cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
בושטינה
הקהילה היהודית
ישוב יהודי במקום התבסס מאוחר יחסית, עקב התנגדות האצולה המקומית. קהילה מאורגנת הייתה קיימת במקום החל משנות החמישים של המאה ה-19. רוב יהודי המקום היו חסידים שהשתייכו בעיקר לחצרות של חסידות סיגט וחסידות ספינקא. בגלל המתח בין החצרות מעולם לא הוסכם על רב למקום, והקהילה השתייכה לגליל של רב העיר טייצ'ב הסמוכה.
המקום התפרסם בעולם החסידי עם התיישבותו של האדמו"ר רבי מרדכי מנדבורנה בערך בשנת תר"ל (1870). ר' מרדכי ישב במקום עד פטירתו בשנת תרנ"ה (1894), ושם נקבר. כשלושים שנה לאחר פטירתו התיישב במקום נכדו, האדמו"ר רבי איתמר לייפר שכונה האדמו"ר מבישטינא. הוא ישב במקום עד ימי השואה בה נספה. רבי איתמר גם כיהן כרב העיר הבלתי רשמי והיה מקובל כל תושביה היהודים של העיר.
לקראת סוף שנות השלושים של המאה העשרים נוסדו בעיירה התארגנויות של תנועות נוער יהודיות ובהם בית"ר, והחלוץ הצעיר. צעירי החרדים התארגנו במסגרת צעירי אגודת ישראל.
השואה
יהודי בושטינה עברו את מוראות השואה כמו שאר יהודי המחוז. עם תחילת השלטון ההונגרי, גויסו צעירים רבים לעבודות כפייה בצבא ההונגרי, מהם רובם לא חזרו. בכ"ב בניסן תש"ד (15 באפריל 1944) הוגלו יהודי העיירה לגטו בעיר מאטסלקה, שם הם שוכנו בצפיפות מרובה עם עוד כ-5,000 יהודים מהאזורים הסמוכים. ביום טוב שני של שבועות נשלחו יהודי בושטינה למחנה אושוויץ שם הושמדו רובם. מהשרידים חזרו מעטים לעיירה לאחר השחרור, אך רובם עלו סמוך לאחר מכן לישראל.
כיום מגיעים מבקרים יהודים לעיירה, בעיקר כדי לפקוד את קבר ר' מרדכי מנדבורנה ומשפחתו בבית הקברות היהודי, שם הוקם אוהל על מצבתם.
Amar pelos dois
Amar pelos dois (בעברית: לאהוב בשביל שנינו) הוא השיר שייצג את פורטוגל באירוויזיון 2017. השיר מבוצע על ידי הזמר הפורטוגזי סלבדור סובראל. השיר, שזכה בפסטיבל השירים הפורטוגלי של אותה שנה, נכתב והולחן על ידי לואיזה סובראל, אחותו של סלבדור סובראל. בחצי גמר האירוויזיון הופיע כמספר 9 בסדר ההופעות, ובגמר הופיע כמספר 11. השיר זכה באותה שנה במקום הראשון עם 758 נקודות, והיה לזכייה הראשונה של פורטוגל אי-פעם בתחרות. 758 הנקודות שבהן זכה השיר הן המספר הרב ביותר של נקודות ששיר זכה בו בתחרות לכל אורך שנות קיומה, בשל השינוי בשיטת הניקוד שנה קודם לכן. כמו כן השיר הוא השיר הראשון שזכה בתחרות שמושר כולו בשפה שאינה אנגלית מאז 2007.
דני צוקרמן
דני צוקרמן (18 ביולי 1964 – 13 באפריל 2020) היה יוצר, גיטריסט ובסיסט ישראלי. חבר בלהקות "גן חיות" ו"סנהדרין" שפעלו בשנות ה-90.
ביוגרפיה
צוקרמן נולד בקישינב, שבמולדובה ב-1964, ועלה לישראל בגיל 12. את דרכו המוזיקלית החל בבית הספר התיכון הניסויי הפתוח "אבשלום" ברשל"צ, אשר איפשר לו להתחיל להתפתח מוזיקלית.
במהלך ההופעות עם סנדרסון הכיר צוקרמן את אפרים שמיר שהגיע לפעמים להתארח ובשנת 1989 הקים אפרים שמיר יחד עם דני צוקרמן, הקלידן אורי מיילס והמתופף גדי סרי את להקת "גוליבר", שהופיעה בפאב "מאחורי הים" בתל אביב, ושרה בעיקר משיריו של שמיר. שתי הקלטות של להקת "גוליבר" הופיעו על גבי תקליט שדרים של שמיר עם השירים - "לא מודה" ו"אנו באנו".
בשנת 1991 הוציא צוקרמן שיר סולו ראשון בשם "עגלגלון", עם מילים של אלונה דניאל ולחן שלו. השיר בוצע לפני כן על ידי אלונה דניאל בהופעות להקת "טאטו". בשנת 1991 הצטרף ללהקת "גן חיות" עם שרון מולדאבי, שחר בן ברק, דובי קיזלשטיין ויובל ליבליך. הלהקה הוציאה את אלבומה היחיד "גן חיות" בשנת 1992, והוא כלל את הלהיטים "חם ומתוק", "ירח כחול", "המוזיקה בפנים". למרות פופולריות הלהקה, היא התפרקה בשנת 1993. בהופעות הלהקה שר צוקרמן את שירו "מפתה אותי", שהופיע לאחר מכן באלבום הסולו שלו, לצד שיר נוסף של "גן חיות" שלא הוקלט על ידי הלהקה ונכתב על ידי שחר בן ברק - "זורמת בדם".
במקביל ללהקת "גן חיות" הקים צוקרמן "סופר גרופ" בשם "סנהדרין" שביצעה קאברים לשירי בלוז של רוברט ג'ונסון, ג'ון לי הוקר ואחרים, וכללה מלבד צוקרמן את אופיר לייבוביץ מ"נקמת הטרקטור" ואת אילן לוקאץ, אופיר לוקאיי ואחרים.
בשנים 1998–1999 הוקלט האלבום היחיד של "סנהדרין" בהרכב שכלל את דני צוקרמן בשירה, גיטרות ומנדולינה, אופיר לייבוביץ בגיטרה ומנדולינה, אופיר לוקאיי בגיטרות ועוד, מייקל ויינשטיין בבס, דני כהן בתופים וקולות ובהשתתפות דב המר במפוחית בשיר אחד. האלבום לא יצא בזמן אמת אלא רק בשנת 2004 כשההרכב כבר לא היה פעיל. צוקרמן וסנהדרין היו מהבולטים והחלוצים בסצנת הבלוז בישראל עם בלוז אקוסטי ושורשי, הופיעו באופן קבוע במועדון "קמלוט" בתל אביב והשתתפו גם בפסטיבל הבלוז בחיפה בשנת 1995.
בשנת 1996 הוציא צוקרמן את אלבום הסולו הראשון שלו "חלום פרטי" בחברת התקליטים "עננה". האלבום כלל את הסינגלים - "השירים הכי יפים" ו"מחפשת במקום הלא נכון". בשנת 2001 הוא ניגן באלבום "אין מחיר לחופש".
בשנת 2005 הוציא צוקרמן אלבום משותף עם המשורר רומן באימבאיב בשם "הלוואי וגודביי". צוקרמן הלחין והפיק מוזיקלית קובץ שירים מאת באימבאיב.
צוקרמן לימד באס וגיטרה בבית הספר של "ימאהה", והפיק מוזיקלית את הרכבי בית הספר. כתב, עיבד וביצע טרנספוזיציות לכל הכלים ולאנסמבלים במגוון סגנונות: רוק כבד, פאנק ובלוז.
ב-2016 השתתף בשיר "To Party" עם להקת Little Big הרוסית.
ב-13 באפריל 2020 נפטר מדום לב.
Piano Improvisations Vol. 2
האלבום יצא כתקליט על ידי חברת התקליטים הגרמנית ECM, והוקלט באוסלו שבנורווגיה במשך יומיים בלבד. צמד האלבומים יחדיו משמשים מעין גשר בין יצירותיו החופשיות והאבסטרקטיות של קוריאה בהרכבו "Circle", לבין המוזיקה היותר מלודית וקלאסית שלו בלהקתו "Return to Forever". באלבום שבע קומפוזיציות מקוריות של קוריאה לפסנתר לצד עיבודים יוצאי דופן לשירים של ויין שורטר "Masqualero" ו-"Trinkle, Tinkle" של ת'לוניוס מונק.
על כריכתו האחורית של האלבום נדפס ציטוט של קוריאה על היצירות:
.
האלבום הגיע למקום ה-33 במצעד ה"בילבורד ג'אז אלבומס", מה שהופך אותו לאלבום הסולו הראשון של קוריאה שנכנס לרשימת הבילבורד.
מועצת הכנסים של מדעי המתמטיקה
מועצת הכנסים של מדעי המתמטיקה (באנגלית: The Conference Board of the Mathematical Sciences, בראשי תיבות: CBMS) היא ארגון גג של תשע עשרה אגודות מקצועיות במדעי המתמטיקה בארצות הברית שאחת מהמטרות העיקריות של כל אחת מהן היא הגדלת והפצת הידע באחד או יותר ממדעי המתמטיקה. המועצה והאגודות החברות בה מוכרות על ידי האיחוד המתמטי הבינלאומי (IMU) כחברות המתמטיות הלאומיות עבור מדינתן. ה־CBMS נוסד בשנת 1960 כארגון היורש לוועדת המדיניות למתמטיקה בת שישה ארגונים (שהוקמה על ידי האגודה האמריקאית למתמטיקה והאיגוד האמריקאי למתמטיקה כוועדת מדיניות המלחמה בשנת 1942) וארגון הכנסים של מדעי המתמטיקה בשנת 1958. בנוסף לייצוג המתמטיקה האמריקאית ב־IMU, המועצה משמשת כאפיק תקשורת בין האגודות החברות בה לבין ממשלת ארצות הברית, ומתאמת פרויקטים משותפים של האגודות החברות בה.
מטרת המועצה לקדם הבנה ושיתוף פעולה בין ארגונים לאומיים אלה כך שהם עובדים יחד ותומכים זה בזה במאמציהם לקדם מחקר, לשפר את החינוך ולהרחיב את היישומיים במתמטיקה. מדיניות המועצה עוסקת במגוון תחומים, כגון
חברי המועצה
להלן רשימת החברים נכון לשנת 2020:
הנדסת פרומפטים
הנדסת פרומפטים (Prompt engineering) היא טכניקה מענף הבינה מלאכותית, כאשר "פרומפט" בהקשר זה הוא קלט מסוים, לרוב בצורת הנחיה, שאלה או שאילתא, המוזן למודל בינה מלאכותית או למודל שפה במטרה לקבל תוצר מסוים. הפרומפט יכול ללבוש מספר צורות, בהן משפט שלם או מספר מילות מפתח, ועל מהנדס הפרומפטים לדעת כיצד ליצור את הפרומפט שיספק את התוצאה הרצויה בצורה אופטימלית. השימוש במילה "הנדסה" בשם הטכניקה הוא מעט מטעה, שכן בסופו של דבר מדובר במיומנות גרידא, עם אלמנטים הנדסיים מעטים.
הצורך בפיתוח מיומנות זו חווה גידול משמעותי עם התגברות הפופולריות של מודלי שפה גדולים, דוגמת GPT-3 ו-GPT-4, עליהם בנוי ChatGPT ששוחרר בסוף שנת 2022. זאת, בין היתר, מאחר שמודלים אלו מתמודדים בצורה טובה עם פרומפטים שנכתבים בשפה אנושית. בנוסף, מודלים אלו אומנו בטכניקת למידת חיזוק, הליך במסגרתו מאמן אנושי מספק פרומפט למודל, ונותן לו פידבק בהתאם לתוצר שהתקבל.
פעמים רבות, על מנת לקבל את התוצאה האופטימלית מהמודל, יש צורך במספר פרומפטים. כך, למשל, לעיתים עדיף כי המודל יחשוב "צעד אחר צעד", ועל כן יש להעביר לו פרומפטים חלקיים בכל פעם, להבדיל מלנסות לקבל את התוצאה הרצויה באמצעות פרומפט בודד. אימון זה נחשב כיעיל בשיפור ביצועי מודל שפה בפתרון בעיות חשיבה רב-שלבית. ניתן להוביל את המודל לחשוב כך גם באמצעות הבהרה טקסטואלית מפורשת בפרומפט, לדוגמה "נסה לפתור את הבעיה צעד אחר צעד". כמו כן, לעיתים רצוי "להתווכח" עם המודל, או לכלול מספר דוגמאות כחלק מהפרומפט.
דרך נוספת לשפר תוצאות באמצעות הפרומפט, היא להבהיר למודל באיזו רמה מצופה ממנו לענות על השאלה. כך למשל, על מנת להשיב לשאלת פיזיקה, כדאי להתחיל את הפרומפט במשפט "אתה מומחה לפיזיקה". תוספת זו מועילה מכיוון שמודל שפה הוזן במידע טקסטואלי רב, בין היתר טקסט העוסק בפיזיקה שנכתב על ידי מומחים לפיזיקה וכזה שנכתב על ידי כאלו שאינם מומחים לפיזיקה. סטטיסטית, ייתכן כי תוכן שנכתב על ידי אלו שאינם מומחים בפיזיקה נפוץ יותר, ולכן המודל, שתוכנת להשיב את התשובה המסתברת ביותר, לא יפיק תשובה של מומחה אלא אם הדבר נדרש ממנו בפרומפט.
מחקר שנעשה בשנת 2021 הראה כי הנדסת פרומפטים מרובת משימות (כזו המשתמשת במספר רב של נתוני עיבוד שפה טבעית) הראתה ביצועים טובים בבואה לבצע משימות חדשות מבלי שהתאמנה על כך קודם לכן.
בשנת 2022, שוחררו לציבור מודלי למידת מכונה המשמשים ליצירת תמונות באמצעות טקסט, כאשר הפופולריים שבהם הם DALL-E 2, Stable Diffusion, Midjourney ו-Photoleap של חברת לייטריקס הישראלית. העובדה שמודלים אלו מייצרים תמונות כתגובה לקלט טקסטואלי, יצרה קטגוריה חדשה של הנדסת פרומפטים הממוקדת בטקסט לתמונה.
על אף האמור, יש הרואים במיומנות "הנדסת פרומפטים" ככזו שלא תהיה רלוונטית לטווח ארוך. זאת, בעיקר בשל הפיתוח המואץ בתחום מודלי השפה הגדולים, שככל הנראה יביא לכך שהמונח "פרומפט" צפוי לשנות את צורתו באופן המייתר את הצורך באדם היוצר אותו. כך, למשל, כלי הבינה המלאכותית GitHub Copilot, המשלים קוד עבור המתכנתים, אינו דורש פרומפט (בגרסתו המקורית) על מנת ליצור קוד, אלא פועל על בסיס שילוב של קוד שלמד והקוד שלנגד עיניו. אפשרות נוספת, שהציע חוקר הבינה המלאכותית אנדרו אנג, היא שייתכן שהפרומפט העתידי יצטמצם מצורת טקסט, למשל, ללחיצת כפתור בלבד, כפי שנעשית הגברת הווליום בטלוויזיה (להבדיל מבקשה מילולית להגברת הווליום).
שימושים זדוניים
הזרקת פרומפטים היא תת-תחום בענף האקספלויט (ניצול פרצות אבטחה) וממוקדת במודלי למידת מכונה. התקפה בתחום זה נעשית כאשר משתמש זדוני מחדיר למודל פרומפט הגורם למודל לבצע פעולות שאינו אמור לעשות. אחד הסוגים הנפוצים של הזרקת פרומפטים נקרא jailbreak, במסגרתו "משכנעים" את המודל לספק תשובה שהוא לא תוכנת לספק, למשל על ידי העמדת פנים שהבקשה היא במסגרת "משחק תפקידים".
שחור על לבן (סרט, 2018)
שחור על לבן (באנגלית: BlacKkKlansman) היא דרמת פשע אמריקאית שכתב וביים ספייק לי המבוססת על האוטוביוגרפיה "Black Klansman" שנכתבה על ידי רון סטולוורת'. בסרט משחקים ג'ון דייוויד וושינגטון (בנו של דנזל וושינגטון), אדם דרייבר, לורה הרייר וטופר גרייס. עלילת הסרט מתרחשת בקולורדו של שנות ה-70 ועוקבת אחר שוטר ממוצא אפרו אמריקאי שמנסה להסתנן לשורות הקו קלוקס קלאן. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל קאן ב-14 במאי 2018, בו זכה בפרס הגרנד פרי. הוא יצא לאקרנים בישראל ב-9 באוגוסט 2018. הסרט זכה בפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר.
תקציר העלילה
רון סטולוורת' (ג'ון דייוויד וושינגטון), שוטר בקולורדו ספרינגס, קולורדו, ממוצא אפרו אמריקאי מצליח לחדור לאיגוד המקומי של הקו קלוקס קלאן. את רוב התקשורת שלו עם הקלאן הוא מבצע דרך הטלפון בעוד במפגש פנים אל פנים, הוא שולח שוטר אחר, יהודי, בשם פליפ צימרמן (אדם דרייבר), כדי לגלם את עצמו.
פיתוח וליהוק
בשנת 2015, הביא מפיק הסרטים שון רדיק את הזכויות על ספרו של רון סטולוורת', Black Klansman, למשרדי QC אנרטיימנט והם החלו לעבד את סיפור לתסריט. בעקבות הצלחתו של הסרט תברח ב-2017 חברו QC למפיקי הסרט כדי לעזור בפיתוחו. בספטמבר של אותה שנה, חתמו ספייק לי וג'ון דייוויד וושינגטון על העסקתם בסרט. חודש לאחר מכן, אדם דרייבר, לורה הרייר וטופר גרייס חתמו גם הם.
צילומים
הצילמום החלו בספטמבר 2017.
הפצת הסרט
ב-12 באפריל נבחר הסרט להתחרות בפסטיבל קאן והוקרן בבכורה ב-14 במאי 2018. הפצתו הרחבה בישראל התקיימה ב-9 באוגוסט באותה השנה, ולמחרת בארצות הברית, ביום השנה לאירועי שארלוטסוויל.
ביקורת
באתר הביקורות Rotten Tomatoes, קיבל הסרט ציון של 97% על ידי 50 מבקרים שונים עם ממוצע של 7.7/10. הכותבים הסכימו כי הסרט משתמש בהיסטוריה כפרשנות נוקבת על אירועים עכשוויים.
פרוס העצרת
פרוס העצרת (או בפרוס העצרת) הוא מועד מיוחד ביהדות, שזוהה במהלך הזמן עם ל"ג בעומר.
מקור המונח
המונח מופיע מספר פעמים במשנה ובתלמוד, בשתי משמעויות.
המשמעות הראשונה היא של תרומת הלשכה ומעשר בהמה, המתרחש לפני כל אחד משלושת הרגלים:
כמו כן, בגמרא קיים נימוק מדוע פרוס המועד הוא הזמן להפרשת מעשר הבהמה:
לפי רבי יוחנן, מדובר בזמנים בשנה בהן הבהמות רגילות ללדת. לפי רבי אחא ורבי תנחום בר חייא בשם רבי שמעון בן לקיש, מדובר בתקופה שבה נהגי בעלי הבהמות לכנס את בהמותיהם לקראת השחיטה, על מנת למכור את הבשר לעולי הרגל. לפי רבי יודן, נקבע המועד על מנת למנוע איחור בהבאת המעשר, ורבי יוסה מרחיב שהמועדים נבחרו להיות קרובים למועד על מנת למנוע שכחה, וכן כי מועד אחד (ולא שלושה) היה בלתי אפשרי לבעלי הבהמות.
על פי מקור מהמאה ה-12, פרוס העצרת הוא המועד בו הפסיקו למות תלמידי רבי עקיבא, שלזכרם נהוגים מנהגי אבלות בימי ספירת העומר. מדובר בצידוק למנהג בחלק מהעדות באותה התקופה להקל במנהגי האבלות בל"ג בעומר:
משמעות השם
עצרת הוא כינויו של חג השבועות, אך ניתן לפירוש גם כחג סוכות או פסח.
התאריך של פרוס העצרת
כאמור, שלוש אפשרויות הן שהתאריך המקורי של פרוס העצרת הוא ערב חג השבועות, ערב סוכות או ערב פסח. עם זאת, אין מקור ישיר התומך באחת מאפשרויות אלו.
לטענת רחל אליאור, מדובר בא' בסיוון, שחל חמישה ימים לפני חג השבועות בתאריכו כיום (ו' בסיוון) וארבעה עשר יום לפני חג השבועות על פי לוח השנה במגילות קומראן (ט"ו בסיוון):
גם הרמב"ם מתייחס לכך, במשנה תורה. הוא מוסר שמדובר בחמישה-עשר יום לפני העצרת שהוא כ' באייר:
תאוריה שונה טוענת שב"פרוס העצרת" מדובר בעשרים וחמישה ימים לפני עצרת (מחצית ספירת העומר). כלומר, כ"ה בעומר. על פי תיאוריה זאת, במעבר מלוח השנה הקדום ללוח השנה העברי במאה ה-4 לפסה"נ, הוקדמה מנחת העומר בשבוע וכך יום אמצע הספירה הפך ל-33.
לפי אפשרות אחרת, היא הפרשנות המקובלת היום, מדובר בחמישה-עשר יום לפני חג השבועות בתאריכו היום (ו' בסיוון), הוא ל"ג בעומר. המקור הראשון הידוע אשר נוקט בגישה זו הוא מהמאה ה-12:
סטלזאורוס
סטלזאורוס (שם מדעי: Stellasaurus) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הצרטופסיים, שחי באמריקה הצפונית בקרטיקון עליון. בסוג ידוע מין יחיד Stellasaurus ancellae. פירוש שמו הוא "לטאת כוכב" בהתייחס לצורת ראשו, וכן כמחווה לשיר "Starman" מאת דייוויד בואי. הוא התגלה במונטנה (ארצות הברית) בתצורת טו מדיסן (Two Medicine Formation) בסלעים המתוארכים לגיל הקמפן. הוא שייך לתת-המשפחה צנטרוזאורים וככל הנראה לשבט Pachyrhinosaurini. הוא מהווה חוליה מקשרת בין שבט זה, המאוחר יותר, לשבט Centrosaurini הקדום יותר.
הוא נתגלה עוד ב-1992, אז הוצע לסווג אותו כסוג חדש, אך הוחלט לסווגו תחת הסוג הקיים רובאוזאורוס. הערכה מחדש שנעשתה ב-2020 מיצבה אותו מחדש כסוג נפרד. מחברי המאמר ראו אותו כחוליה המקשרת בין סטירקוזאורוס ורובאוזאורוס לאייניוזאורוס והשושלת שהביאה לפכיריינוזאורוס.
סטלזאורוס היה דינוזאור במשפחת הצרטופסיים וכמוהם היה בעל גולגולת גדולה עם עטרה וקרניים. כמו הסטירקוזאורוס והרובאוזאורוס הוא היה בעל קרן אף ארוכה והיא הייתה מעוקלת פנימה. קרני הגבה שלו היו מנוונות כמו אצל הסטירקוזאורוס. מהעטרה שלו בלטו שני זיזים ארוכים מכל צד, ואלה היו ישרים במיוחד. בעטרה היו "חלונות" בעצם.
ג'לי צלופחים
ג'לי צלופחים, קריש צלופחים או מקפא צלופחים (באנגלית: Jellied eels) הוא מאכל מסורתי של המטבח האנגלי שמקורו במאה ה-18, ככל הנראה באזור האיסט אנד של לונדון. מאכל זה עשוי מצלופח שהורתח בציר, קורר, והתגבש כג'לי. המאכל נאכל קר או חם.
היסטוריה
בשלהי המאה ה-18 וראשית המאה ה-19, הביאה המהפכה התעשייתית לנדידה מהכפרים אל העיר לונדון ולבניית שכונות פועלים רחבות. בשכונות אלה הוקמו פאבים אשר מכרו מזון מהיר וזול. אחד ממאכלים אלה היה הצלופח הנפוץ בנהר התמזה, והצלופח הפך למעשה למזון העיקרי של עניי לונדון. הפופולריות של מאכל זה הגיעה לשיאה בתקופת הקיצוב במזון במהלך ואחרי מלחמת העולם השנייה. באותה עת פעלו בלונדון מאות מסעדות שמכרו מאכלי צלופחים. זיהום התמזה במהלך שנות ה-50 הביא להפחתה בדיג הצלופחים ועליית מחירם, ובשל כך לסגירת מסעדות רבות וירידת הפופולריות שלהם.
הכנה
להכנת המאכל הצלופחים נחתכו לפרוסות, הורתחו במים ובחומץ עם אגוז מוסקט ומיץ לימון. לאחר בישולם קוררו הצלופחים. בשל הקולגן שבצלופחים הציר המקורר התגבש למקפא. כיום, לעיתים, מוסיפים ג'לטין כדי להקל על ההתגבשות.
הר לויד (אנטארקטיקה)
הר לויד (באנגלית: Mount Lloyd) הוא הר ברכס הולנד, בחוף שקלטון, בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
ההר ממוקם במוצאו של קרחון יואיט; 13 קילומטרים צפונית להר מילר.
גילוי ומיפוי ההר
ההר התגלה ומופה על ידי המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909.
לקריאה נוספת
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Including the Off-lying Islands South of Latitude 60°, P 189
קרחון יומס
קרחון יומס או קרחון יום (באנגלית: Humes Glacier) הוא קרחון הממוקם ברכס הרי אוליפיק בשטח פארק הלאומי אולימפיק, במחוז ג'פרסון, במדינת וושינגטון שבארצות הברית.
הקרחון ממוקם 2.25 קילומטרים מדרום-מזרח לפסגה של הר האולימפוס.
אורכו של הקרחון 2.01 קילומטרים; ראשיתו בגובה של 1,800 מטרים מעל פני הים, וקצהו התחתון בגובה 1,500 מטרים מעל פני הים. גובהו של מרכז הקרחון 1,657 מטרים מעל פני הים.
מקור השם
שמו של הקרחון נתן לו בשנת 1907 על ידי מועדון מטפסי ההרים "Mountaineers climbing club".
הקרחון נקרא על שמם של גראנט יומס (Grant Humes) ו-ויל יומס (Will Humes) שהיו מדריכי טיפוס הרים.
לקריאה נוספת
• Robert Wood, Olympic Mountains Trail Guide: National Park and National Forest, P 292
• Olympic Mountain Rescue (Society), Climber's Guide to the Olympic Mountains, PP 24, 165, 171, 173
• Olympic Mountain Rescue, Olympic Mountains: A Climbing Guide, P 175
• J.L. Riedel, Steve Wilson, William Baccus, Michael Larrabee, T.J. Fudge, Andrew Fountain, Glacier status and contribution to streamflow in the Olympic Mountains, Washington, USA, Journal of Glaciology, Volume 61, Issue 225 2015, pp. 8-16
Loop Hero
לופ הירו (באנגלית: Loop Hero; בתרגום חופשי: גיבור לולאה) הוא משחק תפקידים אינסופי שפותח על ידי האולפן הרוסי Four Quarters ופורסם על ידי Devolver Digital. המשחק מתרחש בעולם שנוצר באופן אקראי כל משחק מחדש, בו השחקן משנה את העולם על ידי הנחת קלפים במקום שליטה ישירה בדמות. המשחק שוחרר עבור Microsoft Windows, MacOS ו-לינוקס ב-4 במרץ 2021. גרסת נינטנדו סוויץ פורסמה ב-9 בדצמבר 2021.
עלילה
המשחק מתחיל אחרי סוף העולם, דיאלוג המבוא מסביר שליץ' מרושע מחק את המציאות ואת כל הדברים שבה. הגיבור מתעורר במחנה קטן ליד שביל ויוצא לנסות ולבנות מחדש את העולם. בשביל הוא נתקל או בניצולים אחרים שמסייעים לו בניסיונותו לשחזר את העולם או בניצולים מיואשים שחושבים שהניסיון לשחזר את העולם אבוד מראש, ותוקפים אותו בניסיון לשרוד.
למרות זאת, כשהגיבור מביס את הליץ' ועוזריו, הוא מגלה שסוף העולם תוכנן על ידי אלוהים בעצמו, אומגה. אומגה מסביר שהגלגול הקודם שלו, אלפא, יצר את היקום וגם את האנושות, והתחבב עליהם במיוחד. מתוך גחמה, החליט אלפא לרדת לאחד העולמות כדי להופיע באופן אישי בפני בני אדם. ואז, לתדהמתו, האדם הפרימיטיבי שפגש, הרגיש מאוים, ותקף אותו בחנית בניסיון להגן על משפחתו. מסוקרן מהתרסת האנושות נגדו, אלפא הרשה לעצמו להיהרג על ידי האדם, ונולד מחדש כאומגה, נחוש כעת להשמיד את היקום כדי לחוות מחדש את תחושת המוות.
הגיבור נלחם ומצליח להביס את אומגה, ומתגלה שאחת מחברותיו למחנה, יוטה, הייתה למעשה אלת ההסתברות שסייעה לו בסתר כל הזמן הזה. מובס, אומגה מברך את הגיבור ומסביר שייקח לו אלף שנים להתגלגל בחזרה לאלפא כדי ליצור יקום חדש. הגיבור מבטיח להמשיך ולבנות מחדש את עולמו בהיעדרו של אלפא כך שצאצאיו יהיו מוכנים בשבילו כשהגלגול של אלפא יחזור. לאחר מכן יוטה אומרת לגיבור שהוא יכול לפרוש לכפר שלו כדי לנסות לבנות את העולם מחדש, או שהוא יכול לנסוע לעולמות חלופיים שבהם הוא נכשל, כדי שיוכל להציל אותם מאומגה.
משחקיות
כל הרפתקה מתחילה בכך שהגיבור הולך בשביל שנוצר בצורה אקראית ומסביב הכל ריק. סליים מתעוררים מדי פעם לאורך השביל, כאשר נתקלים בהם, הגיבור נלחם והורג אותם. כשהגיבור הורג אויבים, השחקן מקבל קלפי נוף. קלפי נוף מאפשרים לשחקן להציב מאפייני שטח שונים מסביב לנתיב של הגיבור, כגון הרים, כרי דשא, יערות ומבנים. כל תכונת שטח מביאה להשפעה שונה כגון החזרת חלק מהחיים לשחקן בסוף כל יום, הגדלת מהירות התנועה של השחקן או זימון אויבים מעת לעת. הצבת מאפייני שטח זה ליד זה יכולה גם לשנות את השפעתם. לדוגמה, אם ממקמים מספיק הרים יחד, הם משתלבים יחד להר גדול, ומגדילים לשחקן את החיים, אבל הם גם כורמים להופעת סוג אויב חדש שיילחם בגיבור.
בנוסף לקלפי נוף, הריגת אויבים יכולה גם להשיג משאבים וציוד חדש לגיבור. השחקן יכול ללבוש פריטים שונים כדי להגביר את ההתקפה, ההגנה, התחדשות החיים ותכונות אחרות של הגיבור. משאבים נשמרים במלאי של השחקן לשימוש מאוחר יותר, מחוץ לשביל. בסיום כל סיבוב סביב השביל, ניתנת לשחקן האפשרות לסגת מהשביל חזרה למחנה. במחנה, השחקן יכול להשתמש במשאבים שהוא השיג בשביל לבנות מבנים חדשים במחנה שלו, כמו מטבח או נפחיה.
רוב המשחק מתרחש בנתיב אחד שנוצר באקראי, השחקן פועל לשדרוג הציוד שלו ומציב באופן אסטרטגי מאפייני שטח במאמץ לשרוד אויבים שנהיים קשים יותר ויותר. כשהגיבור מניח קלפי נוף על השביל, מד הבוס עולה ועולה עד לקצה ואז הבוס מופיע בנקודת היציאה של השביל. אם השחקן מביס את הבוס בהצלחה, הסיפור מתקדם. אם השחקן מובס בזמן שנלחם באויבים, הוא מאבד 70% מהמשאבים שלו ונאלץ לסגת לבסיס שלו כדי להתחיל מחדש.
פיתוח
לופ הירו התבסס בתחילה על רעיון שהיה לצוות Four Quarters בתחילת 2019 כאשר הם דנו במשחקי אפס שחקנים. אחד מחברי הצוות בנה משחק עם גיבור שמשוטט בלופ בזמן שהשחקן בונה סביבו. הם לא עשו הרבה עם הרעיון הזה עד לתחרות פיתוח משחקימחשב באוקטובר 2019, הנושא של התחרות היה "התחל עם כלום". רעיון האב-טיפוס המקורי התאים לנושא, אם כי המשחק האחרון שהם יצרו עבור התחרות הקודמת לא זכה מכיוון שהוא לא היה מלוטש מספיק. Four Quarters זיהו שיש להם רעיון למשחק טוב, הם הצליחו לפתח וללטש את המשחק, והצליחו לקבל עזרה מ-Devolver Digital לפרסום ותמיכה. לאחר מכן, רוב הפיתוח שלהם התמקד באיזון תת-המערכות השונות במשחק.
ביקורת
לופ הירו זכה לביקורות חיוביות ממבקרים, וסיים עם ציון של 82 ב-Metacritic. המבקרים שיבחו את האסתטיקה בסגנון שנות ה-80 של המשחק. בן קוצ'רה מפוליגון שיבח את מערכת הלולאה החדשה. איאן בודרו מ-PCGamesN שיבח את היכולת של מכניקת בניית הערימה שמאפשרת לשחקן לשנות כל הזמן את האסטרטגיה שלו. איוון לאת'י, מ-PC Gamer, נהנה מהדברים השונים ששילובי קלפים יכולים ליצור, למרות שהוא חשב שבשלב מאוחר יותר במשחק מורגש מחסור בשילובים. סם מסקוביץ' מ-Ars Technica נהנה מהלקיחה של המשחק על ז'אנר ה-idle, ומאיך שהשחקן נאלץ לקחת החלטות קשות ביחס ליכולות שלו. המשחק היה מועמד ל"משחק העצמאי הטוב ביותר" בטקס פרסי המשחק 2021.
יחסי אוסטרליה–המלדיביים
יחסי אוסטרליה–המלדיביים הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הקהילייה של אוסטרליה לבין רפובליקת המלדיביים.
סקירה כללית
בעבר יוצגה אוסטרליה במלדיביים באמצעות הנציב העליון בקולומבו, סרי לנקה, אך בפברואר 2022 הודיעה אוסטרליה על תוכניות לפתוח נציבות עליונה במאלה כחלק מסדרת צעדים של ממשלת מוריסון לשיפור היחסים הדו-צדדיים של אוסטרליה באזור צפון מזרח האוקיינוס ההודי.
יחסים כלכליים
סך הסחר הדו-צדדי עמד על 160 מיליון דולר אוסטרלי ב-2018, מתוכם 46 מיליון דולר אוסטרלי יצוא סחורות אוסטרלי, בעיקר מזון ומשקאות. אוסטרליה היא גם שותפה לפיתוח, התומכת בפרויקטים הקשורים לשינויי אקלים, ממשל ובטיחות ימית, ומהווה מקור משמעותי למלגות חינוכיות לסטודנטים מלדיביים. סך הסיוע האוסטרלי הרשמי לפיתוח לאיים המלדיביים בשנים 2019–2020 היה תקציב של 2.6 מיליון דולר אוסטרלי.
אלון בצעננים
אֵלוֹן בְּצַעֲנַנִּים הוא שמו של אתר מקראי בדרום נחלת שבט נפתלי, בין הירדן ובין הר תבור, הנזכר מספר פעמים בתנ"ך ובכתבי חז"ל.
האתר נזכר תחילה בספר יהושע בתיאור גבולות נחלת שבט נפתלי:.
באלון בצעננים נטו את אהליהם בני שבט הקיני, ובהם יעל אשת חבר הקיני ובני משפחתה. בספר שופטים מוזכר אלון בצענים, אף כי הקריאה המקובלת היא בצעננים, כאתר שבו הרגה יעל את סיסרא שר הצבא של יבין מלך חצור:.
אל האתר הגיע גם ברק בן אבינועם ברודפו אחרי סיסרא, ובו נודע לו על הריגתו; ובכך הושלמה נבואת דבורה לברק על העתיד להתחולל במערכה הצבאית כנגד יבין וצבאו.
בתקופת התלמוד זוהה האתר המקראי בידי אמוראי ארץ ישראל עם העיירות בנות זמנם איילון ו- אגנייא דקדש:.
הבלשן והגאוגרף יואל אליצור מציע כי פירוש המילה המקראית אֵלוֹן הוא מישור, וכי הכוונה למישור המשופע שבין הר תבור לבקעת יבנאל, באזור שדמות דבורה וכפר כמא.
זולטאן סקיי
זולטאן סֶקֶיי (בהונגרית: Székely Zoltán; 8 בדצמבר 1903 – 5 באוקטובר 2001) היה כנר ומלחין הונגרי.
ביוגרפיה
זולטאן סקיי נולד בקוץ', אז בקיסרות האוסטרו-הונגרית. הוא למד באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט, כינור אצל ינה הובאי והלחנה אצל זולטאן קודאי. בכתיבתו המוזיקלית התמקד בעיקר במוזיקה קאמרית. סקיי היה ידידו של בלה בארטוק. הקונצ'רטו השני של בארטוק לכינור ותזמורת נכתב לבקשתו, והוא היה מושא הקדשתו ומי שניגן אותו בביצוע הבכורה במרץ 1939, בניצוח וילם מנגלברג. ההופעה שודרה בשידור חי ורדיו הילוורסום ההולנדי הקליט אותה על תקליט 78, אמצעי ההקלטה המקובל ביותר בימים ההם.
בשנת 1937 הצטרף זולטאן סקיי לרביעיית המיתרים ההונגרית, שמייסדה, שאנדור וג, ויתר למענו על כס הכנר הראשון. בתקופת מלחמת העולם השנייה מצאה עצמה הרביעייה תקועה בהולנד, שם נשארה עד לסיום המלחמה וניצלה את הזמן ללימוד מקיף של רביעיות המיתרים של בטהובן. בתקופת שהותו בהולנד, בשנים 1942-1940 היה הכנר הראשון של תזמורת הקונצרטחבאו עם מנצחה וילם מנגלברג. ב-1950 עבר סקיי עם רביעיית המיתרים שלו לארצות הברית, שם המשיך לנגן עמה עד להתפרקותה בשנת 1972. בשנת 1981 ניתן לו התואר פרופסור של כבוד באקדמיה ע"ש פרנץ ליסט, לציון יובל המאה של בארטוק. סקלי עיבד את יצירתו של בארטוק, "מחולות רומניים", לכינור ופסנתר.
זולטאן סקיי מת בבאנף, אלברטה, קנדה.
ויל ביינום
ויליאם "ויל" ביינום (באנגלית: William "Will" Bynum; נולד ב-4 בינואר 1983 בשיקגו, אילינוי) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הרכז והקלע. גובהו 1.83 מטר.
קריירה
לקראת עונת 2007/2006 חתם ביינום במכבי תל אביב. את עונתו הראשונה סיים עם ממוצעים של 12.3 נקודות, 3.8 אסיסטים ו-2.5 ריבאונדים למשחק (בכל המסגרות). לאחר עונה זו חתם ביינום לשתי עונות נוספות. בסופו של דבר המשיך לעונה אחת נוספת בלבד, בה הוביל את הקבוצה לגמר היורוליג. לאחר עונה זו, חתם בדטרויט פיסטונס. ב-5 בינואר 2008 נעצר בחשד למעורבות בתאונת "פגע וברח" לאחר שבילה יחד עם אחיו וחברו לקבוצה וונטיגו קאמינגס במועדון עד שעות הבוקר. ב-22 בינואר, בעקבות האירוע, הטילה מכבי תל אביב קנס על ביינום וקאמינגס בגובה של משכורת חודשית, בשל ניהול אורח חיים לא ספורטיבי. כעבור שלושה חודשים הודיעה המשטרה על סגירת תיק החקירה, עקב חוסר אשמה. לאחר שנתיים במכבי תל אביב חתם וויל ביולי 2008 בקבוצת ה-NBA, דטרויט פיסטונס.
בעונת 2008/2009 הציג ביינום יכולת טובה בדטרויט פיסטונס במיוחד לקראת סיום העונה, כשבאחד המשחקים החשובים של הקבוצה, מול שארלוט בובקאטס ב-5 באפריל 2009, שבר ביינום את שיא המועדון של דטרויט פיסטונס בנקודות לשחקן ברבע אחד, כאשר ברבע הרביעי קלע 26 מתוך 32 הנקודות שלו במשחק. בעונה הרגילה ביינום הציג ממוצעים של 7.2 נקודות למשחק, ובפלייאוף קלע 11.8 נקודות בממוצע. מיד עם סיום עונה זו, מימשה דטרויט את האופציה עליו והחתימה אותו לעונה נוספת.
ב-13 במרץ 2010 מסר 20 אסיסטים במשחק מול וושינגטון ויזארדס.
לפני עונת 2010/11 חתם ביינום על חוזה של 9.75 מיליון דולרים לשלוש שנים בדטרויט פיסטונס.
סטטיסטיקת קריירה
נכון לסוף עונת
ארינפורה
ארינפורה (באנגלית: Erinpura) הייתה אוניית נוסעים ומטען בריטית שהטביעו מטוסי חיל האוויר הגרמני ב-1 במאי 1943, במלחמת העולם השנייה. רוב אנשי הצוות והחיילים שהיו על סיפונה נהרגו, בהם גם 139 חיילים ארצישראלים ששירתו בחיל התובלה המלכותי בפלוגת ההובלה 462 שנטלה חלק במערכה בצפון אפריקה.
קורות האונייה
האונייה, שנבנתה ב־1911, נקראה על שם עיר במחוז ראג'סטאן שבהודו. היא שימשה כאוניית מסחר באזור האוקיינוס ההודי ודרום מזרח אסיה. האונייה הוסבה לשירות בצי המלכותי הבריטי במלחמת העולם הראשונה ולאחריה חזרה לשייט בקו המסחרי שלה. היא גויסה שוב לשירות בצי המלכותי ב-1938 בעקבות הסכם מינכן.
ארינפורה יצאה מנמל אלכסנדריה כחלק משיירה ימית בת 27 אוניות שהובילו חיילים, ציוד ואספקה של הצבא הבריטי, מלוות ב-11 ספינות מלחמה. מטרת השיירה הייתה להגיע למלטה, ושם להיות חלק מצי פלישת בעלות הברית לסיציליה. למעט קצין אחד ו-20 חיילים שהתלוו למשאיות פלוגת התובלה 462, אשר עלו על אונייה אחרת בשיירה, שהו כל שאר 344 הקצינים והחיילים הארצישראלים של פלוגת התובלה על סיפון הארינפורה בעת טביעתה. יעד ההפלגה לא היה ידוע לאיש מהחיילים לבד ממפקד הפלוגה, מייג'ור הרי יפה.
ב־1 במאי 1943, שעה 18:00, כשהייתה כ־50 ק"מ צפונית לבנגזי, זוהתה השיירה על ידי מטוס סיור גרמני מסוג שטורך . בשעה 21:00 הותקפה השיירה על ידי 12 מפציצים גרמנים; שתי אוניות נפגעו בתקיפה האווירית - ארינפורה ועוד מכלית שהובילה בנזין. חוץ מתותחני האונייה ואנשי צוות הארינפורה שהיו בתפקיד, כל החיילים שהיו על סיפונה ניצטוו לרדת למפלס התחתון של הספינה, לצמצם סכנת היפגעותם מהתקיפה האווירית. לרוע המזל, ספגה אחת מדפנות האונייה פגיעה ישירה של פצצה והיא טבעה תוך ארבע דקות. המטוסים הגרמנים המשיכו להמטיר אש מקלעים על האונייה הפגועה ועל הניצולים שניסו להימלט ממנה בזמן טביעתה.
רוב החיילים שהיו על סיפונה לא הספיקו להימלט וטבעו. מפקד הספינה, קפטן קוטר, ניצל בעזרת אחד מאנשי הצוות שהיו ברובם הודים. מפאת החשיכה לא הבחינו רוב אוניות השיירה בספינות שנפגעו והמשיכו בדרכן. מאוחר יותר דיווחה אחת המשחתות המלוות כי אספה אל סיפונה כ-100 ניצולים ארצישראלים. ניצולים נוספים נאספו על ידי כוח חילוץ ימי שנשלח מבנגזי. השיירה המשיכה ועגנה בטריפולי שבלוב, שם הצטרפה לשיירה ימית אחרת שיצאה למלטה וגם עליה היו חיילים ארצישראלים, מיחידת תובלה אחרת.
מתוך 1,025 החיילים ואנשי הצוות ששהו על האונייה נספו 664, חלקם הגדול היו מבני לסוטו שהשתייכו לחיל החפרים האפריקני African Auxiliary Pioneer Corps. לבד מחיילי פלוגת התובלה 462 שטבעו, רבים נפצעו ולא חזרו לשרת בפלוגה. הניצולים זכו לחופשת מולדת.
הנצחת חללי הבריגדה בישראל
על שמם של ההרוגים הארצישראלים נקראו רחובות ברחבי הארץ. בשכונת רמת החייל בתל אביב נקרא הרחוב "ק"ם" (140), ובעבר נקרא "ק"ם ממצולות"; בתחילה נקרא הרחוב "קל"ח" כאשר מספר הנספים שנמנו היה 138. בחיפה נקרא על שמם רחוב קל"ח בשכונת בת גלים. בנתניה מצוין שם האונייה ברחוב בשכונת עין התכלת, ובבני ברק נקרא רחוב השלושה על שם שלושה מבני המקום שנספו באונייה.
אנדרטות
לזכרם של החללים הוקמה אנדרטה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. האנדרטה תוכננה בידי האדריכל ד"ר אשר חירם שתכנן אנדרטאות נוספות בהר הרצל ונחנכה ב-29 באפריל 1954. האנדרטה בנויה בטון מזוין מצופה לוחות אבן ומעוצבת כאונייה הניצבת בפינתה של בריכת מים רדודים המסמלים את הים. מתחת לשולי הבריכה מצויים 137 לוחות אבן השקועים בתוך הבריכה בהם חרוטים שמות החללים שמקום קבורתם לא נודע. על השוליים בצמוד ללוחות הזיכרון מצויים פתחים עגולים להצבת פרחים בעת אזכרות. על צריח פיקוד האונייה חקוק הפסוק: . בצד האונייה נמצאות מדרגות המובילות אל גג האנדרטה עליו מצוי מכסה ובמרכזו נמצאת ארובה שבתוכה דולק "נר תמיד" לזכר החללים. טקס הזיכרון לחללים מתקיים מדי שנה ביום השנה לטביעת האונייה, כ"ז בניסן, שהוא גם תאריך יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
בקיבוץ דגניה א' נמצאת אנדרטה לזכרו של חבר הקיבוץ שמואל (מוליא) תנפילוב שהיה בין הנספים בארינפורה. שני חיילים שנפצעו בטביעת האונייה ונפטרו מפצעיהם, קבורים בבתי הקברות של הצבא הבריטי בטריפולי שבלוב ובאנגליה.
פסטיבל הסרטים הבין-לאומי סן סבסטיאן
פסטיבל הסרטים הבין-לאומי סן סבסטיאן (בספרדית: Festival de San Sebastián; בבסקית: Donostia Zinemaldia) הוא פסטיבל סרטים שנתי, שנערך בספטמבר בעיר דונוסטיה-סן סבסטיאן, שבחבל הבסקים בספרד.
מאז יסודו בשנת 1953, ביסס הפסטיבל את עצמו כאחד מ-14 הפסטיבלים התחרותיים בקטגוריית "A" שהוסמכו על ידי ארגון FIAPF. הוא אירח כמה אירועים חשובים בתולדות הקולנוע, דוגמת הבכורה הבינלאומית של הסרט ורטיגו, שביים אלפרד היצ'קוק והבכורה האירופית של מלחמת הכוכבים. זה היה הפסטיבל הראשון בו השתתף רומן פולנסקי, והפסטיבל עזר לקדם את הקריירה המקצועית של יוצרי סרטים כמו פרנסיס פורד קופולה, בונג ג'ון-הו ופדרו אלמודובר.
היסטוריה
הפסטיבל הראשון נערך החל מ-21 בספטמבר 1953. ונועד במקור עבור סרטים שהופקו בספרד בלבד, סרטים ממדינות אחרות הורשו להשתתף החל משנת 1955, כאשר הפסטיבל התמחה בסרטי צבע. הוא הוכר על ידי ה-FIAPF כפסטיבל בקטגוריה "A" מאז 1957, למעט התקופה 1980–1984, אז לא הוענקו פרסים במסגרת הפסטיבל.
החל משנת 1957 הפרס הראשון בפסטיבל נקרא פרס צדף הזהב.
בשנת 1972 זכה השחקן הישראלי חיים טופול בפרס לשחקן הטוב ביותר, על תפקידו בסרט "העין הציבורית".
בשנת 1987 זכה סרטו של הבמאי מישל ח'לייפי, "חתונה בגליל", בפרס צדף הזהב (הסרט הישראלי היחיד שזכה בפרס זה). עם זאת ח'לייפי ביקש שהסרט יוגדר בפסטיבל כסרט פלסטיני ולא ישראלי.
בשנת 2004, בכורת הסרט "מלינדה ומלינדה", של הבמאי וודי אלן, פתחה את הפסטיבל. אלן עצמו נוכח בהקרנה, וכן זכה לתוכנית רטרוספקטיבה של יצירתו.
בשנת 2012, זכה הסרט הישראלי "שש פעמים" בפרס "מבט אחר".
בשנת 2014, זכה סרטו של אורן גרנר, "גרינלנד", בתחרות סרטי הסטודנטים שהתקיימה בפסטיבל.
בשנת 2016, סרטה הראשון של מייסלון חמוד, ״לא פה, לא שם״, זכה בשלושה פרסים בפסטיבל, פרס ארוסקי לסרט הטוב ביותר מטעם חבר השופטים הצעיר, פרס "מבט אחר", וכן בפרס סבסטיאן.
פרסים רשמיים
חבר השופטים בינלאומי מעריך את הסרטים בבחירה הרשמית ומעניק את הפרסים הבאים:
נאבל
נאבל (בערבית: نابل, תעתיק: נאביל; בצרפתית: Nabeul) היא עיר בחופה המזרחי של תוניסיה, בצידו הדרומי של חצי האי כף בון. העיר הוקמה במאה ה-5 לפנה"ס על ידי יוונים מקפריסין. שמה הוא שיבוש של השם היווני ניאה-פוליס (עיר חדשה; כמו נאפולי ונבלוס, שמה הערבי של שכם). במקום הייתה לפני כן התיישבות פיניקית. כיום מרכז תיירות וקדרות.
היסטוריה
בתקופת שלטון אימפריה הביזנטית הגיעה העיר לשיאה והייתה מרכזה של דיוקסיה ומקום מושבו של הבישוף. הכיבוש המוסלמי במאה השביעית, שהעדיף לפתח את פנים הארץ תוך הזנחת ערי החוף, שם קץ למרכזיותה של העיר, והיא זכתה שוב למעמד מרכזי רק בשלהי המאה ה-19.
יהדות נאבל
ככל הנראה נעוצה ראשית היישוב היהודי בעיר בגירוש ספרד וכן כתוצאה מהגירה פנימית במאה ה-16. בעיר התיישבו גם יהודים מליבורנו (הידועים בתוניס כ"גראנה"; משפחות ואלנסי ולומברוזו). אחת המשפחות החשובות של העיר היא משפחת גז (נכתב גם גיז או אלגיז), שבניה שימשו כרבני העיר. בתו של ר' יעקב סלאמה, רבה של תוניס נישאה לר' מרדכי אלגיז, רבה של נאבל. במהלך ביקור של יעקב סלאמה בנאבל ב-1774 נפטר ונקבר במקום. קברו הפך למוקד עלייה לרגל, אליו עלו באסרו חג שבועות וראש השנה.
הנוסע ישראל יוסף בנימין (בנימין השני), אשר ביקר במקום ב-1853 דיווח על קהילה בת כ-100 משפחות בראשותו של הרב יעקב חי אלגיז, החיה בשלום עם שכניה הערבים ואנשיה עוסקים במסחר ועבודת אדמה. בסוף המאה ה-19, עם התפתחות העיר, פעלו בה סוחרים יהודים אמידים. באותה תקופה זכתה העיר לכינוי "סקיפת רושלים" (המרפסת של ירושלים) בשל כמות תלמידי החכמים שהיו בה והרבנים החשובים שיצאו ממנה, בהם יהודה בר יעקב חי גיז, ששירת ברבנות מאז מות אביו ב-1856 ועד עלייתו לארץ ישראל ב-1890. הקהילה היהודית במקום המשיכה להתקיים ולהפעיל מוסדות קהילתיים (גמ"ח, בתי כנסת ובית מדרש, תלמוד תורה ("כותאב"), חברה קדישא וכדומה) גם לאחר קום מדינת ישראל עד 1960.
בעיר פעלה קבוצה ציונית מראשית ימי התנועה. ב-1897 נשלח בן העיר, יצחק בן יעקב מאמו, כמזכיר לנציג יהדות צפון אפריקה לקונגרס הציוני העולמי הראשון. מספר משפחות מהעיר עלו לארץ ישראל בשנים 1911–1913.
הקרימינולוג וחתן פרס ישראל בתחום זה לשנת תש"ע פרופסור משה אדד, הוא יליד עיר זו.
אנטרופיה בתרמודינמיקה ובתורת האינפורמציה
תורת האינפורמציה פותחה במקור על ידי קלוד שאנון על מנת לענות על שאלות מתחום הטלקומוניקציה, אולם בהמשך התברר שיש לה שימושים רבים בפיזיקה ובפרט בתרמודינמיקה. אינפורמציה, עליה ניתן לחשוב באופן אבסטרקטי כרצף של אחדות ואפסים, נשמרת, מאוחסנת ומטופלת בעולם הפיזיקלי, כך שבמובן מסוים אינפורמציה מוגבלת על ידי חוקי הפיזיקה, ויש לשני התחומים ממשק רחב. בפרט, ניתן לקשר בין אנטרופיה כפי שהיא מוגדרת במכניקה סטטיסטית לבין אנטרופיית שאנון, אם כי הפרשנות המדויקת של הקשר בין המושגים שנויה במחלוקת (ערך זה יציג מספר גישות). עם זאת, ישנה הסכמה שתהליך המדידה בו משיגים אינפורמציה על המערכת משפיע על היכולת להפיק ממנה עבודה.
ביטוי מפורסם לקשר בין אינפורמציה לפיזיקה הוא בפרדוקס השד של מקסוול ובפתרונות השונים שהוצעו לו, אף שהפרדוקס הוצג קודם לפיתוח תורת האינפורמציה על ידי קלוד שאנון בשנת 1948 ולכן לא נוסח במונחים מתורת אינפורמציה במפורש.
שקילות ההגדרות
האנטרופיה במכניקה הסטטיסטית (אנטרופיית גיבס) מוגדרת כאשר סוכמים על אינדקסי המצבים המיקרוסקופיים השונים i המתאימים למצב מקרוסקופי נתון. p_i היא ההסתברות להימצא במצב ה-i, ו-k_B הוא קבוע בולצמן, המעניק לאנטרופיה את היחידות שלה.
בתורת האינפורמציה, האנטרופיה היא כאשר סוכמים על אינדקסי ההודעות האפשריות i שניתן לקבל, ו-p_i היא ההסתברות לקבל את ההודעה ה-i. האנטרופיה היא האינפורמציה הממוצעת המתקבלת בהודעות, ובסיס 2 של הלוגריתם מתאים למדידה של האנטרופיה בביטים.
אינפורמציה כהצדקה למכניקה הסטטיסטית
במאמר משנת 1957, הפיזיקאי אדווין תומפסון ג'יינס הציע לבסס את נכונות המכניקה הסטטיסטית על רעיונות מתורת האינפורמציה, במקום על משוואות תנועה והנחת הארגודיות. ג'יינס הציע שהנחת היסוד הפיזיקלית בבניית תאוריה צריכה להיות בלתי מוטה, כלומר לא להניח שום דבר אפריורי, ובמילים אחרות נרצה תאוריה שבה אי-הוודאות שלנו היא הגבוהה ביותר האפשרית. תורת האינפורמציה מלמדת אותנו שהגודל שמודד את אי הוודאות הוא האנטרופיה,. מכיוון שזהו גם הביטוי המתמטי לאנטרופיה במכניקה סטטיסטית, נוכל לייחס לאנטרופיה הפיזיקלית את אותן תכונות מתמטיות המאפיינות אי ודאות.
בהתחשב בכך, ג'יינס הציע שכדי להסיק מסקנות על סמך מידע חלקי (בניסויים במערכות תרמודינמיות, מודדים גודל מאקרוסקופי שאינו מתאר את המצב המיקרוסקופי של המערכת בצורה מלאה כך שישנה אי ודאות לגבי מצב המערכת) ומבלי להניח הנחות נוספות, נרצה לבחור את התיאור של המערכת שבו אי הוודאות לגבי המערכת גדול ביותר, או האנטרופיה היא מקסימלית. כל בחירה אחרת של האנטרופיה של המערכת מניחה ידע נוסף לגביה, דבר שאינו אפשרי לפי ההנחות שג'יינס הציע. אם כך, ניתן להבין את עקרון האנטרופיה המקסימלית כהרחבה של עקרון האדישות.
ג'יינס כותב שמכאן ניתן להסיק ש"אין בחוקי התנועה הכלליים דבר שמספק לנו אינפורמציה נוספת לגבי המצב של המערכת מעבר למה שהשגנו באמצעות מדידה", כאשר הוא מתייחס למצב של המערכת בזמן מסוים (ולא לניבוי של מצב המערכת העתידי, שכן דורש שימוש במשוואות התנועה). כלומר, ניתן להגיע למסקנות שאליהן מגיעה המכניקה הסטטיסטית מבלי להניח שום הנחה פיזיקלית.
אינפורמציה כאנטרופיה שלילית
בתורת האינפורמציה, נדרשת אינפורמציה כדי להקטין את מספר המאורעות האפשריים מ-P_0 ל-P_1 (כאשר כל המצבים בהסתברות שווה), כאשר K קובע את היחידות של האנטרופיה, ונבחר אותו להיות קבוע בולצמן, k_B. ברילואן מבחין בין אינפורמציה חופשית, שהיא אבסטרקטית, לבין אינפורמציה קשורה, שהיא מקרה פרטי של אינפורמציה חופשית שבו ניתן לפרש את המצבים האפשריים כמצבים של מערכת פיזיקלית, ונתמקד באינפורמציה הקשורה (הסימון I_b מתייחס לאינפורמציה הקשורה, bound). את האינפורמציה הקשורה ניתן לייצג על ידי חריטה על סלע, כתיבה על דף נייר, שמירה על דיסק און קי, ניקוב כרטיס או כל אמצעי מקביל, ומכאן שהטיפול והשימוש באינפורמציה הקשורה מוגבל על ידי חוקי הפיזיקה. נציין שהדיון המקורי של שאנון באינפורמציה היה תאורטי, ולא התייחס לייצוגים פיזיקליים של אינפורמציה, כלומר במונחים אלו הוא התייחס לאינפורמציה חופשית.
מדידות פיזיקליות
ברילואן מציג מספר תכונות לגבי הקשר בין אינפורמציה לאנטרופיה שלילית:
ביקורות
ביקורת על גישתם של ברילואן וג'יינס היא שההתייחסות לאנטרופיה כאל אינפורמציה חסרה הופכת את האנטרופיה למושג סובייקטיבי, בעוד שבפועל מדובר בתכונה אובייקטיבית של מערכות פיזיקליות. בחלק הבא מתוארת פרשנות אובייקטיבית לקשר בין אנטרופיה לאינפורמציה.
אנטרופיה וסיבוכיות קולמוגורוב
אנטרופיה במכניקה סטטיסטית היא מושג סטטיסטי, שמתייחס לצבר ולא לאירועים (מצבי המיקרו השונים) מהם הוא מורכב. האנטרופיה של מערכת שהמצבים המיקרוסקופיים שלה x מתפלגים לפי התפלגות p היא. לא קיימת תכונה מיקרוסקופית f(x) של המערכת שניתן לבטא את האנטרופיה כממוצע שלה,, עבור כל התפלגות p, זאת בשונה מגדלים תרמודינמיים אחרים (לדוגמה, הטמפרטורה היא ממוצע של האנרגיה הקינטית של החלקיקים המרכיבים את המערכת). דבר זה הופך את חישוב האנטרופיה לבעיה קשה, שכן לא ניתן לחשבה ישירות באמצעות ביצוע מדידה של מצבי המיקרו של המערכת.
הפיזיקאי צ'ראלס בנט הציע שסיבוכיות קולמוגורוב של מצבי המיקרו של המערכת מהווה פונקציה f(x) כזו, שממוצע שלה מהווה קירוב טוב לאנטרופיה (המקרוסקופית) של המערכת עבור רוב ההתפלגויות p. סיבוכיות קולמוגורוב (או "אנטרופיה אלגוריתמית") של מחרוזת x, המסומנת H(x), היא אורך התוכנה הקצרה ביותר שיכולה ליצר אותה כפלט (בנט משתמש בהגדרות של לאוניד לוין וגרגורי צ'ייטין לאנטרופיה אלגוריתמית, אולם לא נתמקד כאן בהבדלים בין ההגדרות). בהקשר הפיזיקלי, מדובר במספר הביטים המינימלי שנדרש על מנת לתאר את מצב המיקרו x, וכאמור עבור מערכת מסוימת, H(x) אינו תכונה פיזיקלית של מצב המיקרו.
החסם שבנט מצא לקשר בין אנטרופיה לסיבוכיות קולמוגורוב הואכאשר היא האנטרופיה המאקרוסקופית של המערכת ביחידות בינאריות, שמתארת עד כמה ההתפלגות p מחולקת על פני מצבי מיקרו שונים, H(x) היא כאמור סיבוכיות קולמוגורוב של מצב מיקרוסקופי x, ו-H(p) היא סיבוכיות קולמוגורוב של ההתפלגות p, כלומר כמות הביטים שנדרשים על מנת לתאר את ההתפלגות (בדיוק גדול כרצוננו, אם קיימים מצבים עבורם p(x) לא רציונלי). עבור מערכות טיפוסיות, H(p) הוא מסדר גודל של כמה אלפי ביטים, שכן הוא נקבע על פי משוואות תנועה, תנאי השפה וכן הלאה (כאשר לרוב פיזיקאים מנסים לתאר את הטבע באמצעות מודלים פשוטים יחסית, ולכן גם התיאור של המודל יהיה פשוט יחסית ביחס למורכבות האמיתית המערכת). לעומת זאת, האנטרופיה S_2[p] של מערכת מאקרוסקופית היא מסדר גודל של 10^{23} ביטים (מסדר גודל של קבוע אבוגדרו), ולכן השגיאה היחסית שמתקבלת מחישוב האנטרופיה לפי האנטרופיה האלגוריתמית היא לרוב קטנה.
סיבוכיות קולמוגורוב של גז בולצמן
כפי שראינו לעיל, בנט הציע להשתמש בממוצע של סיבוכיות קולמוגורוב של המערכת כקירוב טוב לאנטרופיה שלה כפי שהיא מוגדרת במכניקה הסטטיסטית. וויצ'ך ז'ורק פיתח רעיון זה, והראה שניתן להגיע מתוך שיקולים אלגוריתמיים לתוצאות פיזיקליות.
נתבונן שוב בגז האידיאלי מהדוגמה. ניתן לתאר את הגז על ידי המיקום והתנע של החלקיקים שלו (באופן כללי, ב-D ממדים). התיאור של מיקום כל חלקיק נעשה ברזולוציה כלשהי \Delta_x, ועבור רזולוציה זו ניתן לחלק את הנפח הכולל V לתאים קטנים בנפח. בדומה, התנע מתואר גם הוא ברזולוציה \Delta_p בכל מימד (קיים חסם תחתון לרזולוציה בתנע ובמיקום, הנובע מעקרון האי-ודאות). ישנם תאים במרחב הפאזה של כל חלקיק עבור רזולוציות אלה, ולכן עבור N חלקיקים בלתי מובחנים ישנן  אפשרויות לתיאור המערכת, ונוכל לתאר את הקונפיגורציות השונות באמצעות אינדקסים  בעלי ערך אופייני מסדר גודל \Omega, כך שאורך התיאור הממוצע של המערכת בביטים הואוזוהי למעשה משוואת סאקר-טטרוד, שהתקבלה ישירות משיקולים של אורך התיאור של המערכת (כאשר הפיתוח המדויק של איבר השגיאה O(1) מפורט במאמר ).
הגדרה חדשה לאנטרופיה
זורק מציע להגדיר מחדש את האנטרופיה בפיזיקה כסכום של האינפורמציה החסרה לגבי המערכת (אנטרופיית שאנון, H) ושל התיאור המדויק הקצר ביותר של מה שידוע על המערכת (סיבוכיות קולמוגורוב שלה, K),. הוא מכנה גודל זה "אנטרופיה פיזיקלית".
שמירה ומחיקה של אינפורמציה
כמות האינפורמציה שמערכת פיזיקלית יכולה לשמור קשורה במספר המצבים הפיזיקליים המובחנים הזמינים שלה. באופן כללי, מערכת עם W מצבים מובחנים יכולה לשמור \log_2{W} ביטים. מכיוון שמספר המצבים הזמינים למערכת מגדיר גם את האנטרופיה של המערכת, S=k_B\ln{W}, חסם עליון לכמות האינפורמציה שהמערכת יכולה לרשום (בביטים) הוא, כאשר S(E) האנטרופיה התרמודינמית של מערכת שערך התצפית של האנרגיה שלה הוא E, והחלוקה ב-k_B \ln 2 ממירה את היחידות של S לביטים.
עקרון לנדאור
במאמר מ-1961, רולף לנדאור דן בכך שעיבוד אינפורמציה (שינויים מסוימים המבוצעים על זיכרון פיזי כללי) כרוך בפליטת חום מינימלית, בלי תלות בקצב השינוי או המדיום הפיזי שבו האינפורמציה נשמרת. לנדאור קושר בין הפיכות לוגית להפיכות תרמודינמית, וטוען שביצוע פעולה לוגית בלתי הפיכה (כמו פעולת AND) גורר שינוי בלתי הפיך במצב הפיזיקלי של הזיכרון, דבר שגורם לפיזור חום מהמערכת. הוא מנתח את הפעולה SET TO 1, שמשנה את ערכו של ביט בזיכרון ל-1, בלי תלות בערכו המקורי. כפי שצוין, זיכרון המחשב תואם מצב פיזיקלי מובחן כלשהו, ופעולה זו מקטינה פי 2 את מספר המצבים הזמינים למערכת (ערכו של הביט ידוע לאחר ביצוע הפעולה, כך שכל המצבים של הזיכרון שבהם הביט הוא 0 אינם זמינים יותר), ומכאן שהאנטרופיה של הזיכרון קטנה ב-k_B\ln{2}. מכיוון שהחוק השני של התרמודינמיקה קובע שהאנטרופיה של העולם כולו (הזיכרון והסביבה) אינה יכולה לרדת ( – השינוי באנטרופיה הוא אי-שלילי), הפרש האנטרופיה עובר לסביבה בצורת חום בשיעור לפחות k_B T\ln{2} (כאשר T הטמפרטורה של המערכת). ביצוע של פעולה הפיכה, כמו NOT, אינו משפיע על האנטרופיה של המערכת, שכן על אף שהוא משנה את המצב הפיזי של המערכת, הוא לא מקטין את מספר המצבים הזמינים בה.
עיקרון זה אושש בניסוי שמדד את החום שנפלט ממחיקה שבוצעה על זיכרון של ביט יחיד.
דוגמה: מימוש זיכרון באמצעות גז אידיאלי חד-חלקיקי
עבור גז אידיאלי, הפרש האנטרופיה בדחיסה זו הוא, כאשר האנרגיה הקינטית של הגז איננה משתנה (שכן הטמפרטורה קבועה). מה שהשתנה לאחר הדחיסה הוא הידע שלנו לגבי מיקום החלקיק. כאמור, לפי החוק השני של התרמודינמיקה האנטרופיה הכוללת של המערכת איננה יכולה לרדת. לכן, בתהליך שביצענו, זרם חום בשיעור אל הסביבה.
השד של מקסוול ותורת האינפורמציה
השד של מקסוול הוא ניסוי מחשבתי העוסק בשני תאים שבהם יש גז, וביניהם מחיצה קטנה הנשלטת על ידי שד. בתחילת הניסוי, הגז משני צדדים המחיצה נמצא בשיווי משקל, כך שהטמפרטורה בשני הצדדים זהה. השד לכאורה מצליח להוציא את המערכת משיווי משקל על ידי פתיחת המחיצה כך שחלקיקים מהירים יעברו לצד אחד, וחלקיקים איטיים יעברו לצד השני. כך, הוא גורם למערכת לצאת משיווי משקל וגורם לירידה באנטרופיה של המערכת הכוללת, בסתירה לחוק השני של התרמודינמיקה.
מנוע סילארד
הפיזיקאי לאו סילארד הציע מימוש אפשרי לניסוי שהציע מקסוול. הצעתו דומה לתיאור הזיכרון החד-חלקיקי שהוצג קודם, אולם במקום להשקיע עבודה על מנת לדחוס את החלקיק לאחד מצידי התא, השד מנצל את הידע שלו לגבי מיקום החלקיק (משמאל או מימין למחיצה) על מנת להרוויח עבודה. בכל שלב, השד מודד באיזה צד החלקיק נמצא, ואז הוא מאפשר למחיצה לנוע בהשפעת הלחץ של הגז. מכיוון שבצדה האחד של המחיצה יש גז (חלקיק יחיד), בעוד שבצד השני אין, הפרש הלחצים בין הצדדים מפעיל כוח על המחיצה וגורם לה לנוע. ניתן לחבר את המחיצה לעצם חיצוני, ובכך להפעיל עליו כוח שגורם לתזוזה שלו, כלומר לבצע עליו עבודה (עבודה היא כוח שמופעל לאורך מרחק מסוים). כלומר, על ידי מדידת הצד בו נמצא החלקיק, השד יכול להפיק אנרגיה. בסיום התהליך, השד יכול להחזיר את המחיצה למרכז (נניח שהיא חסרת מסה, כך שלא נדרשת עבודה נוספת לצורך כך) ולחזור על התהליך שוב ושוב, ובכך להפיק אנרגיה ללא הגבלה.
הניתוח של סילארד עצמו הציע שהבעיה בפרדוקס היא שלב המדידה. הוא טען שהמדידה עצמה היא פעולה בלתי הפיכה המצריכה אנרגיה, ולכן למעשה כל האנרגיה המופקת מן המנוע נדרשת לצורך המדידה, כך שהמנוע אינו מייצר אנרגיה. ניתוחים מאוחרים יותר פותרים את הפרדוקס תוך שימוש בידע מתורת האינפורמציה והקשר שלה לתרמודינמיקה.
הניתוח של זורק
הניתוח של זורק דן בשד עם זיכרון של ביט אחד, המממש את מנוע סילארד. אנו מניחים שהמצב של הזיכרון של השד מייצג את הידע או חוסר הידע של השד לגבי המערכת.
סך העבודה שמתבצעת מתחלקת לשני סוגים: היא העבודה הזמינה כתוצאה מהשינוי באנטרופיית גיבס\שאנון של המערכת ו- היא העבודה שמתבצעת על הזיכרון של השד. העבודה הכוללת היא הסכוםמכאן שה"אנטרופיה הפיזיקלית" של זורק מתארת את המערכת במלואה, כולל הזיכרון של השד.
ניתוח לפי עקרון לנדאור
התבוננות מעמיקה יותר באופן הפעולה של מנוע סילארד בראי עקרון לנדאור מלמדת אותנו שלמעשה הוא לא יכול לפעול. הבעיה בהפעלתו אינה נובעת מעצם המדידה, כפי שפתרונות קודמים לפרדוקס הציעו, אלא מהעובדה שעל השד לאפס את הזיכרון שלו (בין אם הזיכרון הוא חיצוני, או במוחו של השד) בין הרצה להרצה של הניסוי, על מנת להפעילו שוב (זאת בהנחה שהשד הוא פיזיקלי ולכן הזיכרון שלו סופי, כך שהוא לא יכול להמשיך לנצל עוד ועוד תאים בזיכרון שהוא טרם השתמש בהם). השד חייב להחזיק בזיכרון שיורה לו כיצד לפעול בהתאם למצב המערכת (אם החלקיק משמאל או מימין), ועקרון לנדאור קובע שעצם איפוס הזיכרון למצב ההתחלתי (שהוא פעולה לוגית בלתי הפיכה) מצריך אנרגיה בשיעור ששווה לפחות לאנרגיה שניתן להפיק מהמנוע. לכן, סך האנרגיה המופקת מכל הרצה של המנוע אינה יכולה לעלות על אפס, ומכאן שלא ניתן לנצלו על מנת להפיק עבודה יש מאין בצורה הסותרת את החוק השני של התרמודינמיקה.
COVAX
תוכנית הגישה הגלובלית לחיסוני COVID-19 (באנגלית: COVID-19 Vaccines Global Access או COVAX) הייתה תוכנית בינלאומית שמטרתה הייתה לספק חיסוני קורונה בצורה שווה באמצעות ברית החיסונים GAVI, ארגון הבריאות העולמי והקואליציה להמצאות למוכנות נגד אפידמיות CEPI בשיתוף עם ארגון יוניצ"ף. היוזמה, שהושקה באפריל 2020 על ידי ארגון הבריאות העולמי, הנציבות האירופית וממשלת צרפת נועדה לתת למדינות בעלות הכנסה נמוכה עד בינונית גישה לבדיקות, טיפולים וחיסונים. שיתוף הפעולה עם יוניצ"ף התקיים בזכות היות הארגון צרכן החיסונים הגדול בעולם לצד היכולות הלוגיסטיות שלו.
עד 19 באוקטובר 2020, 184 מדינות הצטרפו ליוזמה.
המיזם החל להפיץ חיסונים בפברואר 2021, ולמרות ההבטחה לספק 100 מיליון מנות עד סוף מרץ, יעד זה הושג רק ב-6 ביולי.
עד אמצע אוגוסט 2021 סיפק COVAX כ-200 מיליון חיסונים, לעומת 600 מיליון שתוכננו במקור. יש שהאשימו שהמחסור בחיסונים נוצר בגלל "לאומנות חיסונים" של מדינות עשירות וההסטה של 400 מיליון חיסונים של חברת אסטרה זניקה לשימוש ביתי בהודו. עד אפריל 2022 סופקו 1.4 מיליארד מנות חיסון.
היסטוריה
באפריל 2020, ארגון הבריאות העולמי, הנציבות האירופית וממשלת צרפת הקימו את "מאיץ הנגישות לכלים נגד COVID-19", יוזמה שנועדה לשפר את הגישה של מדינות עניות ובעלות הכנסה בינונית לכלים שמתמודדים עם המחלה. כחלק מהקמת המיזם, הוקם גם COVAX, שעסק בתחום החיסונים, לצד מיזמים אחרים שעסקו בבדיקות ובטיפולים.
חיסונים שהמיזם עשה בהם שימוש
עד 23 בדצמבר 2021, ארגון הבריאות העולמי אישר את חיסוני חברת אסטרהזניקה, פייזר, מודרנה, סינופארם, CoronaVac, Covaxin, Janssen ונובה וקס לשימוש חירום. חיסונים אלו הופצו באמצעות מיזם COVAX.