פפין, בלייק סיטי, מינסוטה, בשנת 1922 על ידי נער בן 18 בשם ראלף סמואלסון. סמואלסון הגיע למסקנה שאם הוא יכול לגלוש על שלג בעזרת מגלשיים, אזי הוא יכול להשתמש בהם גם לגלישה על פני המים. ביום 28 ביוני 1922 ניסה סמואלסון לראשונה להיגרר מאחורי סירה בה נהג אחיו כשהוא משתמש בלוחות שלקח מחבית עץ, הוא גלש רק מטרים ספורים ונפל למים. בניסיון השני השתמש במגלשי סקי שלג וגם אז הצלחתו לא הייתה רבה יותר. ביום 2 ביולי, יום אחד לפני יום הולדתו ה-19, הוא רכש שני לוחות עץ אותם קשר לרגליו ברצועות עור. הפעם הצליח בניסיונו לאחר שנשען לאחורי והעלה את חרטום המגלשיים כלפי מעלה. לאחר מכן הופיע סמואלסון בתערוכות שונות במינסוטה, כשהוא מדגים לצופים את פלא סקי המים ומפיץ את הספורט ברחבי המדינה.
סללום
סללום (מסלול עקלתון) הוא הספורט הדומה ביותר לגלישת סקי מים בשעות הפנאי. בסלאלום מוצבים שישה מצופים, שלושה בכל צד של קו מרכזי, לאורכו שטה הסירה. קיימים שני מצופים כמשמשים כשער כניסה למסלול ושניים משמשים כשער יציאה. בעוד הסירה שטה לאורך הקו המרכזי, חייב הגולש לעבור בצידם החיצוני (המרוחק מן הסירה) של כל המצופים, הראשון מצד ימין ולאחריו זה השמאלי, וחוזר חלילה עד קצה המסלול.
התחרות מורכבת ממספר מקצים שבכל אחד מהם גוברת מהירות הסירה, תחילה 43 קמ"ש ואחר כך: 46, 49, 52, 55 ולבסוף 58 קמ"ש (בתחרויות נשים המהירות המקסימלית היא 55 קמ"ש). בתחרויות עילית, פוסחים לעיתים על חלק, או כל, המהירויות הנמוכות ומתחילים במהירות של 52 קמ"ש, או גבוהה יותר לגברים, ו-49 קמ"ש או גבוהה מזו לנשים. בשלב הבא בתחרות מקצרים באופן הדרגתי את אורך חבל הגרירה, זאת באורכים קבועים. באורך הקצר ביותר, חבל הגרירה קצר יותר מן המרחק שבין קצה הסירה הגוררת לבין המצופים המוצבים לצידיה. המנצח הוא מי שמצליח לעבור מחוץ למצופים הרבים ביותר, באורך חבל קצר ביותר, לאחר שהצליח להשלים את השלב הקודם (עם חבל ארוך יותר) בהצלחה.
בחבלי גרירה המשמשים בתחרויות רשמיות, יש טבעות צבע לאורך חבל הגרירה במרחקים קבועים, כדי לאפשר מעבר מהיר מאורך חבל אחד למשנהו. צבע הטבעת מסמן את אורך החבל עד לאותה נקודה:
סקי פעלולים
סקי פעלולים מבוצע בעזרת מגלש בודד או שני מגלשים קצרים מאוד וחסרי להב (המכונים לעיתים מגלשי "בננה"). בתחרות מנסים המתחרים לבצע תרגילים שונים הדומים במידת מה לתרגילי התעמלות במכשיר קרקע, בעודם נגררים אחרי הסירה. הניקוד בתחרויות אלה ניתן לפי דרגת הקושי של התרגיל והדיוק שבו הוא מבוצע. נקודות ניתנות עבור כל תרגיל שבוצע בהצלחה. המנצח הוא מי שצבר את מירב הניקוד.
בניגוד לסללום ועל מנת לאפשר לגולש ביצוע קפיצות ביעילות גבוהה יותר, בסקי פעלולים מחובר חבל הגרירה לנקודה הגבוהה ביותר בסירה.
קפיצות סקי מים
קפיצות סקי מבוצעות בעזרת שני מגלשים ארוכים, דומים לאלה בהם משתמשים גולשים מתחילים, אולם הלהב במגלשי קפיצות קצר יותר ורחב יותר מזה שעל מגלשיים רגילים. הגולש נגרר מאחורי סירה במהירות קבועה ומתמרן עצמו להשגת מהירות מקסימלית על פני המים, כשהוא עולה על משטח הקפיצה הצף במים. ממשטח הקפיצה הוא מרחף באוויר כשמטרתו להשיג את המרחק המקסימלי מקצה המשטח ועד לנחיתה במים. קופצי סקי מים מקצועיים יכולים לרחף למרחק של עד 70 מטר. כדי שמרחק הריחוף יוכר, הקופץ חייב לנחות בהצלחה וליטול שליטה בחבל הגרירה.
מרוצי סקי
מרוצי סקי ביסודם הם מרוצי סירות שמאחוריהן נגרר גולש סקי. מרוצים אלה נערכים בדרך כלל בנהרות ומטרתם להגביר את העניין במרוץ. מרוץ בולט אחד נקרא בשם "סת'רן 80" ונערך בעיר אקוקה, על נהר מורי באוסטרליה. מהירות הסירות, והגולשים אחריהן, מגיעה עד 160 קמ"ש והמרוץ נמשך לאורך 80 ק"מ.
מופעי סקי
תחרויות של מופעי סקי הנערכות בין קבוצות סקי חובבניות, נערכות מזה עשרות שנים בארצות הברית והן פופולריות מאוד במדינת ויסקונסין. במופע מסוג זה קיים בדרך כלל סיפור רקע, מוזיקה ומספר רב של סירות וסוגי גלישה, כולל קפיצות, הופעות בלט על המים, גלישה ברגליים יחפות, "פירמידות" גולשים ועוד. בתחרויות כל קבוצה מקבלת בדרך כלל שעה כדי להפגין את ביצועיה. חבר שופטים הוא שמכריע את המנצח. בניקוד הניתן למתחרים מובאים בחשבון דרגות הקושי של התרגילים, היחס לקהל הצופים, אופן הנהיגה בסירות, בטיחות ההופעה ועוד. קבוצת סקי המים Rock Aqua Jays מוויסקונסין היא מן הבולטות בתחום זה וזכתה 15 פעם באליפות ארצות הברית הנערכת אף היא בוויסקונסין.
סקי מים בישראל
באופן מסורתי קיימים בארץ שני מוקדים לפעילות סקי מים. האחד באגם הכנרת והשני במפרץ אילת. החל משנת 1989 פועל בפארק מנחם בגין, בדרום תל אביב, אתר סקי מים בכבלים, שנבנה על ידי איתן קרת, שבו הגולשים נגררים על ידי כבלים המונעים במנוע נייח, בניגוד לשיטה המסורתית של גרירה על ידי סירה. לצורך בניית האתר נחפר במקום אגם מלאכותי בשטח 50 דונם. מאז פתיחת האתר נערכו במקום רוב אליפויות ישראל בסקי מים.
בחודש מאי, 2005, נערכה בעין גב שבכנרת, אליפות ישראל בסקי מים בגרירת סירה, לראשונה מזה 25 שנה.
ליאור סופר זכה 4 פעמים באליפויות העולם בשנים 2014-2017 וגיא פירר זכה בשנת 2016. אורי בוז'ו ומשה גנזי זכו מספר פעמים באליפויות אירופה.
Blinding Lights
"Blinding Lights" הגיע בשיאו למקום הראשון בכ-34 מדינות, כולל ארצות הברית וקנדה, שם היה לשיר החמישי של דה ויקנד שהגיע למקום הראשון במצעדי הבילבורד הוט 100 והקנדה הוט 100, למשך ארבעה ושבעה שבועות בהתאמה. השיר היה לשיר הראשון של דה ויקנד שהגיע למקום הראשון בגרמניה למשך עשרה שבועות, בבריטניה למשך שמונה שבועות, ובאוסטרליה למשך 11 שבועות. זהו הסינגל המצליח ביותר של דה ויקנד בעולם עד כה, תוך שהוא מחזיק בשיא של מספר השבועות הרב ביותר בחמישייה הפותחת והעשירייה הפותחת של הבילבורד הוט 100.
לשיר שלושה רמיקסים רשמיים: אחד של הלהקה האלקטרונית כרומטיקס, אחד של הרכב הדאנס האלקטרוני מייג'ור לייזר, ואחד בהשתתפות הזמרת-יוצרת רוסליה.
רקע וקידום
לאחר הפסקה של חמישה חודשים מהרשתות החברתיות, דה ויקנד חזר להפעיל את האינסטגרם שלו ב-20 בנובמבר 2019 והוציא הודעה לאחר שישה ימים ב-26 בנובמבר 2019. לפני כן, ביוני 2019, הכריז על פרויקט המכונה Chapter VI. ב-24 בנובמבר 2019 שודרה לראשונה פרסומת של מרצדס-בנץ בטלוויזיה הגרמנית ובה הקליפ של "Blinding Lights", בו דה ויקנד נוהג ברכב שטח של מרצדס-בנץ ומבקש מהמערכת להשמיע את שירו החדש. הגרסה באורך מלא של הפרסומת הוקרנה בבכורה ב-29 בנובמבר, לצד הסינגל. בימים שלאחר מכן הודיע ברשתות החברתיות על חזרתו למוזיקה עם הכיתוב "הנפילה מתחילה מחר בערב" ו"הערב מתחילים פרק פסיכוטי חדש הממיס מוח! בוא נלך!".
במהלך ראיון שערך ג'ם אסוואד ממגזין וראייטי, דן דה ויקנד בניסיונו בעבודה עם הפזמונאי והמפיק השוודי מקס מרטין באומרו: "מקס ואני הפכנו לחברים הכי טובים, אבל אני לא עושה את זה עם אנשים רבים. זה לא שאני לא יכול, אבל שיתוף פעולה הוא מערכת יחסים, זה כמו נישואים, אתה צריך לבנות לזה". בראיון לבילבורד, דה ויקנד הביא את הערכתו למוזיקה של שנות השמונים: "תמיד הייתה לי הערצה לעידן שלפני שנולדתי. אתה יכול לשמוע את זה כבר במיקסטייפ הראשון ששנות השמונים — סוזי והבנשיז, קוקטו טווינס — ממלאים תפקיד כל כך ענק בסאונד שלי. לפעמים זה עוזר לי ליצור צליל חדש ולפעמים זה פשוט מובן מאליו. אני פשוט שמח שהעולם נכנס אליו עכשיו".
מילים והרכב
לאורך כל השיר, דה ויקנד שר על ההתעוררות מחדש של מערכת היחסים ועל חשיבות בת זוגו. הזמר מזכיר גם את העיר לאס וגאס שבנבדה, תוך התייחסות אליה כ"עיר החטאים" בקדם הפזמון.
השיר כתוב בסולם של פה מינור במצב דוריאן עם מפעם Vivace של 171 פעימות לדקה. הטווח הקולי של דה ויקנד משתרע מהצליל הנמוך של F3 לתו הגבוה של C5. מהבתים המדורגים בקנה המידה שלו ועד לפזמון המלא במתח, השיר מציג את ה"מתמטיקה המלודית" והפולנית, לה אחראי מקס מרטין, לפי כריס מולנפי מ-Slate.
וידאו קליפ
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, הועלה לערוץ היוטיוב של דה ויקנד ב-21 בינואר 2020, בקליפ ניתן לראות את דה ויקנד מהלך בעיר גדולה לצלילי השיר, ונראה כי הוא המשך ישיר לקליפ של הסינגל הקודם, "Heartless".
הצלחה
השיר היה לשירו החמישי של דה ויקנד שהגיע לראש מצעד הבילבורד הוט 100. השיר, נכון לנובמבר 2020, יחד עם שירו של פוסט מאלון – "Circles", הוא השיר שבילה את מספר השבועות הגבוה ביותר בהיסטוריית המצעד, כ-39 שבועות. במרץ 2021, השיר נהפך לשיר הראשון בתלודות המצעד ששוהה במצעד בילבורד הוט 100, במשך שנה שלמה, 53 שבועות. באוגוסט 2021, הפך לשיר עם מספר השבועות הרב ביותר במצעד, עם כ-88 שבועות סך הכל. השיר היה לשיר המושמע ביותר בספוטיפיי לשנת 2020, עם קרוב ל-1.6 מיליארד השמעות. מגזין USA Today סיקר את שנת 2020, והעניק את המקום החמישי לשיר ברשימת ״10 השירים הטובים ביותר לשנת 2020״.
בישראל, הגיע השיר למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט ובמצעד הרשמי של גלגלצ. נוסף על כך, זכה השיר במקום הראשון במצעד הפזמונים הבינלאומי השנתי של גלגלצ לשנת 2020.
יחד עם השיר, דה ויקנד הצליח לשבור 4 גינס שיאי עולם בשנת 2020; הרצועה המושמעת ביותר בספוטיפיי לשנת 2020, הרצועה הנמצאת בעשירייה הפותחת במצעד בילבורד הוט 100 האמריקאי הגדול ביותר, הרצועה הנמצאת בחמישייה הפותחת במצעד בילבורד הוט 100 האמריקאי הגדול ביותר, והרצועה הנמצאת במצעד הבילבורד הוט 100 לטווח הארוך. בנוסף, דה ויקנד נהפך לאמן הראשון בהיסטוריה ששוהה במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי בשלוש שנים שונות מאותו האלבום (After Hours), "Heartless" (2019), "Blinding Lights" (2020) ו-"Save Your Tears" (2021)".
האלבום נהפך לאלבום הרביעי הנמכר ביותר בשנת 2020 עם 2 מיליון עותקים שנמכרו ברחבי העולם, כאשר בראש המצעד עומד ליל בייבי עם אלבומו My Turn.
רמיקסים
הרמיקס הרשמי הראשון של השיר הוא בהשתתפות הרכב המוזיקה האלקטרונית כרומטיקס ונכלל במהדורת הדלוקס המקורית של האלבום After Hours ובמיני-אלבום הרמיקסים After Hours (Remixes). רמיקס רשמי שני לשיר מאת הרכב המוזיקה האלקטרונית מייג'ור לייזר יצא לאור ב-15 באפריל 2020.
רמיקס עם רוסליה
רמיקס שלישי, בהשתתפות הזמרת-יוצרת הספרדית רוסליה, יצא לאור ב-4 בדצמבר 2020, לכבוד חגיגות השנה לצאת השיר.
מרד אסירים
מרד אסירים הוא סוג של מהומות ומחאה חברתית שמתרחשות בבתי סוהר. מרד אסירים נחשב לאירוע חריג בפעילות בית כלא, ומערב פעולות מחאה והתנגדות של קבוצת אסירים נגד הנהלת הכלא, הסוהרים או קבוצות אסירים אחרים בניסיון לשנות מצב או להביע אי שביעות רצון.
מרד אסירים יכול לכלול פעילויות לא-אלימות כמו שביתת רעב, אי התייצבות לעבודה או לפעילויות אחרות במסגרת בית הסוהר, סירוב להתייצב לספירה; אך גם פעילויות אלימות וניסיונות להימלט מבית הסוהר.
בתקופת השואה
בתקופת השואה ובמחנות הריכוז של גרמניה הנאצית התרחשו מספר מקרים של מרידות אסירים, לעיתים של שבויים (בעיקר בריטים), לעיתים של אסירים קומוניסטים או יהודים. ב-2 באוגוסט 1943 התרחש מרד במחנה טרבלינקה שהוביל בסופו של דבר לחיסול המחנה. גם במחנה סוביבור התרחשו מספר התקוממויות של האסירים, האחרון באוקטובר-נובמבר 1943. המרד בסוביבור צלח וכ-300 אסירים נמלטו ליער.
בישראל
ב-31 ביולי 1958 נערך מרד אסירים בכלא שאטה, "מרד שאטה". מרד זה, בו נמלטו 66 אסירים ונהרגו שני סוהרים ו-11 אסירים, הביא לטלטלה עזה בשירות בתי הסוהר. טלטלה זו, הובילה לפרישתם של מפקדים בכירים רבים, ובהם נציב בתי הסוהר צבי חרמון.
מספר פעמים אורגנו מרידות אסירים על ידי אסירים ביטחוניים בבתי הכלא הישראליים. באוקטובר 2003 הכריזו אסירים ביטחוניים יהודיים על מרד אסירים. ביולי 2004 פרץ מרד אסירים ביטחוניים בכלא גלבוע, בו נפצע קשה קצין שב"ס משמן רותח שהושלך עליו.. בנובמבר 2004 פרץ מרד אסירות ביטחוניות בכלא השרון.
מקרי מרד אסירים אירעו גם בבתי כלא צבאיים. הבולט שבהם היה מרד של אסירים בכלא שש שפרץ ב-9 באוגוסט 1997.
אלון נוימן (במאי קולנוע)
אלון נוימן (נולד ב-14 במרץ 1969) הוא במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק ישראלי.
ביוגרפיה
אלון נוימן נולד ב-1969 וגדל בראשון לציון. בגיל 12 הצטרף לתוכנית נוער שוחר מדע במכון ויצמן. לאחר כחצי שנה זכה במלגת מחוננים. את שירותו הצבאי עשה במסגרת חיל האוויר.
במשך 20 שנים עבד כמעצב גרפי וארט דיירקטור, בין היתר בתחומי ההיי-טק, החינוך והנדבנות. בשנת 2018 10 נכללו מעבודותיו כמעצב גרפי בספר "איך עושה קופירייטר?".
בשנת 2002 הקים נוימן את נבחרת הקארטינג לנכות בישראל, שהשתתפה בתחרות הבינלאומית ParaKart וזכתה במקום השלישי. נוימן תיעד את התחרות ואת ההכנות לקראתה בסרט הטלוויזיה "3 מאיות השנייה", עוד בטרם נרשם ללימודי קולנוע באוניברסיטה הפתוחה.
פרויקט הגמר שלו היה הסרט הקצר "בכוונה טובה", שזכה בפרס מטעם קרן רותם מוריה. הסרט הוקרן ב-2008 במסגרת פסיטבל "אייקון" ובטלוויזיה, בין היתר בערוץ MGM. סרטו "חרדת שחקים" זכה במקום הראשון בפרס ההומור הבינלאומי בפסטיבל הסרטים "סמייל פילם".
ב-2014 יצא "אנטי וירוס", סרט הפיצ'ר הראשון שלו, סרט מדע בדיוני העוסק באנטי וירוס דיגיטלי לבני אדם במהלך התפרצות מגפה בישראל, שש שנים לפני התפרצות מגפת הקורונה, הסרט הוקרן בפסטיבלי קולנוע ברחבי העולם וזכה בהכרה רחבה ובפרסים. "המלחינה", הפיצ'ר השני שלו כבמאי ומפיק, זכה בשישה פרסים בפסטיבלי קולנוע, כולל בפרס הסרט הבינלאומי בפסטיבל הסרטים אסטי שבאיטליה.
במהלך 2020 נוימן כתב, הפיק, ערך וביים עם הבמאי ויקטור בראון שני סרטים נוספים - "אובססיה" ואת הפיצ'ר השלישי שלו, "תקוע". את "תקוע" צילם נוימן באמצעות סמארטפון, מה שהיה לסרט הישראלי המסחרי הראשון באורך מלא שצולם בטכנולוגיה זו.
ב-2019 ביים מספר פרקים בתוכנית האח הגדול VIP. באותה שנה היה נוימן שותף פעיל בהקמת פורום "יוצרים תרבות שווה" לתמיכה ביוצרים עם מוגבלויות ושילובם בתעשיית הקולנוע. לפרויקט שותפים גם איגוד הבמאים, קרן משפחת רודרמן וקרן גשר, ובמהלך 2021 קיבל הפורום הכרה ממשרד התרבות. הסרט "תקוע" יצא במהלך 2022.
נוימן הוא בוגר קורס לקטורים של קרן מקור ואיגוד הבמאים בחסות משרד התרבות והספורט. פועל במסגרת איגוד התסריטאים, מלמד קולנוע והיסטוריה של הקולנוע בבתי ספר, חבר באיגוד הבמאיות והבמאים וחבר בהאקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
הוא מייסד ובעלים של קבוצת DonkeyShot Film - קולקטיב של יוצרי קולנוע וטלוויזיה, שמטרתה לקדם ולחזק את הקולנוע העצמאי של ישראל. הקולקטיב יוצר סרטים עצמאיים בהתנדבות לגופים ועמותות, וסרטים קצרים לתחרויות בארץ וברחבי העולם, בשיתוף עם הסטודיו למשחק מול מצלמה "אימפרו" ועם מתנדבים מהתחום ותורמים מהציבור.
ריחוק הנזק
סוגיית ריחוק הנזק במסגרת פקודת הנזיקין
ס׳ 64 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש], תשכ"ח-1968 (להלן: "פקודת הנזיקין") קובע כי תובע יהא זכאי לפיצוי רק אם אשמתו של הנתבע גרמה סיבתית לנזק. לשם כך, יש להוכיח קשר סיבתי עובדתי וקשר סיבתי משפטי. הדיון בסוגיית ריחוק הנזק ממוקם במסגרת שאלת הקשר הסיבתי המשפטי, כפי שנקבע ב-ס׳ 76 לפקודת הנזיקין.
לצורך הדיון בשאלת ריחוק הנזק, יש תחילה להבחין בין נזק ראשוני לנזק שניוני. הצורך בהבחנה עולה, בין השאר, באירועים נזיקיים המורכבים ממספר התרחשויות עובדתיות. לדוגמה, מקרה בו ראובן צועד ברחוב ומועד עקב ליקוי בדרך, שנגרם בגין התרשלות העירייה. בעקבות הנפילה, נשמט מידיו אגרטל יקר ערך שהיה שייך לחברו - שמעון. עקב הצורך בפיצוי שמעון על אובדן האגרטל, שוקע ראובן בחובות רבים, מאבד את ביתו, שהיה ממושכן, אשתו עוזבת אותו, וילדיו נאלצים להפסיק לימודיהם באוניברסיטה, מה שמוביל לפגיעה בעתידם המקצועי. השימוש במבחן ריחוק הנזק נעשה בשלב שלאחר קביעת אחריותה של העירייה בגין רשלנותה ונועד להתמודד עם השאלה - על אילו נזקים מבין הנזקים שנגרמו לראובן תחוב העירייה בפיצויים.
כללי ריחוק הנזק עוסקים בקשר הסיבתי המשפטי בין אשם הנתבע, לנזקים שניוניים שהתפתחו עובדתית מן הנזק הראשוני.
ההבחנה בין שאלת ריחוק הנזק לשאלת הקשר הסיבתי המשפטי
יש להבחין בין הקשר הסיבתי המשפטי, הבוחן את הקשר בין האשם לבין הנזק הראשוני שנגרם, ומהווה תנאי להטלת אחריות על הנתבע בגין אותו נזק, לבין סוגיית ריחוק הנזק, שבוחנת על אילו נזקים יחוב הנתבע מתוך כלל הנזקים שנגרמו עובדתית כתוצאה מאשמו. בעוד שהקשר הסיבתי דורש קיום קשר מדעי-פיזי-אנליטי בין המעשה לבין הנזק, דורש מבחן ריחוק הנזק קרבה טבעית ולוגית בין השניים ומגדיר נזק רחוק מדי כנזק שאינו בר-פיצוי.
המונחים של קשר סיבתי וריחוק נזק, משמשים בפסיקה בערבוביה, אף על פי שנדונים בסעיפים נפרדים בפקודת הנזיקין, ס׳ 64 ו-ס׳ 76 בהתאמה. ההבדל בין השניים הוא כי הקשר הסיבתי בין האשם לנזק הוא תנאי להטלת אחריות בגין אותו נזק, וקרבת הנזק, היא תנאי לפיצוי כספי בגינו.
פרופסור ישראל גלעד מאבחן את היחס בין הקשר הסיבתי לריחוק הנזק בכך שכללי הקשר הסיבתי משתרעים על התחום שמן האשם עד לנזק הראשוני שנבע ממנו, בעוד שכללי ריחוק הנזק חובקים את התחום המשתרע מגרימת הנזק ואילך. משום שקרבת הנזק היא תנאי לפיצוי כספי בגין הנזק, היא מהווה תנאי מצטבר לקיום קשר סיבתי. ההבחנה היא בין עצם קיומה של אחריות בגין תהליך גרימה נתון (קשר סיבתי) לבין תחום הנזקים המכוסים על ידי אותה אחריות (מידת ריחוק הנזק).
התפיסה כולה לגבי ריחוק הנזק היא כזו, המניחה שאחריות המזיק הוכחה, ונותר כעת רק לקבוע על אילו מן הנזקים תוטל אחריות. אם הנזק שנתבע פיצויו הוא נזק שניוני, שהתרחב מהנזק הראשוני, השאלה שתכריע האם תוטל אחריות היא שאלת ריחוק נזק. ריחוק הנזק מבקש לבדוק לאיזה טווח משתרעת האחריות מבחינת היקפו של הנזק שנגרם לניזוק ובמילים אחרות, בגין אילו מנזקיו יזכה הניזוק לפיצוי כספי מהמזיק.
מטרתו של מבחן ריחוק הנזק
לשם קבלת פיצוי בגין הנזקים השניוניים, הכרחי להוכיח את קרבתם לאירוע הנזק. זאת אנו למדים מ-ס׳ 76(1) לפקודת הנזיקין, הקובע שפיצוי יינתן "רק בשל אותו נזק שעלול לבוא באורח טבעי במהלכם הרגיל של הדברים ושבא במישרין מעוולת הנתבע".
הבחנה בין נזק קרוב לנזק מרוחק
פרשנותו שלס׳ 76(1) נדונה בבית המשפט בעת שעלתה שאלת המבחן שאומץ לשם הבחנה בין הנזקים הקרובים ובני הפיצוי, לבין הנזקים הרחוקים, בגינם לא ייפסק פיצוי. שתי האלטרנטיבות הם מבחן הישירות ומבחן הצפיות, שהתפתחו במשפט האנגלי-המקובל (להלן).
מבחן הישירות
פסק-דין Polemis, שניתן באנגליה ב-1921 קבע את מבחן הישירות, שקנה לו מהלכים והיווה את ההלכה המקובלת במשפט האנגלי במשך שנים רבות.
עובדות המקרה: אונייה עגנה בנמל לצורך פריקת מטען. בשעת הפריקה, הפיל אחד העובדים קרש לבטן האונייה. כתוצאה מכך, נוצר ניצוץ, שהצית אדי דלק שנפלטו מפחים שאוחסנו באונייה. ההצתה הביאה לפיצוץ והאונייה נשרפה כליל.
ההכרעה: בית הלורדים קבע שעצם הפלת הקרש על ידי העובד היא התרשלות וקוימו כל יסודותיה של עוולת הרשלנות, אולם כל ההתרחשות שקרתה בפועל בעקבות הנפילה הייתה בלתי צפויה. עם זאת, נאמר עוד, כי מרגע שנקבע כי הייתה רשלנות, הרשלן יהיה אחראי על כל נזק שהוא תוצאתה הישירה, לרבות נזק בלתי-צפוי. כלומר, היקף הנזק נבדק במבחן הישירות. אם נקבע שהתוצאה היא תוצאה ישירה, הרשלן יחוב בפיצויים בגין כולה. עוד נקבע, כי נזק ייחשב ישיר אם נגרם כתוצאה פיזית ומיידית של ההתנהגות, גם אם היה בלתי-צפוי. מסיבה זו, הוטלה אחריות על שוכר האונייה גם בגין ההצתה ושריפת האונייה, שנחשבים נזק שניוני, הנובע מהנזק הראשוני שהוא הפלת הקרש.
עולה מהדברים כי על הדיון בשאלת קיום או היעדר הצפיות הסבירה לגבי הנזק להתקיים בשלב שלפני כן, של הקביעה האם המעשה היה רשלני. אך מרגע שנמצא שהמעשה אכן רשלני, שאלת החיוב בגין נזקים מסוימים, שנגרמו בעקבותיו, תלויה רק בהיותם תוצאה ישירה של המעשה. במילים אחרות, נזק נחשב קרוב אם הוא תוצאה ישירה של האשם - משמע נובע ממנו בטבעיות ובמישרין, ללא התערבותו של כוח או גורם נוסף.
צפיות ביחס לתהליך הגרימה
הלכת Polemis שונתה לאחר כ-40 שנה, בפסק-דין The Wagon Mound, בו התנערו השופטים ממבחן הישירות ויישמו תחתיו את מבחן הצפיות לצורך קביעת חבות בגין נזק מאוחר, בין השאר משום שנחשב פשוט, נכון וצודק יותר.
עובדות המקרה: אונייה עמדה במבדוק לצורך תדלוק. תוך כדי תדלוקה, דלף נפט רב לים עקב התרשלותו של רב החובל. דליפת הנפט הביאה בסופו של דבר להצתת המבדוק.
ההכרעה: לכאורה, לפי מבחן הישירות, היה על בית הלורדים לקבל את התביעה, מאחר שמדובר בתוצאה ישירה של רשלנות רב החובל. אולם, בית הלורדים הפך את הלכת Polemis, תוך שקבע כי מבחן הישירות היה מוביל לתוצאה שאינה צודקת ובלתי-סבירה. אירוע הנזק לא היה בגדר הצפיות הסבירה, משום שנפט לא בוער על פני מים, ועל המזיק לחוב רק בגין מעשה שהיה צריך לצפותו. כלומר, המבחן החדש הוא מבחן הצפיות, שבהתאם לו, נזק נחשב קרוב אם אדם סביר יכול היה לצפות את תהליך גרימתו.
צפיות ביחס לסוג הנזק ותוצאתו
בפסק הדין שני שניתן בעניין The Wagon Mound אומץ מבחן הצפיות, אולם נקבע בו שהצפיות צריכה לחול לגבי סוג הנזק ותוצאתו, להבדיל מצפיית תהליך גרימת הנזק.
הלכת המשפט האנגלי כיום
כיום, המבחן המקובל באנגליה הוא מבחן הצפיות המוחל גם על תהליך גרימת הנזק, וגם על סוג הנזק. במשפט המקובל קיימת דרישה מוגבלת של צפיית תהליך הגרימה, אך תוכנה וגבולותיה אינם ברורים.
המבחן הנוהג בישראל
בארץ, על אף שלמעשה מבחן הישירות נתמך בלשונו של ס׳ 76(1) לפקודת הנזיקין, אומץ מבחן הצפיות בהתאם להלכת רינגר (להלן), והוחל על סוג הנזק בלבד. על כן, למשל, די בצפיית נזק גוף כלשהו, בכל דרך, כדי שתקום למזיק חבות כלפי כל נזקי הגוף להם גרם.
פקודת הנזיקין [נוסח חדש], תשכ"ח-1968
(1) סבל התובע נזק, יינתנו פיצויים רק בשל אותו נזק שעלול לבוא באורח טבעי במהלכם הרגיל של הדברים ושבא במישרין מעוולת הנתבע הוראת ס׳ 76(1) לפקודת הנזיקין מסדירה את נושא ריחוק הנזק. הכלל שנקבע בסעיף נוגע להיקף האחריות ונועד להגביל את חובת המזיק לתשלום פיצויים. בהתאם לאמור בו, ניתן לפסוק פיצויים רק בשל נזק שיכול לבוא באורח טבעי, במהלכם הרגיל של הדברים ושבא במישרין מעוולת הנתבע. נזק שנחשב מרוחק מדי לא יזכה את התובע בפיצויים בגינו. ההגבלה האמורה חלה על היקף האחריות בלבד ועל סעד אחד בלבד - פיצויים. הסעיף מניח כי כבר הוכח שמתקיימים כל יסודותיה של העוולה ונותר רק לקבוע את מידת האחריות לצורך קביעת שיעור הפיצויים.
המבחנים המשמשים לצורך קביעת מידת קרבתו של נזק
כפי שנראה לעיל, מופיעות בפסיקה מספר אפשרויות פרשניות למבחנים שמאמץ הסעיף.
פיתוחים פסיקתיים בבית המשפט העליון
בישראל, כאמור, נראתה מחלוקת בפסיקה באשר לפרשנות ס׳ 76(1) לפקודה.
עובדות המקרה: אדם פגע באמצעות רכבו בילד בן שנתיים וגרם לו לשבר בזרועו. במסגרת הטיפול שניתן בבית החולים, לא הזריקו הרופאים לילד זריקת אנטי-טטנוס, משום שסברו שאין בכך צורך, היות שדובר בשבר סגור. כעבור מספר ימים, התפתח נמק באזור השבר, דרך הנמק חדרו חידקיי טטנוס לגופו של הילד וגרמו למותו.
ההכרעה: בית המשפט דחה בפירוש את הלכת Polemis והחיל את מבחן הצפיות ביחס להליך הגרימה, בדומה להלכה האנגלית בפסק-דין The Wagon Mound.
בעניין זה המשיכה להתפתח המחלוקת באשר לסוג הצפיות הנדרש.
עובדות המקרה: אדם נפגע בגבו בתאונת דרכים. כתוצאה מהפגיעה ובשל רגישות נדירה שהייתה לו, התפתח גידול סרטני במקום הפגיעה. הניזוק תבע פיצוי מהמזיק גם על נזק זה. על פניו, מהווה הגידול הסרטני תוצאה ישירה של הנזק הראשוני - הפגיעה בגב עקב התאונה. אולם, היות שמקרים מסוג זה הם נדירים, נחשב הנזק כבלתי-צפוי. מסיבה זו, קריטית שאלת פרשנותו שלס׳ 76 לפקודה, לגבי המבחן אותו אימץ הסעיף.
ההכרעה: בית המשפט אימץ את מבחן הצפיות, אולם, להבדיל מאנגליה, החיל את הדרישה ביחס לסוג הנזק ולא ביחס לתהליך גרימת הנזק. יוצא מכך שכל נזק שניוני מאותו סוג, שהתפתח מהנזק הראשוני, ייחשב כבר פיצוי, גם אם טיבו, תהליך גרימתו והיקפו היו בלתי-צפויים לחלוטין. להבחנה זו, בין צפיות סוג הנזק לבין צפיות תהליך גרימת הנזק והיקפו, קיימת משמעות מרחיקת לכת לעניין "הלכת הגולגולת הדקה" (חולשתו המיוחדת של התובע), שהרי אז אין צורך לדון בצפיות היקף הנזק והליך גרימתו עקב הרגישות המיוחדת, שכן מה שבוחנים הוא צפיית סוג הנזק בלבד.
בפסק דין זה ריכך בית המשפט העליון את ההלכה שנקבעה בפסק-דין רינגר.
עובדות המקרה: עורך דין מעד על אבן שפה שהושארה על המדרכה, נפל, ונפגע בידו. כשש שנים לאחר האירוע, הוא טיפס על סולם, כאשר תקף אותו כאב פתאומי בידו הפגועה וגרם לנפילתו. כתוצאה מאותה נפילה אחרונה, נפגע עורך-הדין בברכו.
ההכרעה: בהתאם להלכת רינגר, לכאורה נחשב גם הנזק שנגרם לברך כנזק בר-פיצוי, לצד הנזק שנגרם ליד, משום ששני הנזקים נופלים תחת אותה הקטגוריה של נזק גוף. אולם, בית המשפט התעלם מהלכת רינגר, וקבע כאן שתהליך הגרימה הוא בלתי-צפוי, עקב המרחק בזמן ובמקום מאירוע הנזק הראשוני. קביעה זאת, בנוסף לשיקולי צדק והוגנות, הובילה להחלטה כי אין לפצות את הניזוק. כלומר, בית המשפט קבע שצפיית תהליך גרימת הנזק מהווה שיקול רלוונטי במסגרת מבחני ריחוק הנזק.
בעניין זה בלט בחשיבותו ההבדל בין הקביעה כי מבחן הצפיות חל על סוג הנזק, לבין הקביעה כי המבחן חל על תהליך גרימתו. נקבע שם כי לגבי נזק ראשוני, יש להוכיח במסגרת ביסוס הקשר הסיבתי המשפטי גם את תהליך הגרימה, זאת בניגוד להלכת רינגר, לפיה כשמדובר בנזק שניוני, כל שצריך להוכיח הוא את צפיית סוג הנזק.
עובדות המקרה: זריקת הרדמה שקיבלה ילדה במהלך טיפול שיניים שיגרתי, אצל רופא מתנדב, גרמה לה לנזק מוחי קשה, ולשיתוק בגפיים. התוצאה הצפויה עקב שימוש בזריקה כגון זו הייתה נמנום קל וסחרחורות. הנזק המוחי הקשה היה, אפוא, בלתי-צפוי.
ההכרעה: בית המשפט קבע שרופא השיניים התרשל וכי קיים קשר סיבתי עובדתי בין ההתרשלות לבין הנזק. השאלה העיקרית בפסק הדין התעוררה בשדה הקשר הסיבתי המשפטי, משום שתהליך הגרימה במקרה דנן לא ניתן היה לצפייה, ואילו סוג הנזק כן. סיווג השיתוק כנזק ראשוני היה מוביל, אם כן, לאי-חיובו של רופא השיניים בפיצוי בגין השיתוק שנגרם לילדה. הבעייתיות בגישתו של השופט אור, היא כי הנזק השניוני, כפי שהגדיר אותו כאן, לא נגרם במסגרת תהליך גרימה מובחן, כפי שנדרש לשם הגדרת נזק כשניוני, אלא במסגרת אותו הליך שגרם לנזק הראשוני.
עובדות המקרה: אדם נפגע בתאונת דרכים עצמית וסבל משברים ברגליים. עוד בטרם הספיק להגיש תביעה נגד חברת הביטוח שלו ולפני שמצבו הרפואי התייצב כך שהתאפשר לו לחזור לעבודה, נפגע בתאונת דרכים נוספת, בה נהרג. השאלה המרכזית שנדונה בבית המשפט המחוזי הייתה - מי מבין שתי חברות הביטוח הנתבעות - זו של המנוח, או זו של הנהג שגרם לתאונה השנייה - אחראית לנזק בגין אובדן כושר ההשתכרות של המנוח בתקופה שבין התאונה השנייה למועד המשוער של תום תוחלת חיי עבודתו.
ההכרעה: בית המשפט העליון, מפי השופטת ש' נתניהו, אישר כי שאלת היקף הנזק לו אחראי המזיק נקבעת באמצעות שימוש במבחן הצפיות, כך שהמזיק אחראי רק לאותו הנזק שצריך ויכול היה לצפות. אמנם הועלתה שאלת רלוונטיות מבחן הצפיות בנוגע לעילות נזיקיות במשטרי אחריות חמורה או מוגברת (למשל חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים), אך השאלה הושארה בצריך עיון, משום שלא היה כאן קושי להגיע למסקנה שהנזק המדובר לא היה רחוק מדי. בנוסף, מציינת השופטת נתניהו, כי שאלת הסיבתיות המשפטית, שבתוכה נכללת סוגיית ריחוק הנזק, בניגוד לשאלת הסיבתיות העובדתית, היא שאלה מובהקת של מדיניות משפטית, שמטרתה לתחום את גבולות האחריות בנזיקין. מטרתו של מבחן ריחוק הנזק היא לצמצם את סוג הנזק והיקפו ולברור מתוך כלל הנזקים את הנזקים להם יחוב המזיק באחריות.
עובדות המקרה: התובעת נפצעה בתאונת דרכים, אושפזה בבית חולים ולאחר מכן הועברה לשיקום. לאחר התאונה, קפצה התובעת מקומה רביעית, בניסיון להתאבד. היא הגישה תביעה בגין נזקי הגוף שנגרמו לה כתוצאה מהתאונה, ובהם כללה את הנזקים שנגרמו לה עקב ניסיון ההתאבדות. שאלת הזכאות לפיצוי בגין הנזקים שנגרמו עקב ניסיון ההתאבדות נדונה במסגרת סוגיית ריחוק הנזק.
ההכרעה: בית המשפט המחוזי קיבל את התביעה וחייב את הנתבעת לפצות את התובעת בגין כל נזקיה. ניסיון ההתאבדות הוגדר כנובע מהנכות שנגרמה לתובעת בעקבות התאונה וכהתפתחות טבעית שלה. מעניין לראות כיצד בפסק-דין זה, השופט אור, בשונה מחוות דעתו המאוחרת בפסק-דין קליפורד, אינו מתעלם מתהליך הגרימה, ומחיל עליו את מבחן הצפיות, במסגרת המבחנים לקביעת ריחוק הנזק.
פסיקת בתי המשפט המחוזיים
עובדות המקרה: ילדה כבת ארבע נפגעה על ידי מכונית צבאית בדרכה מגן הילדים. כתוצאה מהתאונה, סבלה הילדה מנזקי גוף ואושפזה בבית חולים למשך ארבעה ימים. הילדה והוריה הגישו תביעה לתשלום נזקי התאונה כנגד נהג הרכב וכנגד המדינה. פסיכיאטר מומחה, שמונה על ידי בית המשפט, קבע לילדה התובעת 10% נכות, המורכבים בחלקם מאיחור התפתחותי מולד, שאינו קשור כלל לתאונה, וחלקם מנזקי השפעה סביבתית, שנובעת מהתנהגות הוריה בעקבות התאונה.
ההכרעה: בפסק-הדין נקבע כי יש לנהוג זהירות מפני הרחבת מבחני הסיבתיות, בייחוד במציאות הקשה של תאונות דרכים הפוגעות באחוז ניכר של האוכלוסייה וכן כאשר בנטל הפיצוי נושאת קופת הציבור. כלומר, ביהמ"ש מיישם את מבחני הסיבתיות המשפטית בהתאם למדיניות המשפטית הרצויה.
לא ברור מפסק-הדין כיצד יושם מבחן ריחוק הנזק ומדוע נקבע שהנזק שהוסב על ידי ההורים נחשב רחוק מדי מכדי לייחסו למזיק. עם זאת, מפנה בית המשפט להלכת רינגר, שם, כאמור, נקבע כי יוחל מבחן הצפיות לעניין סוג הנזק.
עובדות המקרה: אדם נפצע בתאונת דרכים, אשר בעקבותיה הפך לנכה ובעל קשיי ניידות. אשת התובע הפעילה משפחתון, אותו ניהלו השניים במשותף. עלתה בפסק-הדין השאלה - האם הנזק שנגרם לניהול המשפחתון נחשב קרוב מספיק לצורך פסיקת פיצוי בגינו.
ההכרעה: בית המשפט המחוזי קבע כי המשפחתון מהווה עסק שלתובע הייתה נגיעה ישירה אליו. על כן, יש לראות את הנזק לניהול המשפחתון כנזק שנגרם באורח טבעי ובמהלכם הרגיל של הדברים, כאמור ב- ס׳ 76(1) לפקודת הנזיקין. כמו כן, הוזכרה כאן המחלוקת, שטרם הוכרעה בפסיקה עד לשלב זה, בין מבחן הצפיות למבחן הסיכון. אך גם כאן לא עלה, בסופו של דבר, הצורך להכריע בין שני המבחנים והתאמתם למשטר אחריות מוחלטת, משום שנקבע שגם בהתאם למבחן הסיכון, הנזק האמור הוא נזק בר-פיצוי.
חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה-1975
מקום בו עולה תדירות בישראל סוגיית ריחוק הנזק הוא במקרים של נזק הנגרם עקב תאונת דרכים. לדוגמה, אדם נפגע בתאונת דרכים ובדרך לבית החולים, פוגע ברק באמבולנס שהסיע אותו. בבית החולים, הוא מקבל זריקה, שכתוצאה ממנה נגרם לו זיהום קשה. על אילו מהנזקים המתוארים תחוב חברת הביטוח בפיצוי? פיצויים עקב נזקי תאונות דרכים מוסדרים באמצעות חוק מיוחד: חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (להלן: "חוק הפלת"ד").
4. (א) על זכותו של נפגע לפיצוי על נזק גוף יחולו הוראות סעיפים 19 עד 22, 76 עד 83, 86, 88 ו-89 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש] (להלן - פקודת הנזיקין), ואולם - ... §4(א) לחוק הפלת"ד הוא ההוראה המקבילה להוראתס׳ 76(1) בפקודת הנזיקין, שלמעשה מפנה ישירות אל ההסדר בפקודת הנזיקין העוסק בריחוק הנזק ומאמצת אותו לחלוטין. מכאן, לכאורה, עולה כי ההסדר בשני החוקים זהה. עם זאת, ישנו הבדל חשוב בין שני החוקים, הנובע מהוראת ייחוד העילה ב-§8 לחוק הפלת"ד.
הוראת ייחוד העילה
<blockquote style="border: 1px solid blue; padding: 2em;"> 8. (א) מי שתאונת דרכים מקנה לו עילת תביעה על פי חוק זה, לרבות תביעה על פי ביטוח כאמור בסעיף 3(א)(2) ובסעיף 3(ד) לפקודת הביטוח, לא תהיה לו עילת תביעה על פי פקודת הנזיקין בשל נזק גוף, זולת אם נפגע בתאונה שנגרמה על ידי אדם אחר במתכוון. הוראת ייחוד העילה מציבה מחסום בפני נפגע בתאונת דרכים מהגשת התביעה נגד האחראים לה לפי פקודת הנזיקין ומפנה אותו לתבוע נזקיו בהתאם לחוק הפלת"ד, מהחייבים על-פיו בלבד: הנהג, בעל הרכב, המחזיק בו והמבטח. הרציונל שעומד מאחורי הוראה זו הוא פישוט ההליכים המשפטיים עבור נפגעים ומניעת ריבוי צדדים למשפט.
בהתאם לפרשנות בית המשפט העליון להוראה זו, המחסום שהיא מהווה פועל גם כנגד תביעות של נפגע בתאונת דרכים בגין נזקים נוספים ואחרים שנגרמו לו, כתוצאה מרשלנות רפואית של מי שטיפל בו בעקבות התאונה, ללא קשר למרחק בזמן ובמקום מאירוע התאונה ולמידת הרשלנות - כלומר נזקים שניוניים. הנפגע יכול לצרף את נזק נוסף זה לתביעתו כנגד החייבים על-פי חוק הפלת"ד בלבד. הוראה זו גם שוללת את זכות הנתבעים על-פי חוק הפלת"ד לחזור אל המזיקים האחרים בתביעת שיפוי או השתתפות, כך שנוצר פטור מלא מאחריות לכל החייבים על-פי פקודת הנזיקין, שהיו אחראים לגרימת התאונה, הן ישירות והן בעקיפין. הלכה זו נקבעה בפרשת אכרם חוסיין.
עובדות המקרה: הולך רגל נפצע ברגלו בתאונת דרכים. הוא נותח בבית החולים ומצבו התדרדר, עד כדי קטיעת רגלו. מבטח הרכב, שנתבע על-פי חוק הפלת"ד, ביקש להגיש הודעת צד ג' לרופא ולבית החולים.
התנגשות הוראת ייחוד העילה עם עיקרון ריחוק הנזק
על-פי הפרשנות המוצגת לעיל, מתנגשת הוראת ייחוד העילה בעיקרון הקשר הסיבתי וכן פוגעת בעיקרון ריחוק הנזק. כפי שנראה בפרשת חוסיין, הפסיקה פטרה באמצעות הוראת ייחוד העילה גם את האחראים ברשלנות רפואית לכל נזק גוף, או החמרתו, במהלך טיפולם בנפגע, ללא קשר למידת רשלנותם, לסוג הנזק הראשוני והשניוני ולחלוף הזמן.
במאמרו "נזק גוף שראשיתו בתאונת דרכים וסופו ברשלנות רפואית" שהתפרסם בביטאון לשכת עורכי הדין בישראל - "הפרקליט", קורא עו"ד שמואל מורד, מרצה במכללה האקדמית בנתניה ומנהל מחלקת התביעות בחברת הביטוח "אבנר", לבטל את הוראת ייחוד העילה. זאת לאור החסינות שיוצרת ההוראה למזיקים שאינם נכללים בחוק הפלת"ד, הסתירה שבה היא עומדת ביחס להוראות יסוד בדיני הנזיקין (בין השאר עיקרון ריחוק הנזק) והאפקט ההפוך שנוצר בעקבותיה, של ריבוי התדיינויות מזיקים שונים, בניסיון להוכיח שבתאונה הנדונה היה מעורב רכב ולכן היא מהווה "תאונת דרכים".
תחולת מבחני ריחוק הנזק על חוק הפלת"ד
עובדות המקרה: התובע נפגע בתאונת דרכים ונחבל ברגליו. מומחה לאורתופדיה, שנתמנה מטעם בית המשפט, קבע לו נכות בשיעור של 19% בגין הפגיעה ברגליו ובנוסף, נכות "קוסמטית" בגין הצלקות הניתוחיות שהוסבו לו. עם זאת, התובע לא היה אדם בריא גם לפני התאונה וסבל ממגבלות נוספות-מולדות בתחום האורתופדי, בשיעור של 44%, וכן מפיגור שכלי קל עד בינוני. בעקבות התאונה, עבר התובע לשהות במוסד סיעודי המיועד לקשישים, חרף גילו הצעיר יחסית, שם גם ביקש להישאר. הנתבעים, לעומת זאת, סברו כי לא מוטלת עליהם חובה משפטית לשאת בהוצאות שהותו שם.
ההכרעה: לדברי בית המשפט המחוזי, אין בכוחם של כללי ריחוק הנזק כדי לגרוע מהחבות בגין הנזק הראשוני, אך הם יכולים להרחיבה לעבר נזקים נוספים, הקרובים לנזק הראשוני. התפיסה המובעת כאן שונה מהתפיסה המקורית של כלל ריחוק הנזק כמקטין את אחריות הנתבע. תפיסה זו הולמת את המצב כיום, שבו כלל ריחוק הנזק משמש בפועל להגדלת אחריות הנתבע, ולא להקטנתה ותיחומה.
לגבי מבחן הצפיות, העוסק בסוג הנזק, נאמר כאן כי אין בו תועלת כאשר עוסקים במשטר אחריות מוגברת, כשל חוק הפלת"ד. החוק עוסק כולו בנזקי גוף ועל כן, הופך בו במקום כל נזק גוף הנדון בתביעה בהתאם לו לנזק קרוב.
עובדות המקרה: המבקש נפגע בתאונת דרכים, סבל מחבלה קשה בשורש כף יד ימין, ונזקו הוחמר עקב רשלנות רפואית. התובע טען, כי גם אם ההחמרה במצבו של הנתבע נובעת מרשלנות רפואית, הרי שיש לתבוע את הפיצוי על הנזק שנגרם כתוצאה ממנה במסגרת תביעה על-פי חוק הפלת"ד. ההכרעה: בית המשפט פסק, בהתאם להלכת אכרם חוסיין, כי לפי הוראת ייחוד העילה ב-§8(א) לחוק הפלת"ד, נשללת מנפגע שיש לו עילה על-פי חוק הפלת"ד כל עילה על-פי פקודת הנזיקין בשל אותו נזק. זהו הכלל גם כאשר מדובר בהחמרת נזק עקב טיפול רפואי רשלני.
עובדות המקרה: התובע נפגע בתאונת דרכים ונותח ברגלו. הוא הגיש תביעה על-פי חוק הפלת"ד, שניתן בה פסק-דין. כשנה לאחר מכן, הוא נותח שוב בגלל החמרה במצב רגלו ונגרם לו נזק עקב הניתוח. התובע תבע בגין הנזק שנגרם בשל הניתוח על-פי פקודת הנזיקין, אך בית המשפט המחוזי קיבל את בקשת הנתבעים לדחות את התביעה על הסף, לאור הוראת ייחוד העילה בחוק הפלת"ד.
ההכרעה: ערעור התובע על פסק דינו של בית המשפט המחוזי התקבל על ידי בית המשפט העליון. נפסק שם שלמרות הוראת ייחוד העילה, כשעילה על-פי חוק הפלת"ד לא עומדת יותר לנפגע, כיוון שמוצתה בפסק-דין סופי, אין הצדקה לשלול ממנו עילת תביעה על-פי דיני הנזיקין הכלליים בגין נזק שנגרם לו לאחר מכן.
ריחוק הנזק בדין הישראלי - סיכום
מהמקרים המתוארים לעיל עולה, כי מגמת בית המשפט העליון בסוגיית ריחוק הנזק היא אימוץ מבחן הצפיות לגבי סוג הנזק, לצורך בחינת שאלת ריחוק הנזק. עם זאת, בפסקי דין העוסקים בחוק הפלת"ד, נראית התלבטות מסוימת באשר להתאמת מבחן הצפיות לחוק שמתבסס על משטר של אחריות חמורה ועוסק בסוג אחד בלבד של נזקים - נזקי גוף.
היבטים רלוונטיים בהצעת חוק דיני ממונות
הצעת חוק דיני ממונות (הקודיפיקציה) עתידה להחליף 17 חוקים קיימים מתוך החקיקה האזרחית בישראל, ובהם גם את פקודת הנזיקין. במסגרת ההצעה, מוחלף ס׳ 76(1) בסעיפים 455 ו-458, תחת הכותרת - מטרת הפיצויים ומבחן ריחוק הנזק: <blockquote style="border: 1px solid blue; padding: 2em;"> פיצויים בשל נזק
455. הנפגע זכאי לפיצויים מהמפר בשל הנזק שנגרם לו עקב ההפרה ותוצאותיה.
ריחוק נזק בשל עוולה