cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018)
ירושלים
על מקום במועצת העיר, בה 31 מושבים (מספר המנדטים המקסימלי) התמודדו 19 רשימות:
ירכא
ראש המועצה המקומית ירכא, והיב חביש, ממשיך לכהונה נוספת, לאחר שגבר ברוב של 51.27% (5,195 קולות) על חאתם עטאללה(5).
כאבול
הבחירות לראשות המועצה המקומית כאבול הוכרעו בסיבוב השני, בו ניצח ראש המועצה המכהן סאלח ריאן את אסעד מורשד ברוב של 51.59% (3,662 מול 3,436 קולות).
כאוכב אבו אל-היג'א
ראש המועצה המקומית המכהן של כאוכב אבו אל-היג'א, זאהר סאלח, נבחר לכהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 65.78% (1,509 קולות) מול זיאד אבו אל היג'א(2).
כוכב יאיר צור יגאל
חבר המועצה יובל ארד, ראש סיעת גל (גל), נבחר לראשות מועצת כוכב יאיר צור יגאל לאחר שגבר ברוב של 60.42% (3,199 קולות) על ראש המועצה המכהן, שימי אליאל, ראש סיעת "קהילה אחת" (קא). על 11 המושבים במועצה התמודדו שתי הרשימות שבראשות ארד ואליאל בלבד. סיעת גל זכתה בשבעה מושבים וסיעת "קהילה אחת" זכתה ב-4 מושבים(5).
כסייפה
סאלם אבו רביעה, המכהן כראש מועצה מקומית כסייפה מאז 2000, לא ימשיך לתקופת כהונה נוספת לאחר שנוצח בידי עבד אל עזיז נסאסרה שהשיג רוב של 56.39% (4,218 קולות)(3).
כסרא-סמיע
ראש מועצת כסרא-סמיע נביה אסעד לא התמודד לתקופת כהונה נוספת. יאסר ג'דבאן היה מתמודד יחיד וזכה לאמונם של 96.67% מקולות הבוחרים (2,588 קולות בעד מול 89 נגד). רשימתו של ג'דבאן "אלוחדה" (נא) זכתה בכל 9 המנדטים למועצה בבחירות אלו כשגברה ברוב של 2,565 קולות מול 52 קולות על רשימת "אלאסתקלאל" (נץ) (7).
כפר ברא
ראש המועצה המקומית המכהן של כפר ברא, מחמוד עאסי, ממשיך לכהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 53% (1,173 קולות) מול טארק ריאן (1,040 קולות)(1).
כפר ורדים
ראש מועצה מקומית כפר ורדים סיון יחיאלי הודיע כי לא יתמודד לאחר שתי תקופות כהונה. על ראשות המועצה התמודדו: עופר חלה, יורם איילון, קרן דרוקמן אדיב, עופר כהן ואייל שמואלי.
אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך התמודדו בסיבוב השני אייל שמואלי (26.37%, 788 קולות) ועופר כהן (25.10%, 750 קולות). אייל שמואלי ניצח ברוב של 52.16% (1,351 מול 1,239 קולות).
כפר יאסיף
שאדי זידאן, שהתמודד לראשות המועצה המקומית ללא רשימה, ניצח ברוב של 52.54% (3,585 קולות) את ראש המועצה המכהן עוני תומא(5).
כפר יונה
ראש העיר, אפרים דרעי, המכהן בתפקיד ברציפות מאז 1977, התמודד על כהונה נוספת. מולו התמודדו אלברט טייב, שהכריז על כך כבר בספטמבר 2017, ויו"ר האופוזיציה העירונית שושי כחלון-כידור, שהתמודדה על התפקיד גם ב-2013. הרשימות שהתמודדו היו: הליכוד, הבית היהודי, רשימת יש יום חדש (שושי כחלון כידור), כפר יונה אחת (אפי דרעי), שס-חי, בשביל הכפר (אלברט טייב), בוחרים חינוך ואחדות ישראל.
כפר כמא
ראש המועצה המקומית של כפר כמא, זכריא נאבסו, ימשיך לתקופת כהונה שנייה ברצף, לאחר שניצח את המועמד אסמעיל לבי ברוב של 62.33% (1,357 קולות)(3).
כפר כנא
ראש המועצה המקומית של כפר כנא, מוג'אהד עואודה, לא התמודד לכהונה נוספת. מבין המתמודדים עלו לסיבוב השני יוסף עואודה (30.53%, 4,087 קולות) ועיז אלדין אמארה (23.94%, 3,205 קולות), בעוד המתמודדים הנוספים היו ואסל טאהא (22.41%), עבד אלחכים טאהא (21.14%) ועירפאן ח'טיב (1.98%).
כפר סבא
יהודה בן חמו, אשר נבחר כראש עיריית כפר סבא בבחירות הקודמות, התפטר בפברואר 2018 עקב כתב אישום שהוגש כנגדו ובמקומו מונה צביקה צרפתי שהתמודד על המשך כהונתו. המועמדים היו יובל לוי, ראש סיעת תפו"ח, עילאי הרסגור-הנדין שהתמודד מטעם מפלגת מרצ, הדר לביא, מירית שקד-ברק, יוסי סדבון ורפי סער (המציע לספח לעיר את הוד השרון וזכה לתמיכת מפלגת העבודה).
בתחילת יולי פרש אברהם שיינפיין מהמירוץ והצטרף לרשימתו של יובל לוי. שאולי דור פרש בתחילת אוגוסט והצטרף לצביקה צרפתי. בסוף אוגוסט יאיר אברהם הסיר את מועמדותו לראשות העיר, אך התמודד למועצה עם רשימתו "קול החינוך".
בבחירות למועצה התמודדו רשימות "אור" בראשות מנשה אליאס וש"ס בראשות שמעון פרץ תחת רשימה אחת.
במסגרת רשימת לב של המתמודדת הדר לביא התמודד שחר כהן, המועמד הכי צעיר שהתמודד עד כה במסגרת בחירות לרשויות מקומיות בעודו בן 21.
לאחר הסיבוב הראשון אף מועמד לא חצה את רף ה-40% ולפיכך התקיים סיבוב שני בו ניצח רפי סער את יוסי סדבון ברוב של 53.2% (20,010 לעומת 17,605 קולות).
מספר חברי המועצה הנבחרים עלה בבחירות אלו מ-19 ל-21.
כפר קאסם
ראש עיריית כפר קאסם עאדל בדיר המשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 54.74% (7,570 קולות) מול המועמד אשרף עיסא(1).
כפר קרע
על ראשות מועצת כפר קרע הודיעו על מועמדותם לתפקיד יותר מעשרים מועמדים, בהם ראש המועצה המכהן, חסן עתאמנה, ושתי מועמדות - ברווין עזב מחאמיד וויקטוריה זחאלקה, כאשר בסופו של דבר רק 8 מתוכם התמודדו בקלפי על ראשות המועצה.
לאחר שאף מועמד לא חצה את רף ה-40%, התמודד בסיבוב השני חסן עתאמנה (37.32%, 3,984 קולות) מול פראס בדחי (25.13%, 2,683 קולות).
מספר החברים במועצת כפר קרע בבחירות אלו הוא 13.
כפר שמריהו
בבחירות 2008 ו-2013 לא התקיימו בחירות במועצה מקומית כפר שמריהו עקב התמודדות מועמד יחיד, דרור אלוני, ורשימה אחת (רשימת כפר שמריהו) שהוכרזו כראש המועצה וחבריה, אך בבחירות אלו, לאחר הודעתו של אלוני שלא יתמודד, הכריזו שלושה מועמדים על כוונתם להתמודד: בהם חברת המועצה אניק זבליק, אמירה זוחוביצקי-ברוך וסרג' קורשיא. קורשיא ניצח בבחירות כשקיבל יותר ממחצית הקולות.
על 7 המקומות במועצה התמודדו 3 הרשימות שראשיהן התמודדו על רשות המועצה. רשימת "עצמאות הכפר בראשות סרג' קורשיא" (עצ) זכתה ב-3 מנדטים ורשימות "מצפן לכפר בראשות אניק זבליק" (קן) ו"הכי טוב לכפר בראשות אמירה זוכוביצקי ברוך" (לב) שכו בשני מנדטים כל אחת.(1)
כפר תבור
ראש המועצה יוסף דולה הודיע שלא יתמודד שוב. על ראשות המועצה התמודדו שקד גולדמן, עודד הלפרין (רשימת "עתיד מסחה"), אלי גבאי, חנה לוי-אטלי ואיריס הרינג.
על 9 המקומות במליאת המועצה התמודדו 5 רשימות. רשימת עתיד מסחה בראשות עודד הלפרן (ד) זכתה ב-4 מנדטים, רשימת מושבה עם נשמה בראשות שקד גולדמן (א) זכתה ב-3 מנדטים, רשימת כפר אחד (נ) זכתה בשני מנדטים ורשימות למען הקהילה (ה) ולב התבור (לב) לא זכו באף מנדט.(3)
כרמיאל
ראש העירייה המכהן מזה 30 שנה, עדי אלדר, הודיע כי לא יתמודד לכהונה נוספת. על ראשות העירייה התמודדו :משה קונינסקי, גיורא צ'שקין, רותם בז'רנו, רותם ינאי מהבית היהודי ורינה גרינברג מישראל ביתנו.רותם בז'ירנו שהיה חבר בסיעת "מהפך" בראשות משה קונינסקי, הודח על ידי יושב ראש האופוזיציה וסיעת "המהפך" ( לימים נקראה "רק"), משה קונינסקי, באוקטובר 2016, לבחירות 2018 התמודד בז'רנו בתור יו"ר סיעת "דף חדש".
למועצת העיר התמודדה רשימה יהודית-ערבית בשם "קשת כרמיאל צדק חברתי".
להבים
ראש מועצת להבים הוותיק אלי לוי פרש ולא המשיך במועצה. על תפקיד ראש המועצה התמודדו חבר המועצה יוסי ניסן (להבים שלנו), היזם כפיר מימון (להבים מצוינת), שלומי שטרית (מתלהבים מחדש), קובי נודלמן (יעדים), רונית דמרי-עייאש (אופק ללהבים). לימור לוגסי הסירה מועמדות.
בתום הסיבוב הראשון אף מועמד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך בסיבוב השני התמודד יוסי ניסן (30.33%, 1,082 קולות) מול כפיר מימון (23.07%, 823 קולות). בסיבוב השני זכה ניסן ברוב של 63.33%.
לוד
ראש העירייה המכהן וראש רשימת הליכוד, יאיר רביבו, התמודד על קדנציה שנייה בתפקיד וזכה ברוב של 72 אחוז מהקולות. ב-7 בספטמבר 2018 הכריז משה בונפיל חבר מועצת העיר וראש רשימת מגדלור (סיעת בת של מפלגת העבודה) על החלטתו להתמודד על ראשות העירייה. ב-27 בספטמבר החליט פכרידין שראיעה, ראש רשימת אללד בלדנא ואיש הפלג הדרומי של התנועה האסלאמית, להגיש את מועמדותו לראשות העירייה והיה לערבי הראשון בהיסטוריה שהתמודד לראשות עיריית לוד. חבר המועצה לשעבר זאב אוריאל, שהכריז על מועמדות כבר בספטמבר 2017, פרש מהתמודדות לראשות העירייה ואיחד את סיעתו עם זו של בונפיל.
על 19 המקומות במועצת העיר התמודדו 13 רשימות. בין השאר, רשימת הליכוד בראשות יאיר רביבו שזכתה ב-6 מנדטים, רשימת הבית היהודי בראשה עומד בשנית יוסי הרוש שזכתה ב3 מנדטים, רשימת ש"ס בראשות עו"ד מאיר אסולין שזכתה במנדט 1. רשימת מגדלור-מתחילים מבפנים בראשות חבר מועצת העיר לשעבר משה בונפיל שהתאחד עם רשימתו של זאב אוריאל, אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה. רשימה שסימנה קן בראשות מיכל חן סופיר שפרשה מרשימת הליכוד לאחר שהגיעה למקום נמוך בפריימריז לרשימה, רשימת עשייה באמונה בראשות סגן ראש העירייה לשעבר, הרב אליהו ממן, רשימת תקוה ללוד בראשות חברת המועצה לשעבר רותי חדד, ורשימת לוקחים אחריות בראשות שימי אדזיאשוילי. בנוסף, התמודדו רשימת יש עתיד לכולנו בראשות רפי יקותיאל וד"ר רחל שפירו שזכתה במנדט 1, רשימת לוד ביתנו בראשותה של אלוירה קוליחמן שזכתה ב-2 מנדטים, ורשימת אנחנו יחד בראשות טל לינוי, המייצגות את שכונת גני אביב. פעיל השכונות אלירן לוי שהתמודד ברשימה עצמאית הודיע ב-16 באוגוסט על פרישה מהתמודדות ותמיכה ברביבו ובליכוד. הרשימה הערבית המאוחדת בראשות פרג' אבן פרג' שכוללת את רשימות אל-נידא אל ערבי ורשימת אל נאדהדה (התקומה), המייצגות את התושבים הערבים בעיר זכו ב6 מנדטים. ורשימת אללד בלדנא.
ראש העירייה לשעבר, בני רגב, שהודח ב-2011 מתפקידו והורשע בהמשך בעבירה של קבלת שוחד מדודי אפל הודיע שיתמודד למועצה. מועמדותו גררה דרישה לפסילתה מצד התנועה לאיכות השלטון ובסופו של דבר הוא לא הגיש מועמדות לבחירה.
לקיה
ראש המועצה המקומי לקיה סאלם אבו עאיש לא התמודד לכהונה נוספת. בסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך בסיבוב השני יתמודד אחמד אלאסד (35.43%, 2,104 קולות) מול איברהים נסאסרה (28.8%, 1,710 קולות), בו ניצח אחמד אלאסד ברוב של 52.1% (3,060 לעומת 2,813 קולות).
מבשרת ציון
ראש המועצה המקומית המכהן של מבשרת ציון, יורם שמעון, התמודד על תקופת כהונה שנייה כמועמד יחיד וזכה לתמיכתם של 90.02% מהמצביעים(1).
בבחירות למועצת הרשות המונה 15 חברים, התמודדו 7 רשימות: רשימתו של שמעון "חי" שזכתה לרוב במועצה עם 8 מנדטים, רשימת "כן כולנו מבשרת ציון" (כן) בהובלת עורך הדין מוטי חזיזה שזכתה במנדט אחד, רשימת "מבשרת ציון אחת" (א) בהנהגת הפעילים החברתיים דובי כדורי ושי בנימין שזכתה בשני מנדטים, רשימת "סיעה דתית מאוחדת" (סב) המשותפת לש"ס ולבית היהודי שזכתה במנדט אחד, מפלגת "שלכם" בהנהגת רוני שטייניץ (ץ) שנתמכה על ידי יש עתיד וזכתה במנדט אחד, "צעירי מבשרת" (צם) בראשות אברהם חיים שזכו בשני מנדטים ו"יחד מבשרת ציון" שלא זכתה באף מנדט(1).
מג'ד אל-כרום
ראש המועצה המקומית המכהן של מג'ד אל-כרום, סלים סליבי, ממשיך לכהונה נוספת לאחר שהשיג רוב של 64.33% (5.985 קולות) מול מוחמד ח'טיב(2).
מגדל
ראש המועצה המקומית המכהן של מגדל, ישראל שושן אמרוסי, לא התמודד לתקופת כהונה נוספת.
מגדל העמק
ראש עיריית מגדל העמק אלי ברדה, המכהן ברציפות מאז 1998, המשיך לתקופת כהונה נוספת לאחר שהשיג את רוב הקולות (56.97%, 7,820 קולות) מול יקי בן חיים(4).
מג'דל שמס
מג'דל שמס היא אחת מארבע המועצות המקומיות הדרוזיות ברמת הגולן בהם כיהנו מאז כיבוש הגולן ב-1967 תושבים שקיבלו כתב מינוי. על מנת לאפשר בחירות דמוקרטיות מונתה בינואר 2018 מועצה זמנית בראשות שי וינר.
לראשות המועצה נרשמו 4 מתמודדים ו-5 רשימות נרשמו כמתמודדות על 11 המקומות במליאת המועצה. בעקבות החרם שהוכרז על ההצבעה בבחירות על ידי ראשי הדרוזים בגולן שיעור ההצבעה שנרשם עמד על 277 קולות שהם 3.39% בלבד. לראשות המועצה נבחר דולאן אבו סאלח שקיבל 260 מתוך 272 הקולות לראשות המועצה (95.59% מהקולות). רשימתו "מג'דלנא" (מ) זכתה ב-254 קולות ובכל 11 המושבים במועצה. הרשימות האחרות - "שוויון דימוקרטי" (אמת), הליכוד (מחל) ו"מוסתקבל בלדנא באידינא" (קן) זכו ב-7, 6 ו-5 קולות בלבד בהתאמה.
מודיעין-מכבים-רעות
ראש עיריית מודיעין-מכבים-רעות חיים ביבס, המכהן מאז 2008, היה מועמד יחיד בבחירות לראשות העיר וזכה לתמיכת 90.64% מן המצביעים(4).
על 19 המושבים במועצת העיר, החמישית במספר, התמודדו 10 רשימת. רשימת "חיים במודיעין מכבים רעות בראשות חיים ביבס" (חי) המשיכה להחזיק בתואר הסיעה הגדולה ביותר במועצה אך ירדה מ-6 מושבים במועצה הקודמת ל-4 במועצה זו. רשימות "אילן למודיעין בראשות אילן בן-סעדון" (אס), "שחר עושים חינוך בראשות מויש לוי" (שח), אליה חברה רשימת "אנחנו הצעירים" בראשות אור גרינפלד סמוך להגשת הרשימות, ו"מודיעין חופשית בראשות אבי אלבז" (עם) זכו ב-3 מושבים כל אחת (הרשימות קיבלו 4 מנדטים, 2 מנדטים ומנדט אחד, בהתאמה, בבחירות שלפניהן). "הבית היהודי בראשות עמיעד טאוב" (טב), שהחליף את מיכאל חרל"פ ו"הדור הבא הצעירים בראשות אלעד שמעונוביץ" (צ) זכו בשני מנדטים כל אחת (הבית היהודי שימר את כוחו בבחירות אלו). "יש עתיד במודיעין מכבים רעות בראשות שחר מי-און" (פה) ו"גשר מחוברים לתושבים בראשות ברוך בוחניק" (גש) זכו במנדט אחד כל אחת, בדומה לתוצאות הבחירות שלפניהן. רשימות "המירב למודיעין" בראשות מירב פלג ו"עוצמה למודיעין" (ל) בראשות ג'קי פינטו לא נבחרו למועצה(4).
בבחירות לוועד הרובע העירוני של מכבים-רעות התחלקו 9 המושבים בין "רומ-הועד המאוחד למען מכבים-רעות" (כן) עם 7 מושבים ו"שינוי למכבים-רעות" (רק) עם שני מושבים.
מודיעין עילית
יעקב אשר גוטרמן, המכהן כראש עיריית מודיעין עילית משנת 2000, התמודד שוב כנציג דגל התורה, נגדו התמודד שמואל אלישיב מנכ"ל עיתון הפלס כנציג תנועת בני תורה.
על 17 המקומות במועצת העיר התמודדו 5 רשימות:
מזכרת בתיה
מספר חברי המועצה הנבחרים עלה בבחירות אלו מ-11 ל-13. יערה ישורון, מייסדת ויו"ר "הורים עובדים לשינוי", חברת מועצה מטעם סיעת מש"ב, הודיעה על הקמת רשימה חדשה בראשותה שתתמודד למועצה, בשם "מזכרת מתעוררת". שירי גונן, חברת מועצה מטעם סיעת לב, התמודדת אף היא בראשות רשימה חדשה בשם "ביחד".
מזרעה
ראש המועצה המקומית המכהן של מזרעה, פואד עווד, ממשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 65.65% (1,634 קולות) מול המועמד קאסם עווד(6).
מטולה
ראש מועצה מקומית מטולה דוד אזולאי, המכהן מאז נבחר בבחירות מיוחדות ב-2015 בעקבות פטירת קודמו הרצל בוקר, התמודד על כהונה נוספת בתפקיד. מולו התמודדו סגנית ראש המועצה רוית סנדלר-יפה וחבר המועצה לשעבר ליאור בז.
במליאת המועצה 7 מושבים העומדים לבחירה.
מיתר
אבנר בן-גרא, המכהן כראש מועצה מקומית מיתר מאז 2009, התמודד לתקופת כהונה שלישית אולם הודח בסיבוב הראשון. מולו התמודדו חדווה שקד מטעם מפלגת יש עתיד, שמעון מזוז ושמעון פרץ.
אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב השני בו התמודדו שמעון פרץ (36.39%, 1,655 קולות) ושמעון מזוז (23.5%, 1,069 קולות).
מסעדה
מסעדה היא אחת מארבע המועצות המקומיות הדרוזיות ברמת הגולן בהם כיהנו מאז כיבוש הגולן ב-1967 תושבים שקיבלו כתב מינוי. על מנת לאפשר בחירות דמוקרטיות מונתה בינואר 2018 מועצה זמנית בראשות יוסי ברון.
בבחירות אלו נרשמו שלושה מתמודדים לראשות המועצה ו-4 רשימות מתמודדות למליאת המועצה שאמורה הייתה למנות 9 מושבים בעת היבחרה. סמוך לקיום הבחירות פרשו כל המועמדים והרשימות והבחירות בוטלו, ובהתאם לחוק צפויה להתמנות בהמשך ועדה ממונה.
מע'אר
ראש המועצה המקומית של מע'אר, זיאד דגש, קיבל 29.29% (3,744 קולות) והתמודד בסיבוב השני מול פריד גאנם (34.49%, 4,409 קולות), זאת לאחר שאף מתמודד לא חצה את רף ה-40%.
מעיליא
ראש המועצה המקומית המכהן של מעיליא חאתם עראף, ממשיך בכהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 61.24% (1,332 קולות) מול יוסף גבריס שקיבל 843 קולות.(6).
על 9 המקומות במליאה התמודדו עשר רשימות שונות. רשימת "אלהדף" (ףי) בראשות אימן ליוס זכתה בשני מנדטים ו-7 רשימות זכו במנדט אחד כל אחת: אלוחדה (ה), יד ביד (ו), יד (זנ), אלופאק (י), שיתוף (יק), "סיעת אלשבאב" (ק) ו"כולנו מעילא" (קף). שתי הרשימות הנוספות "אלוואדי" (ף) ו"אלמחבה" (ץ) קיבלו 3 ו-4 קולות כל אחת בהתאמה.(6).
מעלה אדומים
בני כשריאל, המכהן כראש עיריית מעלה אדומים מאז 1992, התמודד כמועמד יחיד לראשות העיר וזכה ל-12,802 קולות שהם 79.27% מהמצביעים.
על 15 המושבים במועצת העיר התמודדו חמש רשימות. כשריאל עמד בראש רשימת "כחול לבן" (לב) שקיבלה תחילה 7 מנדטים שירדו ל-6 לאחר ספירה חוזרת בעקבות ערעור של ש"ס, "מעלה ביתנו" (ל) בראשות בוריס גרוסמן קיבלה 5 מנדטים, מפלגות "יחד" והבית היהודי (טב) התמודדו למועצה תחת רשימה אחת בראשות אייל פישלר שהחליף את נוריאל גץ שנפטר ב-2017 שקיבלה שני מנדטים וש"ס בראשות יחיאל וקנין קיבלה בתחילה מנדט אחד אך לאחר קבלת הערעור עלה מספר המנדטים שלה ל-2. רשימה מטעם דגל התורה (ג) בראשות הרב משה בר-חנון, התמודדה זו הפעם השנייה, ולא זכתה באף מנדט. רשימה נוספת בשם "הדרך החדשה לשינוי" שקלה להתמודד אך לבסוף לא הגישה מועמדות.
מעלה אפרים
ראש מועצת מעלה אפרים שלמה ללוש התמודד כמועמד יחיד לכהונה נוספת. במועצה לא התקיימו בחירות כיוון שהוגשה רק מועמדות אחת לראשות המועצה והוגשה רק רשימת מועמדים אחת ולכן, ללוש ורשימתו הוכרזו כזוכים בבחירות.
מעלה עירון
מוסטפא אגבאריה, ראש המועצה היוצא של מעלה עירון לא התמודד בבחירות אלו וההתמודדות התקיימה בין מחמוד ג'בארין שניצח עם 55.63% (4,732 קולות) לבין מג'די אגבאריה שקיבל 44.37% (3,774 קולות).(2)
על 13 המקומות במליאת המועצה התמודדו 9 רשימות. רשימת "אלנהדה" (נ) זכתה ב-4 מנדטים, רשימות "אלופאא" (ף) ו"שבאב אלופאק" (קף) זכו בשני מנדטים כל אחת, רשימות "אלקראר" (ד), "אלאופק אלג'דיד" (י) ו"אלעמל ואלאסלאח" (ץ) זכו במושב אחד כל אחת ורשימות "שינוי" (ו), "אלנדאא ללתע'ייר" (ז) ו"אלאמל" (ך) לא עברו את אחוז החסימה.(2)
מעלות תרשיחא
ראש העיר לשעבר שלמה בוחבוט (רשימת מת"ש - מעלות תרשיחא שלנו), שכיהן ברציפות 42 שנה, הפסיד לחבר המועצה וסגן ראש העיר לשעבר ארקדי פומרנץ (מעלות תרשיחא ביתנו) שהתמודד מולו. עוד התמודדו חברי המועצה מוטי בן דוד ועו"ד יוסי ברדא שפרש ממת"ש במהלך הקדנציה.
אף מתמודד לא חצה את רף ה-40% בסיבוב הראשון, לפיכך נתקיים סיבוב שני בין ראש העיר לשעבר שלמה בוחבוט (29.87%, 3,623 קולות), לבין ראש העיר הנבחר ארקדי פומרנץ (32.28%, 3,916 קולות).
הרשימות שהתמודדו הם: מפלגת יש עתיד בראשות שלומית פריבר. רשימת הברית הלאומית דמוקרטית למען תרשיחא בראשות חבר מועצת העיר נחלה טנוס שהתאחדה לרשימת תרשיחא המאוחדת ומפלגת הבית היהודי בראשות מיקי אטיאס.
מצפה רמון
ראש מועצה מקומית מצפה רמון רוני מרום התמודד בהצלחה על כהונה שנייה מול גיל אטלי שייצג את התנועה הירוקה ומול ראש המועצה הקודמת פלורה שושן.
על 9 המקומות במליאת המועצה התמודדו 6 רשימות. אחדות (חי), יוזמה ושינוי (רם) ו"כולנו מצפאים" (כ) קיבלו 2 מנדטים כל אחת וישראל ביתנו (ל) "מצפה אחת" בראשות פלורה שושן (אמת) ו"מצפה למצפאים" (נ) קיבלו מנדט אחד כל אחת.(6)
משהד
ראש המועצה המקומית המכהן של משהד, מוחמד חסן, לא התמודד לתקופת כהונה נוספת. בסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב שני בו התמודד וג'יה סלימאן (29.72%, 1,500 קולות) מול עבד אלפתאח חסן (27.56%, 1,391 קולות). עוד התמודדו חוסיין סלימאן (17.87%) וראיד ערפאת (24.85%).
בסיבוב השני השיג וג'יה סלימאן רוב של 95.96% (617 מול 26 קולות).(12)
נהריה
ג'קי סבג, שכיהן כראש עיריית נהריה מאז 1989, התמודד לתקופת כהונה נוספת. ונוצח בידי המתמודד רונן מרלי, שאיחד תחתיו גם את אייל וייזר שלפני כן הצהיר על מועמדותו בשיתוף עם שרית מולכו. עוד התמודד אורן סודאי.
נחף
ראש המועצה המקומית המכהן של נחף, עומר איסמעיל, התמודד לכהונה נוספת, אך לא ימשיך בה מאחר שלא השיג את מספר הקולות הדרוש בסיבוב הראשון. כמו כן, אף לא אחד מבין שבעת המתמודדים חצה את רף ה-40% ולפיכך נערך סיבוב שני, בו התמודדו עבד אל באסט קיס (21.07%, 1,542 קולות) ומוחמד זורי (17.72%, 1,297 קולות), עבד אל באסט קיס ניצח ברוב של 88.93% (3094 מול 385 קולות).
נס ציונה
לאחר כ-25 שנים שבהן ניצח בבחירות באחוזי בחירה גבוהים מאוד (89% ב-2013), החליט ראש עיריית נס ציונה המכהן, יוסי שבו, שלא להתמודד בבחירות הקרובות, והודיע כי הוא פורש מהחיים הפוליטיים בסוף כהונתו. בהתמודדות השיג שמואל בוקסר (רשימת "טוב") רוב של 59.66% (12,382 קולות) מול שחר רובין (סיעת לב).
מתמודדים לראשות העיר שפרשו מהמירוץ: אריאל אלמוג אשר התמודד למועצה עם רשימת "נס ציונה 1", והודיע שבועיים לפני הבחירות על תמיכתו בשמואל בוקסר לראשות העיר; חברת מועצת העיר סמדר אהרוני ועו"ד אושרית סורוז'ון, שפרשו מהמירוץ והצטרפו לרשימתו של שמואל בוקסר; חבר מועצת העיר עמוס לוגסי שהודיע על תמיכתו במועמד שחר רובין, אך המשיך בהתמודדות בבחירות למועצת העיר.
בין הרשימות שהתמודדו למועצת העיר: רשימת "נס ציונה ירוקה" בראשות נאור ירושלמי - לשעבר מנכ"ל חיים וסביבה - ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל; רשימה משותפת של הבית היהודי בראשות יצחק כהן והליכוד בראשות אלי קעטבי ורשימת "יש עתיד", שלא עברו את אחוז החסימה; ורשימת "נס ציונה נטו" בראשות עו"ד שאול רומנו ושלמה מזרחי, ששימשו בעבר כסגניו של יוסי שבו.
נצרת
ראש עיריית נצרת עלי סלאם (אבו מאהר) ממשיך בתקופת כהונה שנייה בתפקיד, לאחר שהשיג רוב של 62.50% (29,498 קולות) מול וליד עפיפי(6).
נצרת עילית
4 רשימות התמודדו על 17 המושבים במועצה. רשימת "נצרת עילית החדשה בראשות רונן פלוט" (א) זכתה ב-13 מנדטים ולרוב מוחלט במועצה. ברשימה זו נכלל גם המועמד הדתי נוריאל כהן שתכנן לרוץ עצמאית אך לבסוף חבר לפלוט. "הרשימה המשותפת לדו קיום" (ק) בראשות ד"ר שוכרי עואודה, חבר הלשכה הפוליטית של מק"י, זכתה ב-3 מנדטים. הרשימה החדשה "חזית יהודית מאוחדת" (טב) בראשות מנחם גנדל, אשר כללה את כמעט כלל הגופים הדתיים בעיר זכתה במנדט אחד, בעוד רשימת "שומרים על הבית למען ילדינו" (נץ) בראשות אהרון כהן לא עברה את אחוז החסימה ולא נבחרה למועצה (7).
נשר
ראש העירייה המכהן, אבי בינמו הצהיר בתחילה כי מסיבות בריאותיות לא יתמודד שוב, אבל חזר בו במהלך חודש אוגוסט והתמודד לתקופה כהונה שנייה במסגרת רשימתו "נשר הכי טוב שיש". יחיאל אדרי, איש מפלגת העבודה ולשעבר סגנו של בינמו, רועי לוי מסיעת יש עתיד ושלומי זינו (ראש סיעת נשר בתנופה במועצה היוצאת שהתמודד בבחירות אלו בראש רשימת הליכוד), התמודדו על ראשות העיר. חגי טנדלר, שהודיע על התמודדות לתפקיד פרש מהמרוץ מספר ימים לאחר מכן.
רשימת ש"ס התמודדה למועצת העיר בלבד.
נתיבות
ראש עיריית נתיבות, יחיאל זוהר, המכהן מאז 1989, ממשיך בתפקידו לאחר שהשיג רוב של 63.97% (11,310 קולות) מול משה בנימין פרץ, יו"ר רשימת "דרך ארץ"(7).
הרשימות שהתמודדו למועצת העיר הן: שס"ג בראשות יעקב מעלימי, "אחדות ביחד" "כולנו נתיבות" בראשות ירון סמימי, "נתיבות ביתנו" בראשות איליה אטינגר ורשימת קהילות בראשות שלום רוחם ועמי בלחדב, הליכוד ודרך ארץ.
נתניה
ראש העירייה עד לבחירות מרים פיירברג מכהנת בתפקיד ברציפות מאז 1998. במרץ 2017 המליצה משטרת ישראל על הגשת כתב אישום נגדה, אך באוגוסט 2018 פורסם כי בכוונת הפרקליטות לסגור את התיק נגדה והיא התמודדה מטעם סיעת "נתניה אחת". מתמודדים נוספים לראשות העירייה היו: יושב ראש האופוזיציה בעירייה, הרצל קרן, ראש סיעת "עוצמה לנתניה", סגן ראש העירייה לשעבר אפרים בולמש מטעם מפלגת העבודה (הרשימה נקראת בקלפי "נתניה חופשית באמת"), חבר הכנסת לשעבר יוני שטבון, יליד העיר שחזר לגור בה ב-2017 ובנו של הקרדיולוג ד"ר ישראל שטבון, חבר המועצה היוצאת מטעם הבית היהודי, אברהם (ארכדי) פוגץ', חסיד חב"ד העומד בראש רשימת "ברית ישראל" ועופר אורנשטיין ראש רשימת "למען נתניה". יהודה זפרני הסיר את מועמדותו ב-22 באוגוסט. מנכ"ל מועצת העיר לשעבר, מוטי הוד הסיר את מועמדותו לראשות העירייה ולמועצה לפני המועד הסופי להגשת מועמדות.
על מקום במועצה התמודדו 19 רשימות. רשימת "נתניה אחת" (פ) בראשות ראש העיר מרים פיירברג שכתה ב-6 מנדטים והייתה לסיעה הגדולה במועצה. רשימות "אחריי" (רם) שראשות יוני שטבון ורשימת מפלגת ש"ס (שס) בראשות חגי חדאד זכו בשלושה מנדטים כל אחת. רשימות "נתניה חופשית באמת בראשות אפריים בולמש" (א), "לקידום חינוך בריאות ורווחה" (גל) בראשות סימון יעקב שר, "נתניה ביתנו" (ל) בראשות ד"ר גרש פישמן שאיחדה לתוכה את סיעות "ישראל ביתנו" ו"רימונים", "פעימה חדשה בראשות טלי מולנר" (מ) ו"למען נתניה בראשות עופר אורנשטיין" (נת) קיבלו שני מנדטים כל אחת. חמש רשימות קיבלו מנדט אחד: "הבית היהודי בראשות דניאל בשארי" (טב), "כולנו עם אורגד" בראשות שדרן הרדיו אהרון אורגד, הליכוד (מחל) בראשות אלון אלרואי, בעבר חבר מועצת העיר, רימה שזכתה לתמיכה של פיירברג אף שהתמודדה עצמאית, "קשת בראשות עקיבא יצחקי" (עי) ו"עוצמה לנתניה בראשות הרצל קרן" (ק). 6 רשימות לא נבחרו למועצה: "החדשים" (ד) בראשות אמיר סיני, "הדרך" (דר), "נתנייתים וצעירים בראשות צביקה ליבר" (עו), "תקווה" (קן), "נתניה שלנו" (רק) בראשות יוני ג'ורנו ו"מקומי בנתניה" (ת) - רשימה מטעם מפלגת מנהיגות מקומית בראשות חבר המועצה דניאל מהרט שבאה לייצג ישראלים יוצאי אתיופיה.
סאג'ור
ראש המועצה המקומית המכהן של סאג'ור, ג'בר חמוד, ימשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שגבר על המועמד חאתם גאנם ב-10 קולות בלבד.
סביון
על 9 המקומות במליאת המועצה התמודדו 4 רשימות. רשימת "סביון לתושביה בראשות מוטי לנדאו" (פה) זכתה ב-5 מנדטים וברוב מוחלט במועצה. רשימות "סביון שלנו" (כן) בראשות דורון ויסברוד ו"בעד סביון" (דפ) בראשות דפנה שפיגלמן זכו ב-2 מנדטים כל אחת ורשימת "עתיד סביון בראשות אבי לוי" (קן) לא עברה את אחוז החסימה (4).
סח'נין
מאזן גנאים, איש מפלגת בל"ד, המכהן כראש עיריית סח'נין מאז 2008, הודח מתפקידו לאחר שהמועמד ספואת אבו ריא איש חד"ש גבר עליו ברוב של 52.52% (10,320 קולות) מול 47.48% (9,328 קולות)(6).
על 15 המושבים במועצה התמודדו 14 רשימות. 3 רשימות זכו בשני מנדטים, 9 במנדט בודד ושתי רשימות קיבלו 10 ו-13 קולות ולא זכו במנדט. הרשימות שזכו בשני מנדטים הן "חזית סח'נין הדימוקרטית" (גד), "חלוציות סח'נין" (יד) ואלמסאר (ם). במנדט אחד זכו רשימות "אלבינאא ואלתטויר" (אג), "תחאלוף אבנאא אלבלד ואלאעתסאם" (אה), בל"ד-אלתג'מוע אלווטני אלדימוקראטי (ד), אלעהד (ו), אלווחדה (חט), השינוי (נ), "אבנאא אלארד" (ס), "דור אלג'ד" (ע) ו"אלבלד בח'יר" (ק). "רשימת האיחוד הערבי" (י) שזכתה ב-10 קולות ו"אלג'דיד" (ץ) שזכתה ב-13 קולות לא זכו במנדט.(6)
ע'ג'ר
במועצה מקומית ע'ג'ר (רג'ר), הנמצאת בחלקה בשטח לבנון, לא תתקיים מערכת בחירות של ממש בהמשך לנוהג שקיים במועצה מאז כיבושה על ידי ישראל ותחילת הבחירות שם, לפיה מוגשת לבחירה רשימה אחת ומועמד אחד לראשות המועצה(7). בתחילה עמד בראש המועצה, סלמאן חטיב, ששימש מוכתר הכפר בימי השלטון הסורי, עד שהוחלף ב-2003 על ידי אחיינו אחמד פתאלי, שהוכרז כראש המועצה ב-2013.
עומר
פיני בדש, המכהן כראש המועצה המקומית עומר מאז 1990, ממשיך לתקופת כהונה נוספת לאחר שהשיג רוב מול סימה כחלון.
עיילבון
סמיר אבו זייד יכהן כראש המועצה המקומית עיילבון, לאחר שהשיג רוב של 60.68% (2,310 קולות) מול ראש המועצה המכהן, ג'ריס מטר(6).
עילוט
בסיבוב הראשון בבחירות לראשות מועצת עילוט אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך היה אמור להתקיים סיבוב שני בין ראש המועצה המכהן אבראהים אבו ראס (38.81%, 1,686 קולות) לבין חסן עלי (28.43%, 1,235 קולות). עוד התמודדו אבראהים אבו זוייד (18.53%) וסאלח עבוד (14.23%). לקראת הסיבוב השני פרש עלי מההתמודדות ואבו ראס נותר מועמד יחיד.
עין מאהל
ראש מועצה מקומית עין מאהל וליד אבו ליל לא התמודד לכהונה נוספת. אחמד חביבאללה נבחר ברוב של 51.38% (4,348 קולות) מול נואף אבו ליל(5).
עין קנייא
על ראשות המועצה התמודדו בתחילה 5 מועמדים ו-5 רשימות התמודדו על 7 המקומות במועצה. בין השאר, התמודדה לראשות המועצה סמירה רדא עמראן, שהיא גם האשה הדרוזית הראשונה שהתמודדה על ראשות רשות מקומית בישראל. 9 ימים לפני הבחירות הכריזו ראשי הדרוזים על חרם על מי שיצביע בבחירות ו-3 מועמדים ורשימות פרשו מהמירוץ. סך הכל הצביעו למועצה 21 קולות בלבד מתוך 1,618 בעלי זכות בחירה (1.3%), 20 מתוך הקולות (95.24%) ניתנו לואיל מוגרבי, שהיה לראש המועצה הנבחר הראשון בעין קנייא, וקול אחד (4.76%) ניתן לסמירה רדא עמראן. שני המתמודדים לראשות שנותרו היו גם היחידים שהתמודדו על מקום במועצה, כשרשימת סאוא (נ) בראשות מוגרבי קיבלה 15 קולות מול קול אחד לרשימת "שוויון ושינוי" (ץ) שלא עברה את אחוז החסימה וכל 5 המנדטים הוענקו לסאוא, שברשימתה נותר בפועל רק מוגרבי והוא נבחר כחבר מועצה יחיד.(15).
עכו
שמעון לנקרי, המכהן כראש עיריית עכו מאז 2003, נבחר כמועמד יחיד לראשות העירייה, אשר זכה לתמיכת 85% מקולות המצביעים(7).
פרט לרשימת "פז" של לנקרי התמודדו למועצה גם רשימה מטעם מפלגת ש"ס, הבית היהודי בראשות רפאל לוזון שממשיכים באיחוד עם האיחוד הלאומי וכעת גם מטעם מפלגת כולנו, הליכוד, רשימת "מאמינים בעכו", ועוד 2 רשימות מהמגזר הערבי.
עמנואל
ראש מועצה מקומית עמנואל היה צפוי להיבחר על ידי ועדת רבנים המשותפת לכלל הקהילות במועצה החרדית, שיהיה ככל הנראה נציג יהדות התורה, או נציג אחר שיבחר מטעם ש"ס וזאת על רקע כתב האישום שהוגש בסוף אוגוסט, כנגד ראש המועצה המכהן, עזרא גרשי מש"ס, באשמת שוחד בחירות. בפועל הגיש גרשי את מועמדותו כשמולו אליהו גפני נציג אגודת ישראל, דוד נוריאן ומשה חגיאל. מאוחר יותר פרשו חלק מהמועמדים ובבחירות ניצח אליהו גפני את משה חגיאל ברוב של 93.94% (1,379 קולות).
בנוסף לרשימות ש"ס, יהדות התורה והרשימות של הקהילות המקומיות "טללי אורות" ו"תורת עמנואל" המכהנות במועצה היוצאת התמודדה גם רשימה מטעם מפלגת יחד על תשעת המקומות במועצה הנכנסת (עלייה של שני מושבים מהמועצה היוצאת). בבחירות זכו רשימות ש"ס, "רשימת התורה המאוחדת" (ק) ו"חינוך עם נשמה" (קץ) בשני מנדטים כל אחת רשימת סיעת טוב (ט), "קהילת החסידים וברסלב בעמנואל" (כח) וחב"ד עמנואל (י) זכו במנדט כל אחת ורשימות "מסירות ואחריות למען עמנואל" (זך), "עושים בשבילך" (חץ) ואגודת ישראל (ג), סיעתו של ראש המועצה הנכנס, לא זכו לאף מנדט, וגפני מכהן, בהתאם לחוק, כחבר עשירי במועצת העיר.
עספיא
בבחירות למועצה מקומית עספיא התמודדו שלושה על ראשות המועצה: ראש המועצה המכהן, וג'יה כיוף וכמאל מלאק ובהיג' מנסור שהשיג את מספר הקולות הגדול יותר (43.55%) ונבחר לראש המועצה.
במקביל להכנות לבחירות הייתה עספיא המועצה המקומית היחידה, נכון לסוף יולי, שלא מונה לה ממונה בחירות. לבסוף מונה מנהל בחירות והבחירות התקיימו כסדרן.
עפולה
ראש עיריית עפולה המכהן יצחק מירון התמודד על התפקיד בתמיכת הרשימה החרדית, מולו התמודד קודמו אבי אלקבץ (סיעת עפולה אחת) אותו ניצח ב-2013 בסיבוב השני ומול ואילן וקנין.
על 17 המקומות במועצת העיר (עלייה מ-15 בבחירות הקודמות) התמודדו, בין השאר, רשימת הליכוד בראשות כפיר סרוסי, רשימת שס"ג, רשימת "עוצמה" בראשות שלמה מליחי שהודח מראשות הליכוד, רשימת "באנו לשנות בראשות חברת מפלגת יש עתיד נגה שרון, רשימת "העפולאים" בראשות ראובן יוקלר, רשימת "הבית היהודי", רשימה בראשות איתי כהן שתעסוק בנושא חינוך ורשימה בראשות דני דסטה שתייצג ישראלים יוצאי אתיופיה בעיר.
עראבה
ראש עיריית עראבה המכהן, עלי עאסלה, לא הורשה להתמודד לקדנציה נוספת, לאחר שהוטל עליו קלון בגין נהיגה בפסילת רישיון.
ערד
על 15 המקומות במועצת העיר התמודדו, בין השאר, רשימת עם כל הלב לערד בראשות אורון דב קלימן, רשימת חזית דתית בערד בראשות משה קווס, רשימת ערד ביתנו בראשות אלכסיי ספוז'ניקוב, רשימת הליכוד בראשות משה אדרי, רשימת עתיד חדש לערד בראשות ראש העירייה, ניסן בן חמו, רשימת קידמה לערד בראשות גאורגי גבריאל ריזינשוילי.
ערערה
בערערה היו שבעה מתמודדים על ראשות המועצה, בהם ראש המועצה המכהן מודר יונס שהשיג 31.30% מקולות הבוחרים (3,252 קולות); כיוון שאף מתמודד אחר לא חצה את רף ה-40% נערך סיבוב שני מול עוני מרזוק (18.07%, 1,877 קולות), בו ניצח יונס ברוב של 183 קולות (1.74%).(13)
על 13 המקומות במועצה התמודדו 19 רשימות. רשימת "אלנהדה" הגישה ערעור על ספירת הקולות בשתיים מהקלפיות ובית המשפט המחוזי בחיפה החליט לגרוע 11 קולות מסך הקולות של רשימת "אלואחדה" בקלפי מספר 6. בעקבות התוצאה אלואחדה לא עברה את אחוז החסימה ואיבדה את המנדט היחיד בו זכתה והוא ניתן למערערת "אלנהדה" שזכתה במנדט שני. לאחר חלוקת המנדטים הסופית זכתה רשימת "אלתדאמון אלוטני" (נ) בראשות חכים יונס ב-3 מנדטים, רשימות "אלנהדה" (נך) ו"אלאמל ואלאסלאח" (ףי) זכו בשני מנדטים ו-5 רשימות זכו במנדט אחד: "אלדמיר ואלאמל" (ד), "אלרוחה" (י), "אלופאק" (יק), "אלסלאם א" (נץ), "אלתקוה" (נק) ו"אלצדק" (קף). 11 רשימות לא עברו את אחוז החסימה: מען (ז), סווא (זך), אלמוסתקבל (יץ), השתייכות (ך), אלואחדה (ף), אלתראפל (ףן), אלארד (ץ), אלבדיל (ק), אלברק (קך) ואלתנמיה (קץ).(16)
ערערה בנגב
ראש המועצה המקומית ערערה בנגב נאיף אבו עראר ימשיך לכוהנה נוספת, לאחר שגבר ברוב של 60.24% (3,558 קולות) על המועמד נמר אבו עראר(4).
פוריידיס
ראש מועצה מקומית פוריידיס המכהן אחמד בריה, שכיהן בתפקידו משנת 2016, אז נבחר בבחירות מיוחדות לאחר מותו של ראש המועצה הקודם יונס מרעי ("אבו כמאל"), הודח מתפקידו על ידי בנו של יונס איימן מרעי שהפסיד לבריה ב-2016 והפעם השיג רוב של 55.28% (4,437 קולות)(6).
11 מושבי מליאת המועצה התחלקו בין 7 מ-10 הרשימות שהתמודדו בבחירות. רשימות "אלעדל ואלאסלח" (אל) בראשות מוחמד מרענה ו"אלעילם ואלאימאן" (עא) בראשות אחמד בריה זכו ב-3 מושבים כל אחת, ורשימות "אלאיכלאס" (ט), "אלבר ואלתקוא" (נ), "אלנהדה ואלחק" (ק) ו"אלנור" (ר) זכו במנדט כל אחת. רשימות "אלבלד בלדנא" (ו), אלוועד אלסאדק (ץ) ו"סיעת הליכוד בכנסת" (ל) לא זכו באף מנדט.(10). רשימתו של מרעי לא נבחרה למועצה והוא נחשב כל פי חוק לחבר המועצה ה-12.
פסוטה
ראש המועצה המקומית פסוטה אדגאר דכואר ימשיך לכהונה נוספת לאחר שהשיג רוב של 75.27% (1,610 קולות).
פקיעין (בוקייעה)
ראש המועצה המקומית פקיעין סויד סויד ממשיך לכהונה נוספת, לאחר שהשיג בבחירות 43.87% מקולות הבוחרים.
פרדס חנה-כרכור
ראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור, אלדד בר כוכבא, אשר התמנה בנובמבר 2017 בעקבות התפטרותו של חיים געש, התמודד לתקופת כהונה נוספת. מולו התמודדו הגר פרי יגור (סיעת ביחד עם העבודה), יואב קעטבי, אייל כגן, יוני חכימי ויצחק לב.
אף לא אחד מהמתמודדים לראשות המועצה חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב שני בין אלדד בר כוכבא (37.11, 6,786 קולות) לבין הגר פרי יגור (32%, 5,852 קולות).
הרשימות שהתמודדו למועצה היו (בסוגריים - מספר המושבים בהם זכתה כל רשימה): רשימות נוספות שהתמודדו, אך לא השיגו מושב במועצה הן:
פרדסיה
ראש המועצה המקומית פרדסיה טל גורקי ממשיך בתקופת כהונה שנייה, אחרי שהשיג רוב של 59.59% (2,072 קולות) מול תומר יפת(7).
פתח תקווה
בבחירות למועצה, שמספר חבריה עלה מ-27 ל-29, התמודדו סיעת אכפ"ת של ראש העירייה המכהן איציק ברוורמן שקיבלה 3 מושבים, סיעת הבית היהודי בראשות איציק דעי שקיבלה גם היא 3 מושבים, סיעת "מחוברים" בראשות סגן ראש העירייה, איתי שונשיין (ומספר 2, סגנית ראש העירייה לשעבר, אורנה דוידאי, שחברה אליו לאחר שבבחירות הקודמות הייתה מספר 2 של ראש העירייה, איציק ברוורמן) שקיבלה שני מושבים בלבד, סיעת "התחדשות" של רמי גרינברג שקיבלה 5 מושבים והפכה לסיעה הגדולה ביותר, סיעת יש עתיד בראשות עו"ד רון כץ שהתמודדה ברשימה אחת עם מפלגת "ביחד" שבראשות חנוך מילביצקי וקיבלה 4 מושבים, יהדות התורה (בהובלת אליהו ברוכי מדגל התורה וישראל פרידמן מהסיעה המרכזית) שקיבלה שני מושבים, ש"ס שקיבלה 4 מושבים, רשימה משותפת של ראש העירייה לשעבר אורי אהד עם חבר המועצה איציק ישראל שנקראה "הביצועיסטים" שזכתה ב-3 מנדטים, "מצטיינים עם גנאדי" בראשות גנאדי בורשבסקי שקיבלה שני מושבים והליכוד בראשות משה משה שקיבלה מושב אחד בלבד. רשימות שלא עברו את אחוז החסימה: "איתנו" בראשות חיים באשרי, "הווה" בראשות אתי פרל, רשימת "אנחנו" בראשות אבנר מוכתר, ישראל ביתנו בראשות פבל חזין, "אחד משלנו" בראשות אורי דרשן הכהן ורשימת הצעירים "תכל'ס" בראשות אלחנן פלהיימר.
במירוץ לראשות העיר, כך התחלקה התמיכה בין שני המועמדים במרכזיים: בראש העיר המכהן איציק ברוורמן תמכו הבית היהודי ויהדות התורה שהחליטו להשאיר את תמיכתן בו, מפלגת העבודה הארצית ומי שעמד בראשה אבי גבאי, רשימת הליכוד המקומית ורשימת איתנו. לעומת זאת, במועמד שניצח בסופו של דבר, רמי גרינברג, תמכו ש"ס ומפלגת כולנו בראשות משה כחלון שתמכה בש"ס בהתמודדות למועצת העיר, סניף מפלגת העבודה בעיר (בשונה מתמיכת המפלגה הארצית באיציק ברוורמן), אנשי מפלגת מרצ בעיר, יש עתיד, ישראל ביתנו ויו"ר המפלגה אביגדור ליברמן ומפלגת הליכוד שתמכה בו ברמה הארצית כחבר מפלגה.
ביום הבחירות הקלפי בתיכון הרב תחומי בפתח תקווה נסגרה זמנית עקב חשד לזיוף, לאחר שאדם שהגיע להצביע גילה כי כבר הצביעו בשמו.
צפת
אילן שוחט, המכהן כראש עיריית צפת מאז דצמבר 2008, התמודד לתקופת כהונה נוספת לאחר שהפרקליטות הודיעה על סגירת תיק החקירה מולו. מולו התמודדו חבר המועצה אליעזר לזר מאגודת ישראל ברשימה עצמאית, קודמו של שוחט בתפקיד ישי מימון שהתמודד מטעם מפלגת כולנו וחבר המועצה שוקי אוחנה מטעם הליכוד. כמו כן, התמודד נחמן גלבך (חבר קהילת ברסלב צפת) מטעם אגודת ישראל וזכה לתמיכת חב"ד.
הרב שלמה חדד יו"ר תנועת "מחוברים", שהגיע למקום השני בבחירות לראשות העירייה ב-2013 עם קרוב ל-30% מקולות הבוחר, הודיע בתחילה על התמודדותו לתפקיד ראש העיר אך פרש ביולי מהמירוץ והצטרף לאוחנה. שמעון אואקי התמודד גם הוא על ראשות העירייה אך בחודש אוקטובר הודיע שהוא מסיר את מועמדותו ותומך באליעזר לזר אך ממשיך לרוץ ברשימה עצמאית למועצה
אף מועמד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך התקיים סיבוב שני בין שוקי אוחנה (36.55%, 5,716 קולות) לבין נחמן גלבך (25.39%, 3,971 קולות). ראש העירייה המכהן אילן שוחט לא עלה לסיבוב השני. בסיבוב השני ניצח שוקי אוחנה ברוב של 61.89% (9,213 מול 5,673 קולות).
למועצת העיר התמודדו הרשימות הבאות:
קדומים
ראש מועצת קדומים חננאל דורני, המכהן בתפקיד מאז 2007, שהיה צפוי להיות מועמד יחיד לראשות המועצה ממשיך בתפקידו לאחר שהשיג רוב של 69.04% (1,307 קולות) מול רואה החשבון רואי מסורי שהכריז על מועמדותו ב-4 בספטמבר 2018.
מספר חברי מועצת העיר בבחירות אלו עומד על 9.
קדימה-צורן
על ראשות המועצה המקומית קדימה-צורן התמודדו ארבעה מועמדים: ראש המועצה הקודם שביט מס, קודמו בתפקיד יצחק גולברי (רשימת גל), וחברי המועצה תומר יעקב וקרן גרין. יצחק גולברי וקרן גרין התמודדו בסיבוב השני.
קלנסווה
ראש המועצה המקומית קלנסווה עבד אל באסט סלאמה יתמודד בסיבוב השני לתקופת כהונה נוספת, זאת לאחר שהשיג רק 29.16% (2,814 קולות); מולו התמודד אחמד קשקוש (25.19%, 2,431 קולות).
עבד אל באסט סלאמה השיג רוב של 53.14% בסיבוב השני (4,937 מול 4,353 קולות).
קצרין
בבחירות על 9 המושבים במועצה זכו רשימות "הקצרינעים" (ל) בראשות אפרצב ו"קצרין תנצח" (כ) בראשות בדריאן, שבה הוצב ראש העיר הקודם סמי בר לב במקום העשירי הסמלי, בארבעה מנדטים כל אחת. רשימת "יחד למען אחדות קצרין" (זך) זכתה במנדט התשיעי, ורשימות קצרין אחת (אז) והליכוד (מחל) לא זכו באף מנדט.(6)
קריית אונו
ישראל גל, ראש עיריית קריית אונו, התמודד על תקופת כהונה שנייה מטעם סיעתו הרשימה המאוחדת. מולו התמודדו ליאת ארבל מסיעת המקומיים, גיל מיכלס שזכה לתמיכת מפלגת יש עתיד ושל סיעת לב המקומית והמועמד העצמאי שי דבורה.
בין הרשימות שהתמודדו למועצה הייתה רשימת "מחל" (הליכוד) בראשות רפי גרגס, מרצ, רשימת "השכנים", הבית היהודי והרשימה הדתית "קהילה עם ערכים".
קריית ארבע
ראש מועצת קריית ארבע, מלאכי לוינגר, הפסיד בהתמודדות לאליהו ליבמן, שזכה ליותר מ-50 אחוז מקולות המצביעים. בנוסף להם התמודד חבר המועצה אליעזר רודריג. סגן ראש המועצה ישראל ברמסון הכריז בתחילה על מועמדותו, אך לאחר מכן פרש והודיע על תמיכתו בליבמן.
קריית אתא
יעקב פרץ, המכהן בתפקיד ראש העירייה מאז שנת 1996, התמודד על כהונה נוספת כמתמודד יחיד. הוא נבחר ברוב של 77.95% לעומת 22.05% שהצביעו נגד הבחירה (פתק ירוק)(6).
למועצת העיר התמודדו מספר רשימות: מפלגת העבודה בראשות אריה נחום, שהחליף את יורם צברי שעמד עד אז בראש הסיעה במועצת העיר, ובחר שלא להתמודד פעם נוספת, רשימת "הבית היהודי" בראשות אריה מייזלס, רשימת "נץ" בראשות ציון אסולין, רשימת "יהדות התורה" בראשות סימון מושיאשווילי, רשימת ש"ס בראשות שמעון חזן ותנועת צעירי קריית אתא בראשות שלומי כלפון.
3 רשימות חדשות הצטרפו להתמודדות למועצת העיר: הילה שלם, שהייתה חברת מועצה אחרי הבחירות בשנת 2008, התמודדה ברשימת "הילה שלם והתושבים", רשימת "עשייה וערכים" בראשות עופר מועלם ורשימת "אנחנו כאן" בראשות יניב יעקובוב.
קריית ביאליק
ראש העירייה, אלי דוקורסקי, התמודד כמתמודד יחיד על קדנציה שלישית בתפקיד ראש העירייה (שם סיעתו שונה מ"כולנו קריית ביאליק" לסיעת "חי") וזכה לתמיכתם של 94.53% מקולות המצביעים(6), לאחר שדודו שמריהו חבר מרכז הליכוד אשר הכריז על מועמדותו, הודיע על פרישתו מהמירוץ.
הרשימות שהתמודדו למועצה בלבד הן: "ביאליק ביתנו" בראשות נחום רצ'בסקי, "ביאליק נטו" בראשות סגן ראש העירייה, יוסי אזריאל, "אופק חדש לביאליק" בראשות יעקב בוחבוט, ורשימת"לב ביאליק" בראשות ירון סלמן שהתאחדה עם סיעת "מנהיגות חדשה לביאליק". במסגרת הרשימה יוצב סלמן במקום הראשון ורפי ורטהיים במקום השני ברשימה. עוד מתמודדות רשימת "צעירי קריית ביאליק" בראשות שני אוצ'קובסקי והדס צור, אליהם חבר בן אסבן שנכנס למועצת העיר במקום יוסי דואק שפרש, לאחר שהיה חבר בסיעתו. גם סגן השר להגנת הסביבה ירון מזוז הציג רשימה בשם "התנועה החברתית בקרית ביאליק", אותה הקים בעבר, אך כיום אין הוא מתכוון להתמודד במסגרתה.
מספר המושבים במועצת העיר זו הוא 15, בדומה למספרם במועצה היוצאת.
קריית גת
אבירם דהרי, המכהן כראש עיריית קריית גת מאז 2003, נבחר לתקופת כהונה נוספת לאחר שזכה ברוב של 50 אחוז מסך הקולות. מולו התמודדו חבר מועצת העיר אילן חזן, חבר מועצת העיר ויושב ראש תנועת התעוררות שי זולדן וחבר מועצת העיר יקיר שינדלר.
ח"כ מיקי זוהר שקל להתמודד על ראשות העיר, אך לאחר שיחה עם ראש הממשלה בנימין נתניהו החליט שלא לעשות כן. פליקס פרטוק, מועמד נוסף לראשות העיר, הסיר את מועמדותו ב-17 באוקטובר 2018.
15 רשימות התמודדו על 17 המושבים במועצת העיר: הרשימה הגדולה ביותר הייתה הרשימה המשותפת "התאחדות הספרדים ואגודת ישראל בראשות עמי ביטון" (שסג) שזכתה ב-4 מנדטים. חמש רשימות זכו ב-2 מנדטים כל אחת: "תדמית בראשות אבירם דהרי" (כנ), "קריית גת ביתנו" (ל) בראשות יעקב אפריימוב - רשימה מקומית מטעם ישראל ביתנו, "דודו בן לולו ארז חסון" (ד), "קריית גת תצליח בראשות יקיר שינדלר" (חי) ו"קריית גת מנצחת" (טב) בראשות כפיר סויסה. 3 רשימות זכו במנדט אחד: "התעוררות - בראשות שי זולדן" (ער), "עוז- בראשות שולמית סהלו" (ף) ו"יחד" (קן) בראשות יגאל וינברגר. 6 רשימות נוספות לא נבחרו למועצה: "אלטרנטיבה" (א) בראשות אלכס פולבנוב, "קריית גת מאוזנת" (דה) בראשות ארתור נייאזוב, "כולנו בראשות אהובה נאור" (כ), "ליכוד" (מחל) בראשות יהודה כהן, "קריית גת מאוחדת" (צח) בראשות אילן חזן ו"המלחמה בשחיתות" (קץ) בראשות קוקו יעקב פחימה.
קריית טבעון
ראש המועצה המקומית קריית טבעון, דוד אריאלי, הודיע כי לא יתמודד לקדנציה שלישית בקרית טבעון מאחר שבכוונתו להתמודד על מקום ברשימת מפלגת העבודה בכנסת. אלון נבות, שכיהן כראש המועצה בין השנים 2005–2008 הודיע כי יתמודד לתפקיד. מתמודדים נוספים הם עידו גרינבלום שנתמך על ידי מפלגת העבודה, אבי מסאס, אורי דרוקר שנתמך על ידי מפלגת כולנו, יפתח גלעדי, שמוליק שמחון ראש סיעת "אני טבעוני", רות קלנר-עקרון, שרון רופא-אופיר ראש סיעת "טבעון זה הבית", צביקה אקרמן ועלי ברוק.
אף לא אחד מבין המתמודדים לראשות המועצה חצה את רף ה-40%, לכן נערך סיבוב שני בו התמודדו רות קלנר-עקרון (31.05%, 2,655 קולות) ועידו גרינבלום (25.60%, 2,189 קולות).
בין הרשימות שהתמודדו למועצה הייתה רשימת מרצ בראשות שרה גרינצווייג.
קריית ים
ראש עיריית קריית ים המכהן דוד אבן צור (סיעת "חי" שהתמודדה מטעם הליכוד) ימשיך בתקופת כהונה נוספת לאחר שברוב של 82.34% (13,567 קולות) גבר על סגן ראש העירייה לשעבר, שלומי טל (רשימת "בוחרים נכון")(2) (שנתמך על ידי מפלגת כולנו). הפעיל החברתי אמיר ווסקו הודיע על התמודדותו, אך לבסוף לא התמודד לראשות העיר. חבר מועצת העיר מורדי פיזיצקי אשר החל בקמפיין לראשות העיר, פרש מהמירוץ והחליט להצטרף לרשימתו של שלומי טל.
הרשימות שהתמודדו למועצת העיר בלבד הן: "קריית ים בתנופה" בראשות ג'נו פלס, "משנים כיוון" בראשות אלי כהן, רשימה משותפת לבית היהודי ולש"ס הנקראת "התנועה החברתית המאוחדת" בראשות בנימין אברקי, ורשימת "קריית ים ביתנו" בראשות אדם אמילוב, מטעם מפלגת ישראל ביתנו.
מספר המושבים במועצת העיר זו הוא 15, בדומה למספרם במועצה היוצאת.
קריית יערים
לאחר ניסיונות ריצה של מספר מתמודדים לראשות מועצת קריית יערים (טלז סטון) הגיעו לישורת האחרונה ראש המועצה אברהם רוזנטל, המכהן בתפקיד משנת 1996, שהודיע כי יתמודד עצמאית עם רשימת "כן לקריה", ויצחק רביץ, שעבר ליישוב מביתר עילית, והתעתד לרוץ תחת תמיכת מפלגת דגל התורה, שהעבירה את תמיכתה מרוזנטל אל רביץ. לבסוף, לאחר משא ומתן בין דגל התורה לרוזנטל, הוחלט למנות את רביץ כסגנו של רוזנטל, וכי רוזנטל יפרוש מתפקידו לאחר כשנה.
בשל העובדה כי רשימת "איחוד הקהילות למען טלז סטון" העצמאית בראשות הרב דב בקשט, שלה 3 מושבים במועצה היוצאת, לא הגישה את מועמדותה למועצה, לא התקיימו ביישוב בחירות לראשות המועצה וראש המועצה ורשימתו הוכרזו כזוכים בבחירות(4). ב-9 בנובמבר 2018, בטרם נכנס מחדש לתפקיד ראש המועצה, נפטר רוזנטל בביתו מדום לב. בבחירות מיוחדות שנערכו ב־9 בינואר 2019 גבר יצחק רביץ מדגל התורה, על המועמד העצמאי יענקי פליי.
קריית מוצקין
ראש העירייה, חיים צורי, המכהן בתפקיד מאז שנת 1993 התמודד על קדנציה נוספת במסגרת רשימת "מוצקין נטו". מולו מתמודדים צבי (ציקי) אבישר, יו"ר תנועת "רוח חדשה במוצקין" ואבי רוטמן ("מוצקין של כולנו"), חבר מועצת העיר שהתמודד על ראשות העירייה גם בשנת 2008.
מאיר דהן, חבר מועצת העיר מטעם סיעת אחדות ישראל התמודד במסגרת סיעת מוצקין נטו של צורי, במסגרת איחוד סיעות. למועצת העיר בלבד התמודדה סיעת לב בראשות אברהם בומה ברח"ד, סיעת ש"ס, הבית היהודי בראשות נחום מזוז וסיעת "בר ביקורת ואיכות שלטון" בראשות יוסי פדידה.
בעקבות עתירת המתמודד ציקי אבישר אסרה ועדת הבחירות האזורית על בכירים בעירייה לקחת חלק במערכת הבחירות בעיר.
קריית עקרון
ראש המועצה המקומית קריית עקרון המכהן, חובב צברי, התמודד מול חבר המועצה הרב בצלאל דוד מתנועת לב, שהתמודד אף הוא ב-2013 וחבר המועצה וסגן ראש המועצה לשעבר, דוד אבו. ראש המועצה הקודם אריק חדד שהפסיד ב-2013 ("עקרון אחת") התמודד למועצה בלבד.
קריית שמונה
על ראשות עיריית קריית שמונה התמודד ראש העירייה המכהן, ניסים מלכה, כנציג הליכוד לאחר שערר שהוגש לליכוד בנושא קביעת מועמדי המפלגה נדחה. מולו התמודדו חבר המועצה יורם מלול שחבר למפלגת כולנו והתמודד בשנית, חבר המועצה אביחי שטרן שהתמודד לראשונה על ראשות העירייה, ד"ר אביבה זריהן-ויצמן וסגן ראש העירייה, יגאל בוזגלו.
בין המתמודדים על 13 המקומות במועצה היו: רשימת הבית היהודי בראשות אריה אקרמן ורשימה בראשות אופיר יחזקאלי.
יעקב בן ציון ששימש ראש האופוזיציה במועצה במשך שתי קדנציות הודיע בתחילה על התמודדותו אבל פרש והודיע שיתמוך באביחי שטרן שהיה מספר 2 שלו. מישל בן שימול התמודד גם הוא לראשות המועצה אך עם הצטרפותו של אביחי שטרן למרוץ הסיר את מועמדותו והצטרף לשטרן כמספר 2 ברשימה.
בתום הסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40% ולכן נערך סיבוב שני, בו התמודדו אביחי שטרן שקיבל 38 אחוז מהקולות וראש העירייה המכהן, ניסים מלכה, שקיבל 28 אחוז מהקולות.
קרני שומרון
יגאל להב, ראש המועצה המכהן, ממשיך לתקופת כהונה שנייה, לאחר שהשיג רוב של 75.95% (2,662 קולות) מול רותי שפיצר, כמנהלת המתנ"ס המקומי לשעבר פעילה חברתית וציבורית (סיעת "התחדשות").
למועצה התמודדה גם סיעת "דורות".
לאדורה
היסטוריה
לואי ארנסט לאדורה היה טוחן וסופר פורה שכתב בסוגות ספרותיות רבות: מחזות, שירה, רומנים, מסות, ספרים היסטוריים ומדעיים. הוא היה תומך גלוי ברפורמות חברתיות, למרות חוקי צנזורה נוקשים ועונשים חמורים לאלה שהפרו אותם. כפולמוסן חברתי, הוא נהג לבקר בכתביו חוסר סובלנות, דוגמה דתית ומוסדות צרפתיים בני-זמנו. הוא ייסד את המאפיה ברחוב רויאל, פריז ב-1862. במהלך התקוממות הקומונה הפריזאית של 1871 נשרפה המאפיה. באותו מקום נבנתה המאפיה מחדש וז’יל שרה הופקד על עיצוב הפנים שלה. כרובים לבושים בבגדי אופים צוירו על התקרה, ויצרו את סמל החברה. פנים הבניין נצבע באותו צבע צהוב-ירקרק כמו חזית הבניין. לאדורה עלתה לגדולה ב-1930 כשעלה במוחו של נכדו, פייר דפונטן, רעיון המקרון הכפול: הדבקת שני מקרונים ביחד בעזרת מילוי גנאש שמנתי.
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018)
ראש העין
ראש העירייה המכהן, שלום בן משה, הודיע כי הוא מתמודד לכהונה נוספת. מולו הכריזו על התמודדותם עוד שישה: רז שגיא, סגן ראש העירייה לשעבר, בני בית אור, איתי ונה (בהמשך הסיר מועמדותו וחבר לבית אור), ישי אדוארד, יוכבד פנחסי-אדיב ומ"מ וסגן ראש העירייה, חנוך עוז, ראש רשימת "יחד כולנו ליכוד".
אף לא אחד מבין המתמודדים חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב שני בין ראש העירייה המכהן, שלום בן משה (28%, 7,376 קולות), לבין רז שגיא (21.80%, 5,742 קולות).