cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
זיו וולושין
קורות חיים
בשנת 2004 כתב וביים את "המלכה והחייל", מחזה ל-2 שחקנים שעלה בתיאטרון הערבי-עברי, כשאת תפקיד המלכה גילמה השחקנית והזמרת מירה עווד.
במקביל לעבודתו בתיאטרון הערבי-עברי, וולושין עיצב תאורה בבתי ספר למשחק, הצגות ילדים והצגות פרינג', ובנוסף לכך שימש כמנהל טכני במספר מוסדות בו-זמנית: התיאטרון הערבי-עברי (2012-2001), תיאטרון נוצר (2011-2007), פסטיבל בת-ים (2008) והתיאטרונטו (החל מ-2008).
מלבד תיאטרון הבימה, עיצב גם עבור תיאטראות הרפרטואר הקאמרי, בית ליסין, תיאטרון חיפה, תיאטרון באר שבע ותיאטרון גשר, וכן עבור תיאטראות הילדים אורנה פורת והמדיטק, כמו גם למופעי מחול ואופרה.
וודית
ווֹדית (Vađđaa ceeli) היא שפתם של הוודים, מדוברת בפי כ-80 איש המתגוררים באזור העיר קינגיסֶפּ (מחוז סנקט פטרבורג) על-יד הגבול עם אסטוניה.
השפות הקרובות ביותר אליה הן אסטונית, פינית, קַרֶלִית (מדוברת ברפובליקת קַרֶלִיָה שברוסיה), שתי השפות הנפוצות פחות (איז'וֹרית ווֶפּסית), המדוברות במחוז סנקט פטרבורג (רוסיה) והשפה הלִיווִית (מדוברת בצפון-מערב לטביה). שבע השפות הללו מהוות את הענף הבַלטוֹ-פיני בקבוצת השפות הפינו-אוגריות (המשתייכת למשפחת השפות האוּרַאלִיוֹת). ענף זה, יחד עם שפת סאמי (או לאפּית, המדוברת במחוז לאפלנד, החולש על צפון-פינלנד וצפון-מזרח שוודיה), מהווה את קבוצת השפות הפינו-לאפּית. קרובה-רחוקה של השפה היא ההונגרית. שפה זו, יחד עם הפינו-לאפיות ושפות נוספות (38 בסך הכול, רובן ככולן מדוברות ברוסיה), מהוות את משפחת השפות האוּרַאלִיוֹת.
מזא"ה
מזא"ה הוא שם משפחה יהודי אשכנזי שפירושו ראשי התיבות של מזרע אהרון הכהן.
{{פירושונים|
מצודת כ"ח
מצודת כ"ח (שמה נֶהֱגֶה "מצודת כוח"; נקראת גם "מצודת ישע" ו"נבּי יושע", על שם חורבות הכפר הערבי הסמוך, נבי יושע) היא מצודת טגארט באזור הצפון בקרבת קריית שמונה. המצודה נקראת על שם 28 הלוחמים שנהרגו בכיבושה במלחמת העצמאות.
המצודה משמשת כיום כבסיס מג"ב, ולצידה אנדרטה וקבר אחים בו קבורים 19 מחללי הקרבות במקום. בראשית 2014 נפתח בסמיכות למצודה מוזיאון הרעות, המנציח את הקרבות ואת החללים שנפלו במקום.
המצודה
בשנת 1937, במהלך המרד הערבי הגדול, הוחל בביצור גבול הארץ הצפוני, לצורך מניעת כניסת אנשי כנופיות ותגבורת מלבנון לארץ ישראל. במסגרת פעולות אלו נסלל כביש הצפון, נפרסה גדר הצפון בסמוך לכביש, הוקמו חמש מצודות טגארט לאורך הגדר והכביש, פרי תכנונו של המהנדס הבריטי המומחה ללוחמה בטרור, סיר צ'ארלס טגארט, ומספר עמדות פילבוקס בנקודות אסטרטגיות. חמש המצודות מצויות כיום באביבים, שומרה, יערה, מצפה מתת, ומצודת כ"ח שנקראה אז "נבי יושע", על שם הכפר הערבי הסמוך. על פי המסורת המוסלמית, קבר השייח' הנמצא עד היום במקום, הוא קברו של הנביא יושע, ויש המייחסים אותו ליהושע בן נון. גדר הצפון והמצודות נבנו בשיתוף פעולה בריטי עם היישוב היהודי בארץ, והמצודה בנבי יושע נבנתה על ידי סולל בונה. המצודה שכנה באזור ערבי, כ־3 ק"מ ממזרח לגבול הבינלאומי עם לבנון, וסביבה שכנו הכפרים הערביים נבי יושע, קדיס, מלכיה, ג'הליה ודישון, וכן המושב רמות נפתלי שהוקם ב-1945. המצודה בנבי יושע החליפה תחנת משטרה קודמת ששכנה במקום בצריף עץ.
המצודה ניצבת במיקום אסטרטגי בקצה בקעת קדש, על שפת מתלול הרי נפתלי, בגובה של כ-300 מטרים מעל עמק החולה. העלייה התלולה מהעמק חייבה את סלילת חלקו המזרחי של כביש הצפון בנתיב קשה, שנמצא בשליטת המצודה. מצפון למצודה עובר נחל קדש, המתחתר בקניון תלול, המקשה מאוד על הגישה למצודה מצפון. מעט ממערב למצודה עברה דרך עפר שחיברה בין המצודה ללבנון. גדר הצפון נפרסה מעט מצפון למצודה. המצודה צופה אל כל עמק החולה, ועל כביש 90 שהוביל ליישובי הצפון היהודים המבודדים באצבע הגליל, כמו כפר גלעדי, תל חי ומטולה. המצודה חלשה מבחינה צבאית על חלקו המזרחי של כביש הצפון, על כביש 90, על מרחב הרי נפתלי ואגם החולה, ועל ציר הגישה ללבנון.
לאחר דעיכת המרד הערבי הגדול בשנת 1939 פחתה חשיבותה של המצודה. בשנת 1942, במהלך מלחמת העולם השנייה גדר הצפון אף פורקה, לאחר שכוחות בריטים, ביחד עם אנשי ההגנה ואנשי צרפת החופשית, השתלטו על סוריה ולבנון, והתיל שבגדר נדרש למקומות אחרים. המצודות, ובהן מצודת נבי יושע, הפכו לתחנות משטרה, וניטרו הברחות וכניסת מעפילים מלבנון לארץ ישראל.
במסגרת החשש מפלישה לארץ מלבנון תחת שלטון וישי ב־1941, הוקמו ממזרח וממערב למצודה שתי שורות מחסומים נגד רכב משוריין, וכן נבנו ארבעה בונקרים ועמדת פילבוקס אחת.
מבנה המצודה
המצודה נבנתה מבטון, ובראשה צריח מתומן, שבצדדיו חרכי ירי צרים הפונים לכיוונים שונים. בארבעת קירות המצודה הוצבו תיבות השלכה לרימונים, שנועדו להגן על המצודה מפני תוקפים בשטח המת של חרכי הירי, בסמוך לקירות המצודה. דגם זה של מצודה הפך לאחר מכן לדגם סטנדרטי במצודות טגארט בגודל דומה ברחבי הארץ.
במלחמת העצמאות
לאחר ההכרזה על תוכנית החלוקה החלה מתיחות ביטחונית באזור. שיירות יהודיות לרמות נפתלי ולמנרה הותקפו באזור המצודה, ומנגד נערכה פעולת תגמול כנגד תחבורה ערבית על ידי חוליית פלמ"ח. היישובים היהודיים הפכו לנצורים חלקית, והגישה אליהם נעשתה בעיקר באופן רגלי. במקביל, החל ריכוז כוחות ערביים באזור ממערב למצודה.
ב-15 באפריל 1948 העבירו הבריטים את המצודה לידי כוחות ערביים. מצב זה סיכן את הגישה אל יישובי אצבע הגליל, כדוגמת רמות נפתלי ומנרה, בשל השליטה של המצודה על סביבתה ועל דרכי הגישה העוברות בסמוך לה. הכוח הערבי במצודה אף עלול היה לסייע לפלישה ערבית מלבנון אם וכאשר תבוא. מנרה, משגב עם ורמות נפתלי, שציר הגישה אליהן עבר בסמוך למצודה, נותרו למעשה מנותקות. כיבוש המצודה הוגדר כיעד אסטרטגי לצורך הבטחת השליטה באזור הגליל המזרחי ועמק החולה.
נעשו שלושה ניסיונות לכבוש את המצודה. בניסיון הראשון, בליל 15 באפריל 1948, מייד לאחר כניסת כוח ערבי למצודה, השתתפו פלוגה מן הגדוד השלישי של הפלמ"ח, וכוח מגדוד 11 (גדוד אלון) של חטיבת גולני, בפיקודו של ישראל ליאור. הכוח התוקף עלה לאזור המצודה בשעת חשיכה, באוטובוסים של אגד, בכביש הצפון הצר שעלה מעמק החולה למקום. בגלל הכביש הצר נתקע אחד האוטובוסים ונתגלה, ונפתחה אש לכיוונו. הכוח נסוג לאחר שאיבד ארבעה לוחמים וספג מספר פצועים.
כעבור חמישה ימים, ב-20 באפריל, ביצע הגדוד השלישי ניסיון נוסף. הכוח התוקף התחלק לשלוש קבוצות. כוח קטן ביצע התקפת הסחה מדרום למצודה, הכוח העיקרי תקף מצפון, והשלישי סייע ברתק. עקב מספר משגים בתכנון, והתנגדות עזה, לא הצליחה פריצת קיר המצודה, והכוח התוקף נסוג תוך אבדות כבדות, כאשר רובן של גופות הלוחמים שנפלו נותרו במקום. על הנסיגה חיפה המקלען יזהר ערמוני, עד שנהרג. על פעולתו זו, זכה ערמוני לאות גיבור ישראל. מפקד הרתק, פילון פרידמן, נותר ליד המצודה עם שניים מלוחמיו הפצועים. הוא העבירם לנקיק סלע, וכשאזלה תחמושתו ירה בפצועים ובעצמו, כדי שלא ייפלו חיים בידי הפורעים הערבים שהלכו והתקרבו אליהם. בהתקפה זו שכשלה נהרגו עשרים ושניים לוחמים (21 באותו היום, ועוד לוחם שמת מפצעיו ב-22 באפריל). גופות הלוחמים שנותרו במקום לאחר כישלון ניסיון הכיבוש השני נקברו בקבר אחים למרגלות המצודה.
הגדוד השלישי כבש את המצודה בניסיון השלישי, במסגרת מבצע יפתח. על פלוגה ג' פיקד ראובן נצר, וההשתלטות על המצודה הסתיימה ללא נפגעים. בליל 15 במאי 1948 התקרבו חבלנים אל המצודה, גילו כי הוקפה בגידור נוסף, והעריכו כי כוח האדם וחומרי הנפץ שברשותם לא יספיקו. בעקבות כך נדחתה ההתקפה ביום. ההתקפה התבצעה לבסוף בכוח רב בליל 16 במאי, אחרי שבמשך היום הופצצה המצודה מן האוויר. בבוקר 17 במאי הגיעו התוקפים אל המצודה, ומצאו אותה ריקה, לאחר שננטשה בידי מגיניה, שנסוגו ללבנון. אחרי שהתמקמו בבניין, פגע פגז תועה שנורה מלבנון באחד החדרים במקום, וגרם למותם של שני לוחמים נוספים.
בשלושת הניסיונות לכיבוש המצודה נהרגו עשרים ושמונה חיילים, ועל כן המצודה קרויה על שמם (28 – כ"ח בגימטריה). רובם קבורים בקבר אחים למרגלות המצודה. על אחד מהחללים, דוד צ'רקסקי, כתב חיים חפר עוד בחייו של צ'רקסקי את השיר המפורסם "דודו".
המצודה כיום והנצחת הקרב
מבנה המצודה משמש כיום כבסיס של משמר הגבול, וצורתו מהווה את סמל החַיִל. המצודה עצמה סגורה לביקורים. מאחורי המבנה נקברו בקבר אחים החללים שנפלו בקרבות על המצודה, ונבנתה אנדרטה שתוכננה על ידי זוג האדריכלים ביטוש קומפורטי ואיקה קומפורטי-עובדיה. מסביב לאנדרטה ניטע גן, המנציח את 28 החללים שנפלו בכיבוש המצודה, וחלל נוסף שהיה אח של אחד הנופלים, ונפל בקרב אחר במהלך מלחמת העצמאות. תכנון האתר ובנייתו עברו גילגולים רבים, והבנייה הושלמה רק כעבור כעשר שנים מהקרב.
המצודה נמצאת על מסלולו של שביל ישראל. במקום נקודת תצפית ממנה ניתן לצפות על נופיו של עמק החולה. שביל טיול רגלי ('שביל הפלמ"ח') נפרץ מאזור צומת כ"ח בעמק החולה אל המצודה, בנתיב הכללי של התקדמות הכוח העיקרי במהלך ההתקפה השנייה על המצודה.
המצודה מופיעה על בול דואר שהוציא דואר ישראל בשנת 1951, לרגל יום העצמאות השלישי של מדינת ישראל. הבול, בערך נקוב של 15 פרוטות, נושא את הכיתוב "מצודת ישע".
ב-11 באפריל 2014 נפתח ליד המצודה מוזיאון הרעות מייסודו של יהודה דקל, המציג את סיפור מורשת הקרב לכיבושה, כחלק מפרויקט מורשת לאומית. כתוצאה מעבודות ההקמה, התגלה ב-2012 מתחת למצודה מאגר מים תת-קרקעי גדול שקיומו לא היה ידוע לפני כן.
בשנת 2014 עלה ליוטיוב סרט קצר בשם "רעות תחת אש". הסרט מתחיל בסיקור פועלו של יהודה דקל, ומשם ממשיך לשחזור הכנות לקרב השני על המצודה ומהלך הקרב עצמו. בסרט בולטות דמויותיהם של פילון פרידמן, יזהר ערמוני ודוד "דודו" צ'רקסקי.
ירושלימער אלמאנאך
ירושלימער אלמאנאך (ירושלימער אַלמאַנאַך) הוא כתב עת לספרות ותרבות ביידיש היוצא בירושלים משנת 1973. כתב העת נוסד על ידי המשורר יוסף קרלר וכיום נערך על ידי בנו, המשורר דב בר קרלר.
כתב העת היה בתחילתו ביטאונהּ של קבוצת משוררים וסופרים ביידיש שהתגוררו בירושלים. בהמשך פרסמו בו גם סופרים, משוררים וחוקרים מערים אחרות בישראל וכן מחו"ל - ארצות הברית, אוסטרליה, אירופה. בין הסופרים שפרסמו בכתב העת היו: לייב אוליצקי, רחל בוימוול, חיים מלטינסקי, חנא שמרוק, דב סדן, אברהם סוצקבר, מרדכי צאנין ורבים אחרים. למרות בסיס כלכלי רעוע הצליחו להוציא עד היום 29 גליונות, כשהאחרון יצא ב- 2012. בין העורכים השותפים עם יוסף קרלר היו דוד ספרד (73-82), אפרים שדלצקי, 82-92) ודב בר קרלר (93-98).
יוסף קרלר ערך את כתב העת כמעט עד שנת חייו האחרונה. בשנת 2003 החל בנו של יוסף, דב בר קרלר, לשמש כעורך כתב העת.
פרוש הרים
פרוש הרים (שם מדעי: Fringilla montifringilla) היא מין ציפור שיר ממשפחת הפרושיים הקרובה למין פרוש מצוי.
פרוש זה דומה באורכו לפרוש המצוי. אורכו 15 ס"מ, מוטת כנפיו 25–26 ס"מ ומשקלו 17–30 גרם. הוא בעל צבעים ורודים-לבנים עם ראש אפור עד שחור, מקור גדול וצהבו בצורת חרוט וכנפיים ורודות המסתיימות בקצוות שחורים. הנקבות בהירות מעט יותר מהזכרים.
הפרוש חי כשמו באזורים הרריים וכן באזורים צפוניים. הוא מצוי מצפון אסיה וצפון אירופה ובחורף נודד דרומה להודו, צפון אפריקה, פקיסטן, סין ויפן. חלק מהפרושים הגיעו לאמריקה הצפונית מאלסקה ועד צפון מקסיקו.
הפרושים מעדיפים לאכול חרקים ולהזין בהם את צאצאיהם אך ברוב החורפים הם נאלצים לאכול גרגירים וזרעים שונים.
חורשט סבזי
חוֹרֵשְׁתֶ סַבְּזִי (בפרסית: خورشت سبزی) הוא תבשיל ירקות ובשר הנחשב למנת הדגל במטבח האיראני.
משמעות השם 'חורשט'
'חורש' פירושו תבשיל, 'סבזי' פירושו ירק. החורשט משלב סוגי בשר שונים עם פירות או ירקות, בהתאם למצאי העונתי. בדרך כלל הבישול ייעשה על להבה נמוכה ולמשך זמן רב.
בחלק מהערים בפרס שם התבשיל נהגה בצורה שונה ונקרא "גורמה סבזי" או "חורמה סבזי".
המטבח הפרסי
המטבח הפרסי ידוע כעשיר בירקות ובעשבי תבלין. האוכל הפרסי השפיע על מטבחים ממדינות שכנות כגון טורקיה, יוון והודו, ומטבחים אלו אימצו תבלינים וטעמים מפרס כגון אורז מתובל, מילוי ירקות באורז ובישול בבשר. גם הבישול הפרסי הושפע ממדינות אלו, ואל המטבח הפרסי נכנסו יוגורט (מיוון), כדורי בשר וקפה (מטורקיה).
המטבח הפרסי נחשב כמטבח בריא היות שהוא מכיל ירקות רבים וחלבונים, ופחות שומן וסוכר. בדרך כלל בישול פרסי לא יכיל טיגון עמוק או שימוש במוצרים מעובדים. עיקר התבשילים מכילים חומרי גלם בצורתם הטבעית- ירקות, פירות, עשבי תבלין, נתחי בשר ועוף. השימוש בירקות טריים ועונתיים מעניקים לאוכל הפרסי יתרונות בריאותיים, ויטמינים ומינרלים. גם התבלינים השמישים במאכלים הפרסיים, כדוגמת כורכום, נענע וכמון בהם נעשה שימוש בתבשילים רבים, ידועים כנוגדי חמצון וכמונעי מחלות.
המאכלים הפרסיים נוצרו על בסיס המצרכים הזמינים בפרס. עשבי תיבול כדוגמת פטרוזיליה, ריחן, עלי חילבה ונענע, למשל, היו זמינים ובשפע רב. בעת ההגשה שולחן פרסי אופייני כולל קערה ובה ירק מכל הסוגים בצורתם הטרייה; לרבות צנונים, בצל ירוק ומלפפונים, המוגשים למרכז השולחן.
הכנה
ישנן גרסאות שונות של מתכונים לתבשיל, השינויים קשורים למצאי הירק הקיים ולהעדפה אישית. רוב הגרסאות זהות והשינויים מינוריים.
בבסיס המתכון התבשיל כולל בשר בקר לא שמן, בדרך כלל צלי כתף המכונה בשר מספר 5 (במתכונים מסוימים התבשיל יכלול בשר מספר 8), לימונים פרסיים מיובשים, תערובת ירקות כגון פטרוזיליה, כוסברה, בצל יבש, סלרי, כרישה ועלי חילבה (בחלק מהגרסאות מוסיפים גם נענע, עלי סלק, שמיר ובצל ירוק), המתבשלים יחד עם שעועית אדומה שהושרתה במים לפחות 3 שעות. אל התבשיל מתווספים התבלינים הידועים במטבח הפרסי - כורכום, כמון, לימון, מלח ופלפל שחור.
הבישול מתחיל בדרך כלל בטיגון הבצל עם קוביות הבשר, הוספת הירק הקצוץ והשעועית האדומה ולבסוף תבלינים. הנזיד מתבשל זמן רב עד לריכוך הבשר וקבלת תבשיל סמיך בעל צבע ירוק כהה.
ייחודיות רכיבי התבשיל במטבח הפרסי
הבישול הפרסי ידוע כבריא. מדובר בבישול הממעט בטיגון וממעט בחומרים משמרים ובתוספים שאינם טבעיים. בדרך כלל מדובר במאכלים המתבשלים לאורך זמן.
הפרסים נהגו לייחס לירקות המתבשלים בתבשיל זה ובתבשילים אחרים גם תכונות ריפוי. חלק מתכונות אלו משמשות לצורך ריפוי ברפואה האלטרנטיבית. כך למשל האמינו כי שימוש בכורכום מונע מחלות דלקתיות ונוגד חימצון (יש המעניקים לו גם סגולות כמונע גידולים סרטניים). גם כמון ידוע כאחד התבלינים החשובים בבישול הפרסי, וידוע כמקל על כאבים בקיבה ואנמיה. בבישול הפרסי בכלל נעשה שימוש רב בתבלינים אלו, ובחורשט סבזי בפרט.
מרצדס-בנץ SL-קלאס
מרצדס-בנץ SL-קלאס (Mercedes-Benz SL-Class) היא מכונית ספורט גראן טוריסמו המיוצרת על ידי החברה הגרמנית מרצדס החל משנת 1954.
ראשי התיבות של SL הוא Sport Leicht.
בשנת 1990 זכה דגם "מרצדס-בנץ SL-קלאס" במקום השני בפרס מכונית השנה באירופה. דגם סיטרואן ZX דורג במקום הראשון, ופורד פיאסטה דורגה במקום השלישי.
ריבורן!
המורה המתנקש ריבורן! (ביפנית: 家庭教師ヒットマン!; באנגלית: !Reborn) היא אנימת שונן המבוססת על מנגה בעלת 42 כרכים מאת היוצר אקירה אמאמנו. העלילה עוסקת בילד מעט מגושם וללא חברים, שהופך להיות ראש המאפיה האיטלקית.
עלילה
הסדרה מספרת על טסונה, ילד חסר חברים שנבחר להיות ראש המאפיה העשירי של משפחת הוונגולה (vongola) אשר היגרה מאיטליה ליפן. טסונה נבחר להיות ראש המאפיה האיטלקית משום שכל שאר המועמדים מתו. ראש משפחת וונגולה שהוא היורש התשיעי נתן פקודה לילד קטן ששמו ריבורן לאמן את טסונה להיות ראש המאפיה.
לריבורן יש לטאה ששמה לאון אשר יכולה להפוך לחפצים שונים שעוזרים למשתמש בהם. ילד זה הוא מתנקש שנשלח לאמן את טסונה והוא משתמש ברובה שהופך את מי שנורה בו להיות חזק, אם הוא חושב על מטרה מסוימת שברצונו לבצע, מצב זה יכול להיות רק ב-5 הדקות שבו אדם זה נורה.
במהלך הסדרה טסונה נפגש עם אויבים ואף מקבל צורת רצון המוות חדשה.
דמויות
סאוודה טסונאיושי - נער שלא טוב בכלום (לימודים, ספורט ועוד) סאוודה נבחר על ידי הבוס התשיעי של משפחת הוונגולה להיות הבוס העשירי של המשפחה, ריבורן עוזר לטסונה לאסוף חברים כדי שילחמו לצדו ויעזרו לו. טסונה הוא השומר של טבעת השמיים.
היאטו גוקודרה - נער שנמצא במאפיה ונלחם באמצעות נשקים מיוחדים: פצצות. הוא מחביא פצצות על כל הגוף שלו ובדרך מסתורית מדליק אותם. בפרק מסוים הוא ממציא סוג אחר של פצצות: פצצות הרקטה, פצצות המוציאות עשן מהחלק האחורי ופונות באוויר וכך מתקדמות יותר מרחק. גוקודרה הוא שומר טבעת הסופה.
היבארי קיויה - מפקד ועדת המשמעת, תמיד ישמור על קור רוח. חזק יותר מכל בית הספר של טסונה וגם יותר מחלק מהאנשים שבמאפיה ולא מפחד להראות זאת. בית הספר חשוב לו כמעט יותר מהחיים שלו, ואפילו הצלצול של הטלפון של היבארי הוא המנון בית הספר. היבארי הוא שומר טבעת הענן. נלחם בעזרת זוג טונפות.
סאסאגוואה ריוהי - מתאגרף, מקדיש את החיים שלו לאקסטרים. ומשתמש בביטוי "אקסטרים" כל זמן שמתאפשר לו. לאחר שרואה את טסונה במצב רצון המוות מחליט ריוהי שהוא מתאים למועדון האגרוף ומנסה לצרף אותו וכנכשל. אחיה הגדול של קיוקו. ריוהי הוא שומר טבעת השמש.
לאמבו - ילד בן חמש אשר עבד בתור מתנקש אצל משפחת המאפיה בווינו (Bovino) ולאחר מכן הפך להיות חלק ממשפחת הוונגולה. לאמבו לבוש בתלבושת פרה ובעל זוג קרניים הצמודות לתסרוקת האפרו שלו. למרות היותו מתנקש, לאמבו הוא בעל נפש רגישה ולכן בכל פעם שנכשל במשהו הוא פורץ בבכי. לאמבו נלחם בעזרת נשקים המוחבאים בתוך השיער שלו, ומחזיק ב"בזוקת עשר השנים", אשר כל מי שנורה בה מתחלף עם הגרסה של עצמו בעוד עשר שנים. לאמבו הוא שומר טבעת הברק.
מנגה
הכרך הראשון של המנגה יצא לאור בשבועון היפני, "weekly shonen jump" ונכתב עד כרך 26 בשבועון, ומאז המנגה יצאה בכרכים נפרדים. המנגה תורגמה על ידי דהינו מדיה לשפות האנגלית, גרמנית וצרפתית.
שירי פתיחה
יש באנימה שמונה שירי פתיחה שירים אלו הולחנו על ידי טושיהיקו שאהאשי. להלן את רשימת שירי הפתיחה של התוכנית:
ספר מוזילה
ספר מוזילה הוא סדרה של קטעים נסתרים (מעין "ביצת פסחא") שנמצאים בדפדפני האינטרנט של נטסקייפ ומוזילה. הוא נצפה על ידי הפניית הדפדפן אל הקישור.
אין ספר אמיתי עם השם "ספר מוזילה". למרות זאת, הציטוטים הנסתרים בדפדפני נטסקייפ ומוזילה נותנים את הרושם הזה בכך שהם חושפים פסוקים שנכתבו בסגנון מקראי. כשנכנסים לכתובת about:mozilla, גרסאות שונות של דפדפנים שונים מציגים הודעה סמויה בטקסט לבן על גבי רקע בורדו בחלון הדפדפן.
ישנם שבעה פסוקים רשמיים של ספר מוזילה שנכללו בגרסאות דפדפנים שונות, אבל ניתן למצוא פסוקים לא רשמיים באינטרנט. לכל שבעת הפסוקים יש "הפניות" לפרקים מקראיים ופסוקים, אך אלו הן למעשה אזכורים לתאריכים חשובים בהיסטוריה של נטסקייפ ומוזילה.
כל שבעת הפסוקים מתייחסים לפעילותיה של "בהמה" מפחידה. בימיה הראשונים, לחברת נטסקייפ היה לטאה דמוית דרקון נושפת אש בתור הקמע שלה, שנקראה מוזילה (ע"פ שם הקוד של נטסקייפ 1.0). מכאן ניתן לשער כי "הבהמה" המוזכרת בספר מוזילה היא סוג של לטאה נושפת אש, וניתן לראות אותה כמטאפורה עבור, או התגלמות של נטסקייפ.
בעזרת ידע על ההיסטוריה של נטסקייפ ומוזילה ניתן לחלץ משמעות כלשהי מן הפסוקים. בנוסף לכך, בתוך קוד המקור של דף הספר (באתר מוזילה) יש הסברים ותגובות על חמישה מן שבעת הפסוקים.
ספר מוזילה, 12:10
ספר מוזילה הופיע לראשונה בנטסקייפ 1.1. הפסוק הראשון היה 12:10, והופיע בגרסאות נטסקייפ 1.1 עד ל-4.8. הנבואה להלן הוצגה:
<div style="background: maroon; color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0em 4em;" class=""> ותשוב הבהמה מוקפת <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">בענן הנקמה : ואת הכופרים <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">יחרוך לאפר <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">וישמיד את ביתם : ויגזור על תגיהם <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">להבהב עד לקץ <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">הימים :
מתוך ספר מוזילה, 12:10
דף ספר מוזילה (באתר מוזילה), מכיל את ההסבר הבא בקוד המקור:
"הבהמה" היא מטאפורה לנטסקייפ. העונשים שאוימו כלפי "הכופרים" (סביר להניח שהתכוונו למשתמשים שלא תאמו לסטנדרטים) הם דומים לעונשים המקראיים המסורתיים, אבל עם איום מוזר: "תגיהם יהבהבו עד לקץ הימים". זהו אזכור לתכונה בגרסאות המוקדמות של נטסקייפ שגרם לתגיות שגויות בדפי HTML להבהב.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי במקור (מפני שלא שוחררו גרסאות בעברית של נטסקייפ). אלא, שנים לאחר מכן, תורגם הפסוק על ידי חבר במוזילה ישראל.
ספר מוזילה, 3:31
ב-10 במאי 1998, ג'יימי זווינסקי שינה את פסוק ספר מוזילה בהתייחסות לעובדה שחברת נטסקייפ שחררה את הקוד שלה כקוד פתוח והתחילה את פרויקט מוזילה. פסוק זה נכלל בכל גרסאות דפדפן מוזילה עד אוקטובר 1998, כאשר נמחק שכתוב של קוד של הדפדפן מוזילה, וכך הפסוק אבד. ב-5 בפברואר 2000, בן גודג'ר, דאז עובד עבור נטסקייפ, העתיק את הפסוק  לקוד החדש. הוא נכלל בכל הגרסאות הבאות של מוזילה (עד כניסתו של הפסוק 7:15), ובגרסאות נטסקייפ 6 עד 7.1.
הפסוק להלן:<div style="background: maroon; color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0em 4em;" class=""> והבהמה הייתה <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">להמון  : ומספרה גדל פי <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">אלפי אלפים :  ויהיו מיליוני המקלדות לקול רם <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ולסערה  גדולה שתכסה את הארץ, <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">וירעדו ההולכים אחר הממון
<em style="font-size: 1.3em;">מתוך ספר מוזילה, 3:31 (מהדורת אותיות אדומות)
הפרק והפסוק מספר 3:31 מתייחס ל-31 במרץ 1998, כאשר שוחרר קוד המקור של נטסקייפ.
מקור ה- HTML של דף ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
שוב, ה"בהמה" היא נטסקייפ. הטקסט כנראה מתייחס לתקווה של נטסקייפ בכך שהם יהפכו את הקוד שלהם לפתוח, הם יוכלו למשוך "המון" של מתכנתים מכל רחבי העולם, שיכלו לשפר את התוכנה (ולכן "מיליוני המקלדות לקול רם"). ה"המון" (Legion באנגלית) הוא למעשה אזכור לציטוט המקראי בבשורה על-פי מרקוס, בפרק ה', פסוק ט' ("שאל אותו ישוע: "מה שמך?" השיב לו: "שמי לגיון, כי רבים אנחנו."), בגלל שספר מוזילה מוצג כסוג של "תנ"ך של המחשבים" עם נבואות. "ממון" מתייחס למיקרוסופט, שהדפדפן אינטרנט אקספלורר שלה היה התחרות הראשית של נטסקייפ. בעוד שבעברית המשמעות של המילה ממון היא "עושר" או "הון אישי", בתרגומים של התנ"ך באנגלית המילה מופיעה בתור שם של שד של תאוות בצע. לכן, ייתכן כי לא רק שלמיקרוסופט יש משאבים גדולים יותר, אלא שהיא גם ניצלה לרעה את העובדה הזאת כדי לקדם את מעמדה שלה בשוק. זה גם מדגיש את ההבדל בין הפיתוח המסחרי של אינטרנט אקספלורר, לבין הפיתוח של נטסקייפ/מוזילה, שנעשה בידי הקהילה. "Red Letter Edition" עשוי להיות אזכור למה שנקרא "מהדורות אות אדומה של התנ"ך", שבהן הודגשו ציטוטים של ישו בדיו אדומה. זה יכול להיות גם קשור לעובדה שה-31 במרץ 1998 היה "יום אות אדומה" לפרויקט מוזילה.
גם פסוק זה לא תורגם באופן רשמי לעברית במקור.
ספר מוזילה, 7:15
הפסוק הבא של ספר מוזילה נכתב על ידי ניל דיקין. הוא נכלל בכל הגרסאות של מוזילה ששוחררו מספטמבר 2003 עד ליולי 2008 (מוזילה 1.5 - מוזילה פיירפוקס 2.0.0.20), גרסאות נטסקייפ מ-7.2 עד ל-8.1.3, כל גרסאות קמינו, כל גרסאות תוכנת האימייל Mozilla Thunderbird עד ל-2.0.0.24, וכל גרסאות הדפדפן SeaMonkey עד ל-1.1.19.
ויהי מקץ הימים <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ותפול הבהמה וישמחו בני הבליעל: אפס כי לא אבד הכל ותקם מן האפר <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;" style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">צפור גדולה: ותבט הציפור ממרום על בני הבליעל ותשלך עליהם את <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">האש ואת <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;" style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">הרעם : כי הוקמה<em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;" style="font-size: 1.3em; line-height: 0;"> הבהמה מן הארץ ותוסף כוח<em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;" style="font-size: 1.3em; line-height: 0;"> לכוחה, ויחרדו כל ההולכים אחר <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">הממון חרדה גדולה עד מאוד׃
הפרק והפסוק 7:15 מתייחסים ל-15 ביולי 2003, היום שבו אמריקה און ליין סגרה את חטיבת הדפדפן נטסקייפ וקרן מוזילה נפתחה.
מקור ה- HTML של ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
נפילת הבהמה מתייחסת לסגירת נטסקייפ בידי חברת אמריקה אונליין. ה"ציפור הגדולה" שקמה מהאפר היא קרן מוזילה, שהוקמה כדי להמשיך את הפיתוח את דפדפן מוזילה. הציפור עולה מהאפר כמו עוף החול - אזכור לשמו המקורי של דפדפן פיירפוקס (שכונה Firebird בזמן כתיבת הפסוק). הציפור מטילה את "האש" ואת "הרעם" על "הכופרים", אשר מהווה התייחסות ישירה לדפדפן Firebird (כיום Firefox) ותוכנת Thunderbird, שהפכו למוקד העיקרי של פיתוח במוזילה, כמה חודשים לפני האירועים של ה-15 ביולי. העובדה ש"הוקמה הבהמה מן הארץ" מעידה על כך שרוח נטסקייפ תמשיך לחיות באמצעות הקרן (שהורכבה בעיקר מעובדי נטסקייפ לשעבר) ושכוחה "התחדש"; שכן, הקרן פחות מתבססת על חברת AOL (ממנה רבים מנטסקייפ הרגישו מוזנחים). שוב, "ממון" היא מיקרוסופט, המתחרה המסחרית העיקרית של מוזילה.
פסוק זה הוא הפסוק הראשון שתורגם באופן רשמי לעברית.
ספר מוזילה, 8:20
המהנדס הראשי של נטסקייפ, כריסטופר פינק כתב את הפסוק הבא של ספר מוזילה. הוא פורסם ב-5 ביוני 2007 כשיצא נטסקייפ 9.0b1. הפסוק נכלל בכל הגרסאות של נטסקייפ 9: מ-9.0 Beta 1 עד לגרסה האחרונה של הדפדפן - 9.0.0.6.
הנבואה להלן הוצגה:
<div style="background: maroon; color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0em 4em;" class=""> וכך ראה הבורא את הבהמה שנולדה מחדש וראה שהיא טובה.
מתוך ספר מוזילה, 8:20
בניגוד לפסוקים קודמים, מקור ה- HTML של 'ספר מוזילה' אינו מכיל הערות הקשורות לפסוק.
"הבורא" מתייחס לחברת נטסקייפ.
ישנם שתי פרשנויות של הפסוק: הביטוי "נולדה מחדש" מופיע בפסוק הקודם המתייחס לקרן מוזילה ו"שהיא טובה" יכול להיות מחווה לכל מי שתרם לפרויקט מוזילה. "נולדה מחדש" יכול להיות גם התייחסות לחידוש הפיתוח של נטסקייפ במחלקה המקורית שלו במקום פיתוח אצל חברה חיצונית; גרסת הדפדפן הקודם, נטסקייפ 8, הופקה על ידי חברת Mercurial Communications.
פסוק זה הוא פרודיה על בריאת העולם המתוארת בספר בראשית. זו גם יכולה להיות התייחסות לפסוק כ"ב, פרק ב' בבשורה על-פי לוקאס.
ספר מוזילה, 11:9
<div class="plainlinks" style="background: maroon; color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0px 4em; font-family: serif; font-size: 1.1em; text-align: center; line-height: 1.5;"> ויישן הממון : <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">ותקם הבהמה  ותפץ על פני האדמה ותפרוץ ותרב עד מאד מאד : ויבשרו את העתים <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">ויעלו  תבואתם עולה לאש ב<em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">ערמת שועלים :  ויבראו עולם חדש בצלמם כדמותם על פי <em style=" font-size: 1.4em; line-height: 0; text-decoration: none; color: white;">דברי הקדש וידברו בבהמה לבניהם. ויעור הממון וירא כי <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">לא היה כי אם כאחד מן ההולכים בצעדיהם.
מתוך  ספר מוזילה, 11:9 (מהדורה עשירית)
פסוק זה נכלל בגרסאות פיירפוקס 3 בטא 3 עד ל-20.0.1, ב-SeaMonkey 2.0 Alpha 1 עד ל-2.17.1 וב-Mozilla Thunderbird 3.0 Alpha 1 עד ל-Thunderbird 20 Beta 1.
מקור ה- HTML של ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
"ממון" הוא שוב אינטרנט אקספלורר, אשר "ישן" למשך 5 שנים בין גרסאות (בין אינטרנט אקספלורר 6 ל-7). הציטוט "ותקם הבהמה" מתייחס לפיירפוקס, אשר צבר תומכים דרך פרויקט להפיץ את פיירפוקס, שהתחייב לפרסם עבור הדפדפן, הוציא מודעה בניו יורק טיימס, ופרסם את הדפדפן בעוד דרכים מגוונות. "ערמת שועלים" הוא התייחסות ישירה לשם של פיירפוקס. "העולם החדש" מתייחס לאתרים דינמיים שמבוססים על סטנדרטים ותוכנות קוד פתוח. החצי השני של הפסוק מקושר למניפסט של מוזילה. החלק האחרון, מתחיל עם "ויעור הממון" מדבר על השחרור של אינטרנט אקספלורר 7. "ההולכים בצעדיהם" מתאר את המעבר של אינטרנט אקספלורר מדפדפן שמחדש טכנולוגיות, לסתם "עוקב" שמעתיק פונקציות שהיו חסרות לו מדפדפן פיירפוקס.
בנוסף, "המהדורה העשירית", הוא רמז לעובדה שקרן מוזילה חגגה עשור במהלך מחזור הפיתוח של פיירפוקס 3.
ספר מוזילה, 15:1
<div class="plainlinks" style="background: maroon radial-gradient( circle, #a01010 0%, #800000 80%); color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0 4em; font-family: serif; font-size: 1.1em; text-align: center; line-height: 1.5;"> ויריבו <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">תאומי  הממון : ויילחמו, ויטילו את העולם אל <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">אפלה חדשה, והבהמה שנאה את האפלה : ותנוע הבהמה <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">מהר,  ותתחזק, ותפרץ ותרב עד מאד מאד : ותבאנה הבהמות <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">אש ואור לאפלה :
מתוך ספר מוזילה, 15:1
פסוק זה הופיע לראשונה בפיירפוקס 21. בפסוק זה הרקע הקודם מוחלף לראשונה ברקע שכולל צבע בורדו הדרגתי עדין.
הפסוק נכלל בכל גרסאות פיירפוקס מאז 21.0 ועד 57 בטא, כל גרסאות SeaMonkey מאז 2.18 בטא 1 וכל גרסאות Thunderbird מאז 21 בטא 1.
"תאומי הממון" מתייחסים לאפל ולגוגל, שמערכות ההפעלה הניידות שלהן - iOS ואנדרואיד, מהוות דואופול בשוק מערכות ההפעלה הניידות. "האפלה החדשה" מתייחסת לאופי הסגור של חנויות אפליקציות מסורתיות. הציטוט "תנוע הבהמה מהר" מתייחס לתדירות הגבוהה שבה יצאו גרסאות חדשות של פיירפוקס.
ספר מוזילה, 11:14
<div class="plainlinks" style="background: maroon radial-gradient( circle, #a01010 0%, #800000 80%); color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0 4em; font-family: serif; font-size: 1.1em; text-align: center; line-height: 1.5;"> ותכס הבהמה <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">מלבושים חדשים ותלמד את דרכי <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">העתים והמרחב והאור והזרם של כוחות התבל. ובמדרשתה זו תטפח הבהמה מגדלי <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">מתכת מחומצנת חדשים ותבשר את ניצחונה בראש חוצות. ויעלצו חסידי הבהמה עד מאד ותחזק אמונתם <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0;">בתורתם זאת.
מתוך ספר מוזילה, 11:14
פסוק זה הופיע לראשונה בפיירפוקס 57 בטא.
הפסוק נכלל בכל גרסאות פיירפוקס מאז 57 בטא.
הפסוק מתייחס לשינויים העיקריים בגרסת פיירפוקס 57 עם פרויקט Quantum. "העתים והמרחב" מתייחסים אל הפרויקט עצמו, בעוד ש"הזרם" מתייחס לפרויקט "Quantum Flow"; "מלבושים חדשים" ו"האור" מתייחסים לממשק המשתמש החדש, הקרוי "Photon". פרויקט Quantum הכיל את פיסת הקוד הראשונה שנלקחה מ-Servo, מנוע הפריסה שנכתב בשפת התכנות "Rust". המילים "מתכת מחומצנת" מתייחסים לשפת תכנות זו.
מספר הפרק והפסוק 14:11 מתייחסים לתאריך בו פיירפוקס 57 יצא, ה-14 בנובמבר 2017.
Flock
בתוכנת Flock, המבוססת על פיירפוקס (אם כי לדפדפן זה אין קשר למוזילה), "נמצא" פסוק חדש מתוך ספר מוזילה, 11:1. פסוק זה מוצג על רקע כחול/לבן הדרגתי.<div style="background: rgb(5, 23, 61); color: white; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0em 4em;" class=""> <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">וכשהבהמה לקחה רבע מכדור הארץ תחת שלטונה, כרבע-מאה <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ציפורי גופרית טסו מן המעמקים. הציפורים חצו מאות נופי הרים ומצאו עשרים וארבעה אנשים חכמים שהגיעו <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">מהכוכבים. <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ואז זה התחיל, המאמינים העזו להקשיב. אחר כך הם לקחו את העטים שלהם והעזו <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ליצור. לבסוף, הם העזו <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">לחלוק את מעשה ידם עם כל האנושות. מפיצים מילות חירות ושבירת השרשראות, הציפורים הביאו את הגאולה לכולם.
הציטוט "וכשהבהמה לקחה רבע מכדור הארץ תחת שלטונה..." הוא כנראה התייחסות לעובדה שפיירפוקס גברה דאז על נתח השוק של אינטרנט אקספלורר ב-25%. "ציפורי גופרית" הן אזכור לשם הקוד של הדפדפן, שהוא "גופרית" (Sulfur). הציטוט "נוף ההר" הוא התייחסות לעיר Mountain View בקליפורניה, שם ישבה החברה שפיתחה את Flock (כמו כן קרן מוזילה). "24 החכמים" הם 24 העובדים של חברת Flock באותו זמן. "הכוכבים" הם אזכור לכוכב שהשתמשו בו במיתוג הדפדפן ("Flockstar"). למרות שפסוק זה פורסם ב-5 בנובמבר 2007, רוב המשמעות שלו עדיין לא ברורה. הציטוט "הם לקחו את העטים שלהם והעזו ליצור" הוא קרוב לוודאי התייחסות לבלוגים ושילוב רשתות חברתיות ב-Flock. הציטוט "לבסוף, הם העזו לחלוק את מעשה ידם עם כל האנושות" עשוי להתקשר לעובדה שהדפדפן שוחרר בתור קוד פתוח, והם חלקו את המעשה הטוב שלהם (יצירת הדפדפן) עם העולם.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי בגלל שלא יצאו גרסאות בעברית של הדפדפן.
Iceweasel
בשל מחלוקת עם קרן מוזילה, פרויקט דביאן נאלץ לשנות את השם ואת המיתוג של פיירפוקס בתוך מערכת ההפעלה שלו. בתגובה, שינו את שם הדפדפן ל-Iceweasel ואת האייקון לסמור לבן. ב-Iceweasel נכלל גם  עם הפסוקים הרגילים מפיירפוקס. עם זאת, ב- יש דף הדומה לסגנון של ספר מוזילה, שנקרא "ספר קרח". פסוק זה מתאר את המחלוקת עם מוזילה ודביאן ואת היצירה של הדפדפן Iceweasel.<div style="background: rgb(204, 204, 255); color: blue; font-style: italic; padding: 2em 1em; margin: 0em 4em;"> וכך הבהמה הלכה והתעצמה, <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ואש ורעמים שטפו את הארץ. אבל <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ממון נשא בליבם, והבהמה <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">נכשלה, וגופה <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">עלה , והיא ציוותה, "אל תעוף עם השם שלי." והלבבות <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">יקפיאו, ונשמות חסידיו של <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">ממון ילמדו <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">לרעוד על פני <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">הקרח , כפי שהם עשו לפני <em style="font-size: 1.3em; line-height: 0; padding-left: .2ex;">הקרח. מתוך ספר קרח, 10:13 "הגופה" בפסוק זה מייצגת את קרן מוזילה, והאיסור על "תעופה בשמי" זו התייחסות לאיסור השימוש בסימן המסחרי של פיירפוקס.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי.
אינטרנט אקספלורר
בגרסאות מסוימות של אינטרנט אקספלורר כשנכנסים לכתובת, הדפדפן מראה דף ריק בצבע כחול, כאזכור למסך המוות הכחול.
SeaMonkey
בגרסאות של דפדפן SeaMonkey אחרי 2.0,  מציג את אותו פסוק מספר מוזילה מתוך גרסת פיירפוקס שלפיה הדפדפן נבנה.
ראו גם
קישורים חיצוניים
משקאות אניס
משקאות אניס הם סוג של משקאות אלכוהולים המיוצרים מהתססה וזיקוק של אלכוהול בעיקר ענבים והשריית כוכבי אניס בתוך הנוזל. במשקאות אלו טעם האניס הוא מודגש מאוד ואחוז האלכוהול בהם הוא גבוה, בדרך כלל בין 40 ל-80. רוב משקאות האניס הם המשקה הלאומי של מדינות המזרח התיכון ומהווים חלק חשוב מהתרבויות באזור.
מאפיין של משקאות האניס הוא שינוי צבעו במגע עם נוזלים. כאשר שמני האניס מומסים בריכוז גבוהה של אלכוהול צבעם הוא שקוף, אך כאשר הנוזל בא במגע עם נוזל אחר, ריכוז האלכוהול יורד והשמנים עוברים קריסטליזציה ומתקבל צבע לבן עכור. בעוד משקאות האניס הופכים לבנים, משקאות הפסטיס הופכים צהובים.
צמחים להכנת משקאות אניס
ישנם כמה צמחים המשמשים להכנת משקאות אניס:
פדרו פרידברג
פדרו פרידברג (בספרדית: Pedro Friedeberg, נולד ב-11 בינואר 1936) הוא אמן ומעצב יהודי-מקסיקני. ידוע בזכות עבודתו הסוריאליסטית המאופיינת בקווים וצבעים עתיקים וסמלים דתיים. בין יצירותיו הידועות ביותר, הפסל "יד-הכיסא" (Hand-Chair), שהוא מעין פסל/כיסא שנוצר כך שהיושבים עליו למעשה יושבים על על כף יד גדולה, בעזרת האצבעות, כאשר נשענים על הזרוע.
קורות חיים
פרידברג נולד למשפחה יהודית באיטליה הפשיסטית של שנות השלושים. הוריו שנמלטו היגרו עמו בעודו ילד למקסיקו. עם תחילת בגרותו החל ללמוד את מקצוע האדריכלות אך נשר ולא השלים את לימודיו. בשנות החמישים התפרסם בציור עיצובים בצורות לא מקובלות ואף לא הגיוניות, כגון בתים עם גנות ארטישוק. עבודתו תפסה את תשומת הלב של הצייר מתיאס גואריץ (Mathias Goeritz) שעודדו אותו להמשיך כאמן. פרידברג הפך להיות חלק מקבוצה של אמנים סוריאליסטיים במקסיקו, קבוצה אשר כללה את לאונורה קרינגטון ואליס רהון, וחבריה דחו, ביצירותיהם את הקו החברתי והפוליטי באמנות, שהיה דומיננטי באותו זמן. אמנותו של פרידברג ידועה כאקצנטרית, ובאמירתו כי האמנות מתה, מאחר שכבר אין מייצרים דברים חדשים.
חייו
פדרו פרידברג נולד בפירנצה, איטליה, בנם של מהגרים גרמנים-יהודים. הוריו נמלטו מגזירות הנאצים בגרמניה לאיטליה, ומשם נמלטו למקסיקו בתחילת מלחמת העולם השנייה. הוא הגיע למקסיקו בגיל שלוש. רוב קרובי משפחתו שנותרו באירופה לא שרדו את השואה. ילדותו בצל השואה באירופה ובדיעבד בצל רצח המשפחה המורחבת הייתה מתוחה. כבן למשפחה בורגנית הוא למד לנגן בכינור ולדבר בכמה שפות. הוא לא גדל כיהודי אלא כאתאיסט. לדבריו הוא מאמין בשבע דתות, אחת לכל יום בשבוע.
כבר כילד, הוא הביע עניין רב באמנות. בזיכרונותיו סיפר שכבר בגיל שנתיים אהב לשבת מול כנסיית סנטה מריה נובלה בפירנצה, וניסה לצייר אותה. בצעירותו נשבה על ידי קסם אדריכלות הרנסאנס של כנסיות, ועל ידי המגדל הנטוי של פיזה. מאוחר יותר העריץ את הפרספקטיבות בציוריו של מ. ק. אשר.
עם סיום לימודיו, ובזכות שליטתו בשפות, כולל באנגלית, החל ללמוד במשך זמן מה בבוסטון ולאחר מכן, בשנת 1957, החל ללמוד אדריכלות באוניברסיטת איברו אמריקנה שבמקסיקו סיטי, בלחץ הוריו. במהלך לימודיו התרשם מאוד מהאמן אנטוני גאודי, ומאמנים נוספים בסגנונו. החל לתכנן עבודות בלתי אפשריות כגון בתים עם גגות ארטישוק וגורדי שחקים מצופים באגסים, אשר זיכו אותו בציוני נכשל. בשנה השלישית ללימודיו פרש מהלימודים.
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)
אף על פי שלא זכה להצלחה בינלאומית כמו הסינגלים הקודמים, הגיע השיר אל המקום החמישה עשר במצעד המוזיקה האוסטרלי ולתשיעי במצעד הרשמי של ניו זילנד. בשוודיה נחל הצלחה שם נכנס למקום השני, ובצרפת, צ'כיה, והונגריה הגיע לעשירייה הפותחת. "" קיבל תואר זהב באוסטרליה, צרפת, שוודיה, דנמרק, ניו זילנד, וארצות הברית עם מעל ל-500,000 עותקים.
הווידאו קליפ לשיר מלווה בסגנון איטלקי-אמריקאי של שנות החמישים, בו גאגא נראית עם חבריה משוטטים בשכונה איטלקית, ושרה את הפזמון בביתה של בן זוגה בזמן שהיא מכינה לו ארוחה. גאגא ביצעה את השיר בסיבוב ההופעות הראשון שלה לקידום האלבום, "The Fame Ball Tour" ובסיבוב ההופעות השני שלה, אשר נתמך על גבי המיני-אלבום השלישי שלה, "The Monster Ball Tour".
פדרו פרידברג
חייו
דרך משפחה וחברים, הוא פגש אמנים סוריאליסטיים כגון רמדיוס וארו ואחרים, שהמליצו על עבודותיו, זכה להכרה והערכה. עוד בתחילת לימודיו, כבר בגיל 19, הציג לראשונה בתערוכה. בשנת 1961 התחבר לקבוצת אמנים שהתבססה על עקרונות הדאדא: יצירת אנטי-אמנות לשם אמנות, ודחיית הציור המקדם אג'נדות פוליטיות וחברתיות.
המוניטין האקסצנטרי של פרידברג נמשך במהלך חייו.
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)
רקע וכתיבה
"Eh Eh" נכתב על ידי גאגא עם מרטין קיזרזנבאום, שהפיק יחד איתה את השיר. הוא הוקלט באולפני ההקלטות צ'רי-טרי בסנטה מוניקה, קליפורניה. בשנת 2005 הקים קיזרזנבאום את צ'רי-טרי רקורדס יחד עם ג'ימי איובין, אז יו"ר אינטרסקופ רקורדס לאחר שהחתים מספר אמנים, עבד עם גאגא שלא הייתה ידועה אז עד אלבום הבכורה שלה, The Fame, והפיק יחד איתה ארבעה שירים, כולל את "The Fame" הנושא את שם האלבום. אחד השירים שכתבו יחד היו, "" במהלך הקלטת השיר עיצבה גאגא כינוי לקיירזנבאום, שנקרא "Cherry Cherry Boom Boom". הם שמרו על הכינוי בכל ארבעת השירים עליהם עבדו. קיארסנבאום המשיך עם הכינוי בכל שאר הפרויקטים העתידיים שלו. צוותים אחרים שעבדו על השיר כללו את טוני אוגל, שעשה את הנדסת הקלטת השמע לשיר, את רוברט אורטון לערבוב השמע וג'ין גרימאלדי, ששלט בשיר באולפני אואזיס מאסטרינג בברבנק, קליפורניה. מבחינה מוזיקלית, "" זוכה לתיאור של בלדה בהשוואה לשאר שירי הז'אנר הדאנס-פופ מתוך The Fame. זהו שיר פופ סינת'פופ המושפע משנות השמונים, תוך שילוב של המילים "אה, אה" כפי שנמצאות בסינגל "Umbrella" של הזמרת הברבדית ריהאנה משנת 2007, על פי הכתב פרידום דו לאק מעיתון הוושינגטון פוסט. גאגא הצהירה כי המילים של עוסקות באהבה והיא הסבירה כי "Eh Eh" הוא שיר הפופ הפשוט שלי על מציאת מישהו חדש ופרידה מבן הזוג הקודם". הסופר ג'יימס א'פרון הזכיר בספרו The Album: A Guide to Pop Music's Most Provocative (האלבום: מדריך ליצירות הפרובוקטיביות, המשפיעות והחשובות ביותר של מוזיקת הפופ) שעם הטקסטים שלו שמרה גאגא על התמקדות ביחסים חולפים. אף על פי שמילותיה דיברו על המאהב שלה לשעבר שהיא מצאה מישהו חדש ולא התכוונה לפגוע בו, החזרה המתמשכת על הביטוי "שום דבר אחר אשר אוכל לומר" מחזקת את אופי החולף של היחסים המתוארים.
פדרו פרידברג
חייו
פרידברג היה נשוי ארבע פעמים, ויש לו מספר ילדים. מתגורר כיום במקסיקו סיטי.
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)
רקע וכתיבה
על פי התווים המפורסמים באתר Musicnotes.com על ידי חברת ההקלטות, "Sony/ATV", השיר מוגדר בחתימת הזמן המשותף שלו עם קצב מתון של 94 פעימות לדקה. הטווח הקולי של גאגא משתרע בין B3 ל-C♯5 כשהמפתח הראשי בו מוגדר השיר הוא E מז'ור. השיר עוקב אחר התקדמות האקורדים של E – B – F♯m – E – B – F♯m. מוזיקאי הסינת'פופ פרנקמוס עיבד מחדש את השיר לאלבום הרמקסים של גאגא, The Remix משנת 2010, שם תמרן את השירה של גאגא ויצר איתה איכות שונה, כפי שציין ניקי אסקידו מחברת Phoenix New Times. הסינגל יצא לראשונה בניו זילנד ב-10 בינואר 2009, ובהמשך באוסטרליה ב-30 בינואר 2009. "Eh Eh" היה השיר השני שהתווסף ברדיו האוסטרלי בשבוע שהחל ב-15 בדצמבר 2008. הוא התחיל לראשונה לקבל אווירה בכל תחנות רשת יום. השיר אושר כסינגל אוסטרלי באתרה הרשמי של גאגא ב-15 בינואר 2009. באותו יום פורסם באתר האינטרנט שלה רמיקס רשמי עבור השיר ואחריו עוד אחד שמציג את עטיפתו הרשמית. ב-5 במרץ 2009, רמיקס של המפיק Pet Shop Boys - בשם "Mix Mix Synthetic Soul" - היה זמין להורדה בחינם באתר האוסטרלי של גאגא.
פדרו פרידברג
קריירה
יצירתו של פרידברג ענפה ופוריה. יצר ציורי קיר למוסדות במקסיקו ובחו"ל, אייר ספרים, עטיפות ספרים, יצר רהיטים והגדיר עיצובים. את דרכו הוא החל בעיצוב רהיטים בשנות הששים, ועיצב כיסאות, שולחנות, ספות, ועוד. אחת מיצירותיו הידועות, היא ה"יד-כיסא", כורסה דמוית יד גדולה, עליה יושבים, שיצר בשנת 1962 ומכר ב-5,000 עותקים. הכיסא המקורי היה עשוי מעץ, מצופה בזהב. עיצב מאות כיסאות ורהיטים נוספים.
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)
ביקורת
השיר קיבל ביקורות מעורבות ביציאתו שרובן שליליות ממבקרי מוזיקה. סאל סינקמאני ממגזין Slant אמר כי "את האווירה הקלה וההתנהגות הרכה של "" קשה לקבל כשהוא דחוק בין שירים עם תדמית של ילדה רעה כמו "Poker Face" ו-"Beautiful, Dirty, Rich". במאמר אחר שניתח אודות הווידאו קליפים שהוציאה גאגא, ציין אוסקר מורלדה ממהמגזין כי "Eh Eh כשיר הוא מקרה מסקרן, במקום הפופ דאנס הסקסי-אנדרוגיני בסיוע הטכנולוגי השולט בנתח טוב של האלבום, The Fame, הוא ושירים אחריו כמו "Brown Eyes" הם עדות לפשטות, פשוטים יותר, ומציגים את גאגא כנה. אוון סוודי מהמגזין PopMatters אמר כי השיר הוא הרגע המביך ביותר באלבום וכתוצאה מכך גורם לאלבום להפסיק ובכך להרוס את "אווירת המסיבה של הילדה הרעה".
פדרו פרידברג
קריירה
זכה בפרסים שונים, הציג בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות רבות. את עבודותיו ניתן למצוא באוספים הקבועים של Museo de Arte Moderno, ובמוזיאונים אחרים במקסיקו סיטי, המוזיאון לאמנות עכשווית בטולוקה, המוזיאון לאמנות עכשווית בקוליאקן, המוזיאון לאמנות עכשווית ב Pátzcuaro, המוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק, המוזיאון לאמנות עכשווית בשיקגו, מוזיאון לאמנות מודרנית בניו-אורלינס, בספריית הקונגרס בוושינגטון, במוזיאון רוז לאמנות שבאוניברסיטת ברנדייס בבוסטון, הספרייה הלאומית למחקר ב אוטווה, מוזיאון הלובר בפריז, במוזיאון ישראל בירושלים, במוזיאון הלאומי לאמנות מודרנית בבגדד, במוזיאון פונסה לאמנות בפוארטו ריקו, בסמית'סוניאן בוושינגטון, די. סי., ועוד.
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)
ביקורת
ג'ואי גררה מהעיתון כרוניקל יוסטון אמר כי "" הוא בולט ומקפיץ עם אישיות קולית כלשהי". ג'נבייב קוסקי מהעיתון האינטרנטי The A.V. Club קרא לשיר "מוקטן" ומתח ביקורת על יכולותיה הקוליות של גאגא בשיר. ג'ון קרמניקה מעיתון הניו יורק טיימס כינה את השיר "לא מרשים". קתרין פ'לואיס מעיתון הוושינגטון פוסט "כינתה את השיר כ-"בלדה מצייצת". כריסטינה מרטין מהעיתון The Meridian Star הרגישה ש-"השיר, יחד עם "Summerboy" מהאלבום, הוא קליל ואופטימי באופיו". מאט בוסקרוס מהאתר Quinnipiac Chronicle אמר שהשיר נראה כמו "מילוי". בביקורת על האלבום The Fame, התייחס כתב האתר Mako נוי אלוש לשיר במשפט, "באופן צפוי האלבום לא חף מקלישאות פופ כמו "Boys Boys Boys", העתקות בוטות כמו השיר "Beautiful Dirty Rich" (גוון סטפאני בקריז), וגם כמה קטעים נוראים כמו "" ו-"Brown Eyes".
מסחר
"" הופיע לראשונה במצעד המוזיקה האוסטרלי במקום ה-38 ב-18 בינואר 2009. שבוע לאחר מכן עלה למקום ה-32 ובשיאו הגיע למיקום ה-15, עד ל-1 במרץ 2009 זהו הסינגל השלישי של גאגא שנכנס ל-20 המובילים במצעד. לאחר ששהה במצעד כ-13 שבועות הגיע להסמכת תואר זהב על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האוסטרלי, לאחר שמכר כ-35,000 עותקים. בניו זילנד הגיע לראשונה למקום ה-40 במצעד הרשמי ב-18 בינואר 2009. בשבועות הבאים הגיע למקום למיקום ה-9 במצעד ושהה במיקום כשלושה שבועות רצופים ובכך הפך לסינגל השלישי של גאגא שמגיע לעשירייה המובילה בניו זילנד. ב-24 במאי 2009 השיר הגיע למעמד זהב עם כ-7,500 עותקים על ידי איגוד תעשיית ההקלטות של ניו זילנד.
בשיאו, השיר הגיע למקום ה-7 במצעד צרפת ומכר מעל 52,000 עותקים בהקשבה לאיגוד תעשיית ההקלטות של צרפת. ב-21 בפברואר 2009 במצעד הבילבורד "" נכנס למקום ה-68 במצעד הרשמי של קנדה בנוסף לכך שלא יצר כסינגל רשמי במדינה אך יצא מהמצעד בשבוע לאחר מכן. השיר חזר למצעד למשך 2 שבועות באוגוסט 2010. אף על פי שלא יצא כסינגל רשמי בארצות הברית, קיבל השיר את תואר זהב על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA), לאחר שנמכר בכלמעלה מ-500,000 עותקים. השיר הופיע לראשונה במצעד הרשמי של שוודיה ב-2 באפריל 2009 והגיע בשיאו למקום השני. במצעד השירים הדיגיטליים של המדינה, Eh, Eh (Nothing Else I Can Say) הגיע למקום הראשון בשבועו הרביעי. ב-15 במאי 2009 נכנס השיר למצעד הרשמי של דנמרק במקום ה-28 ובשיאו עלה למקום ה-14. באירופה השיר נכנס למיקום ה-40 במצעד אירופה הוט 100.
רקע ותקציר
הסרטון מתחיל בכך שמראים את איטליה הקטנה ואת גאגא חושבת על אופנוע וספה, ובעשרים שניות הראשונות מראים בעיקר את גאגא מוקפת במספר גברים ואת העיר. לאחר מכן גאגא מסתובבת עם כמה חברים, צוחקת ומתלוצצת במסעדה, כשהיא במספר סצנות ממשיכה לשבת על האופנוע. היא מוצגת ישנה במיטה, מתעוררת וחשופת נעליים ורודות ושרה ומבשלת לגבר בבית ורוקדת תוך כדי. בסצנה הבאה מגהצת בגדים בזמן שהגבר צועק בטלפון. בקליפ משתתפים גם 2 כלבים דלמטים שהשתתפו גם בקליפ לסינגל הקודם, Poker Face. בסוף הקלים מוצגת בשמלה צהובה פרחונית עם שעונים צהובים על ידיה עם תספורת ייחודית וברקע עומדים חברות גברים שכולם שרים את הפזמון ובשניות האחרונות המצלמה חוזרת למיטתה.
מספר צפיותיו של הקליפ עומדות כיום נכון למרץ 2021 על כ-80 מיליון. לקליפ יצא וידאו שמראה את כל הצילומים מאחורי הקלעים באתרה הרשמי ב-Vevo שבו גאגא מסבירה את דעתה לגבי הסרטון.
הופעות קידום
הופעת הקידום הראשונה של "" הייתה בשיתוף פעולה עם המוזיקאי ספייס קאובוי, בליווי ביטבוקס ופסנתר במשרדו "Cherrytree Studios", והוצא גם כשיר השלישי במיני-אלבום הראשון של גאגא, The Cherrytree Sessions. השיר גם נכלל ברשימת ההשמעה של גאגא במסע ההופעות הראשון שלה, "The Fame Ball Tour". השיר מתחיל כאשר גאגא מסיימת לבצע את "Money Honey" ומסך ענק מאחוריה מתחיל להראות ברקים, תוך כדי שהדי ג'יי ספייס קאובוי משמיע בעמדת הדי ג'יי שלו קולות חזקים של רעמים, השיר מתחיל להישמע עם פלייבק וגאגא מתחילה לשיר את מילותיו. כאשר השיר מגיע לפזמון גאגא מבקשת מהקהל להצטרף אליה עם ידיים באוויר. העיתון היום יומי "The New York Times" כינה את הופעותיה עם השיר כ-"חסרות מנוחה" והוסיפו ש-"אחד הדברים היפים בגאגא אלה המסתוריות שלה, היא לא סיפרה לנו מי זאת הגברת הזאת באמת".
ברוך סורוצקין
הרב ברוך סורוצקין (י"ג בשבט תרע"ז, פברואר 1917 – י"ג בשבט תשל"ט, 10 בפברואר 1979) היה ראש ישיבת טלז בקליבלנד וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית.
ביוגרפיה
נולד במינסק לרבי זלמן סורוצקין. למד בתלמוד תורה בז'טל, ולאחר מעברו של אביו לכהן ברבנות לוצק החל ללמוד בישיבת נובהרדוק אצל הרב משה רייז. בהמשך עבר ללמוד בישיבת ברנוביץ', אצל הרב אלחנן וסרמן והרב דוד רפפורט. בהמשך עבר לישיבת קמניץ והיה לתלמידו המובהק של הרב ברוך בר ליבוביץ'. בהיותו בברנוביץ' למד חברותא עם הרב נח שימנוביץ במשך שעות רבות לתוך הלילה. הרב ליבוביץ' כתב מכתב לאביו שבנו נועד לגדולות ולהיות "מרביץ תורה".
בכנסייה הגדולה השלישית נפגש אביו עם אחיינו הרב אברהם יצחק בלוך, והרב בלוך הציע לו להשתדך עמו. השידוך לא יצא לפועל עקב הקושי בקשרים בין ליטא לפולין, אך בפרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט הרב ברוך מישיבתו לווילנה ועבר ללמוד בישיבת טלז וכעבור שישה חודשים התארס עם רחל בתו של בן דודו, ראש הישיבה, בהסכמת הוריו שהיו כבר בארץ ישראל. שבועיים לאחר נישואיו נמלט עם הרכבת הטרנס-סיבירית לקובה, משם גירשום היפנים לשאנגחאי, ומשם היגר לארצות הברית והחל לכהן כר"מ בישיבת טלז שהוקמה על ידי דודיו הרב אליהו מאיר בלוך והרב חיים מרדכי קאטץ.
בשנת תשכ"ה לאחר פטירת הרב קטץ, מונה יחד עם בן דודו הרב מרדכי גיפטר לכהן כראש ישיבה.
בשנת תשכ"ב חלה בסרטן, אך המשיך בתפקידיו ובפועלו לצד ייסוריו. לאחר 17 שנה נפטר ביום הולדתו ה-62 (י"ג בשבט תשל"ט) ונקבר בהר המנוחות.
ספריו
ספריו יצאו על ידי תלמידיו:
קשיות
קשיות היא מאפיין של חומר מוצק המשקף את מידת ההתנגדות של החומר לשינוי של קבע בצורתו. יש שלוש הגדרות מעשיות לקשיות:
קשיות חריצה
במינרלוגיה, קשיות המינרל נמדדת במידת ההתנגדות שלו לחריצה על ידי מינרל אחר. עצם העשוי ממינרל קשה יחרוץ עצם העשוי ממינרל רך יותר. קשיות חריצה נמדדת בדרך כלל בסולם מוס. יהלום טהור הוא המינרל הטבעי הקשה ביותר, וביכולתו לחרוץ כל מינרל אחר. החומר הקשה ביותר הידוע כיום הוא Ultrahard fullerite, שהוא גרסה של פולרין. קשיותו של חומר זה גדולה פי 1.17-1.52 מזו של יהלום. חומר זה קיים רק בכמויות מיקרוסקופיות, וקשיותו נמדדת תחת מיקרוסקופ אלקטרוני.
קשיות עיוות
קשיות עיוות, שבה עוסקים בעיקר בהנדסה ובמטלורגיה עוסקת בהתנגדותו של חומר לעיוות קבוע של צורתו. קשיות זו נמדדת בעיקר באמצעות הנחת חודרן עם משקל מסוים על החומר הנבדק, ומדידת ממדי העיוות שנוצר. יש דרכים חלופיות אחדות למדידת קשיות זו, לדוגמה קשיות רוקוול, שיטת ויקרס ושיטת ברינל.
קשיות מוחלטת
קשיות מוחלטת נמדדת באמצעות סקלרומטר, שהוא מכשיר שנועד למטרה זו.
הטבלה הבאה משווה בין קשיות החריצה (בסולם מוס) לבין הקשיות המוחלטת של חומרים אחדים.
אמברגו
ככלל, משמש האמברגו ככלי ענישה בידי המדינה המחרימה, על מדיניות או פעילות לא רצויה לה, בה נקטה המדינה המוחרמת. עם זאת, משום שהאמברגו הוא באופיו מכשיר כלכלי, קיים ספק בדבר המטרות האמיתיות המשרתות את המדינות המחרימות בהפעילן אמברגו.
בעיות לנדאו
בעיות לנדאו הן ארבע בעיות פתוחות העוסקות במספרים ראשוניים אותן הציג המתמטיקאי הגרמני-יהודי אדמונד לנדאו בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים בשנת 1912 בקיימברידג'.
אמברגו
תמיד לפני הטלת חרם כלכלי על מדינה מסוימת נשקלים הרווח וההפסד שיבוא מכך שכן לעיתים אין תועלת בחרם מכיוון שכלכלת הפנים של המדינה המוחרמת היא מספיק חזקה כדי להתמודד איתו או משום שהקהילה הבינלאומית עלולה גם היא להיפגע מן החרם לא מעט, לדוגמה, קשה מאוד יהיה להחליט על הטלת חרם כלכלי גורף על מדינה המשופעת באוצרות טבע כגון נפט בשל העובדה שמחיר הנפט עלול לעלות מאוד, מה שיפגע מאוד בעולם כולו.
היסטוריה
אחת הדוגמאות הוותיקות לשימוש באמברגו, בעת החדשה, התרחשה בתחילת המאה ה-19, בזמן המלחמות הנפוליאוניות, בהן עשו ניסיון מדינות היבשת האירופית להחרים כלכלית את בריטניה. ניסיון אמברגו זה לא הצליח לחסום לחלוטין את המסחר בין אירופה היבשתית לבריטניה, וכמו כן פגע כלכלית במדינות המחרימות לא פחות משפגע בבריטניה.
אמברגו מפורסם המונהג כיום הוא האמברגו אותו הטילה ארצות הברית על קובה משנת 1960, כענישה על תוצאות המהפכה הסוציאליסטית והתקרבותו של שליטה, פידל קסטרו, לברית המועצות, אשר הייתה נתונה במלחמה קרה עם ארצות הברית. כתוצאה מהאמברגו, נדחפה קובה לקשר הדוק יותר עם ברית המועצות. ב-1992, לאחר נפילת הגוש הסובייטי, הידק הממשל האמריקאי את האמברגו על קובה, מתוך כוונה להפיל את משטרו של קסטרו. עד היום, על אף הקשיים הכלכליים העצומים בהם נמצאת קובה, לא הצליח האמברגו האמריקאי להפיל את משטרו של קסטרו או לשנות את שיטת הממשל בקובה.
בפברואר 2011 הוטל אמברגו על לוב על מנת ללחוץ על השליט מועמר קדאפי לעזוב את השלטון עקב מהפכת עמו הנלוות בדיכוי שלטוני.