cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
רסלמניה 8
עשרה קרבות התנהלו באירוע, כולל אחד שהיה קרב חושך. לאירוע היו שני קרבות מרכזיים ששניהם פורסמו על פוסטר האירוע. בראשון, אלוף העולם במשקל כבד של ה-WWF, ריק פלייר הגן על התואר נגד רנדי סאבאג', ובשני, האלק הוגאן התחרה בקרב יחידים נגד סיד ג'סטיס.
בקרב המרכזי הראשון, פלייר כשל בניסיונו להגן על התואר, כשרנדי סאבאג' זכה באליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF ובקרב המרכזי השני, הוגאן גבר על סיד. עוד ברשימת הקרבות, ברט הארט ניצח את רודי פייפר וזכה באליפות הבין-יבשתית, והנאטורל דיסאסטרס (ארת'קוייק וטייפון) ניצחו את מאני אינק (ארווין אר שייסטר וטד דיביאסי) בקרב זוגות על אליפות הזוגות של ה-WWF כתוצאה מספירת חוץ, אך לא זכו בחגורות האליפות.
רקע
צוות השידור של האירוע הכיל את גורילה מונסון ובובי הינן. לאחר ששימש כשדר המוביל של שבעת הרסלמניות הקודמות, זאת הייתה הפעם האחרונה שמונסון שימש כשדר של רסלמניה.
עלילות
הקרב שתוכנן בין הבריטיש בולדוג לברזרקר לא התרחש עקב אילוצי זמן. הסיומת לקרב של הוגאן נגד סיד לא התרחשה כמתוכנן. התכנון המקורי היה שהוגאן יבצע על סיד את מהלך הלג דרופ ולאחר מכן פאפא שאנגו יגיח וישבור את ניסיון ההצמדה, מה שיגרום לפסילתו של סיד. לעומת זאת, פאפא שאנגו פיספס או לא קרא נכון את הסיטואציה ולכן איחר בהגעתו לזירה, מה שגרם לסיד לאלתר ולצאת מניסיון ההצמדה של הוגאן לבדו. מנקודה זו, השופט ארל הבנר פסל בכל מקרה את סיד בגלל התערבותו של המנג'ר שלו, הארווי וויפלמן. האולטימייט ווריור ערך הופעה מפתיעה בתום האירוע כשנחלץ לעזרתו של הוגאן לאחר תקיפה מצד סיד ופאפא שאנגו. הליג'ן אוף דום היו אמורים להיות הטוענים לכתר לאליפות הזוגות, אך הוק נפצע או היה תחת השעיה עד לאחר רסלמניה. כתוצאה מכך, המחליפים שלהם כטוענים לכתר היו הנאצ'ורל דיסאסטרס (ארת'קוייק וטייפון).
התכנון המקורי לקרב המרכזי היה קרב בין ריק פלייר להאלק הוגאן על אליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF, המפגש בין השניים אף קודם לרשתות הטלוויזיה במהלך מסיבת העיתונאים לקראת האירוע. גם פלייר וגם הוגאן התאבקו האחד נגד השני במספר קרבות במסגרת אירועים בשידור ישיר שאינם שודרו בטלוויזיה. לאחר מכן, התכנון לרסלמניה זו שונה לקרב מרכזי כפול שבו האלק הוגאן יתחרה מול סיד ג'סטיס, בעוד שפלייר יתחרה נגד רנדי סאבאג'. מסיבות עלילתיות, סיד התאבק נגד הוגאן עקב מתיחות בין השניים מאירוע הרויאל ראמבל של אותה השנה, שבו הוגאן הודח על ידי סיד. מהלך זה איפשר להוגאן להדיח את סיד מבחוץ על ידי עזרה מריק פלייר, כך שהאחרון לא רק ניצח בקרב הרויאל ראמבל המסורתי, אלא גם זכה באליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF. זכייה זו הפכה את ריק פלייר למתאבק השני שזכה גם באליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF וגם באליפות העולם במשקל כבד של ה-NWA. הראשון שעשה זאת היה "נער הטבע" המקורי, באדי רוג'רס.
הקרב בין הוגאן לסיד כונה בשם "הקרב האחרון של הוגאן", אך למעשה, הוגאן נעדר מהופעות על המרקע עקב שערוריית סטרואידים שבה היה מעורב והחלה להתפרץ בחדשות.
באותה התקופה החברה החזיקה במדיניות שבה הקרבות לא כוללים דם. אף על פי כן, ריק פלייר נתפס כאשר חתך את עצמו במהלך הקרב שלו ואף נקנס בכמה אלפי דולרים. למרות שגם ברט הארט חתך את עצמו, הוא היה מספיק דיסקרטי במעשה שלו, שזה נחשב כתאונה ומשום כך הוא אפילו לא נקנס, בניגוד לפלייר.
באחד מהופעותיו הראשונות ב-WWF, שיין מקמהן היה אחד מבכירי ההנהלה מאחורי הקלעים שניסה לשמור על מיס אליזבת' רחוק מהזירה במהלך הקרב של פלייר נגד סאבאג'. לאחר מכן, הוא ריסן את סאבאג' מקטטה שנבעה כתוצאה מכך לאחר הקרב.
תוצאה לאורך זמן
היריב העיקרי של סאבאג' לאורך עונות האביב והקיץ של שנת 1992 היה ריק פלייר, כשמיס אליזבת' המשיכה לתפקד משחק בפיוד הזה. לאחר מכן, נחשף במגזין של ה-WWF שהתמונות של פלייר ביחד עם אליזבת' היו מזויפות, ולמעשה היו של סאבאג' ואליזבת'. במציאות, סאבאג' ואליזבת' עמדו להיפרד ואכן עשו זאת, כשהופעתה האחרונה של אליזבת' ב-WWF הייתה ב-19 באפריל 1992 באירוע השלם וצפה UK Rampage. רסלמניה 8 סימלה את האירוע השלם וצפה האחרון של אליזבת' בארצות הברית עבור ה-WWF.
שון מייקלס קיבל פוש גדול ראשון בקריירת היחידים שלו, כשאיתגר את רנדי סאבאג' על אליפות העולם במשקל כבד באירופה, בזמן שאיתגר את ברט הארט על האליפות הבין יבשתית, ובנוסף חבר פעמיים לריק פלייר בקרבות צמדים נגד הארט וסאבאג'. בסופו של דבר, מייקלס זכה באליפות הבין יבשתית של ה-WWF מידי הבריטיש בולדוג (שזכה בתואר לאחר שניצח את הארט באירוע סאמרסלאם על אדמת לונדון, אנגליה) באוקטובר.
הוגאן ופייפר נעדרו מהופעות לאחר רסלמניה 8. ג'ייק רוברטס עזב את החברה, אך חזר לאחר ארבע שנים, כשחזר בגימיק של "נוצרי שנולד מחדש". סיד ג'סטיס לא נחל הצלחות בקרבות שלו לאחר רסלמניה נגד האולטימייט ווריור ואנדרטייקר ובסופו של דבר עזב את החברה, אך חזר בשנת 1995.
ביקורות
המבקרים שיבחו את הקרב על האליפות הבין יבשתית בין פייפר להארט. תומאס גליאנופולוס מה-Complex Sports דירג את הקרב במקום ה-15 מתוך 50 ברשימת הקרבות הגדולים ביותר בהיסטוריה של רסלמניה, ואף הוסיף ואמר ש"הקרב שינה את כיוונו מהיאבקות חובבנית לקרב רחוב עם סיומת נהדרת." גליאנופולוס דירג את הקרב בין פלייר לסאבאג' באותה הרשימה במקום ה-19, כששיבח את היכולות הפסיכולוגיות בזירה למרות סיומת מקוטעת. מצד שני, העיתונאי של Wrestling Observer Newsletter, דייב מלצר, העניק לקרב המרכזי בין הוגאן לסיד ציון של 2 כוכבים בלבד, כאשר הוא ציין את הביצועים חסרי הברק של שניהם בנוסף לכניסה המאוחרת של פאפא שאנגו אשר הצריכה אותו לפעול באופן יותר מהר בסיומת הקרב.
גרגראט
גרגראט (בערבית מרוקאית: گرگرات, שפות ברבריות: Gargaren) הוא כפר קטן בדרום סהרה המערבית, 11 ק"מ מן הגבול עם מאוריטניה ו-5 ק"מ מהאוקיינוס האטלנטי. הכפר בשליטת מרוקו. חותמת ביקורת הדרכונים המרוקאית נושאת את שמו של ביר גנדוז, כפר סמוך.
בינואר 2015, הקימה חזית הפוליסריו נוכחות צבאית בגרגראט על שפת הים, אך ככל הנראה עדיין לא החלה לשלוט בדרכונים של אנשים המגיעים למאוריטניה.
חשיבותה של גרגראט למרוקו טמונה בשני היבטים: ייצוא ירקות מרוקאי למאוריטניה עובר דרך תחנת גבול זו וזו הדרך היחידה למרוקאים לעזוב את ארצם ביבשה ללא ויזה למדינה אחרת. חשיבותו של גרגראט לרפובליקת סהרה המערבית הדמוקרטית טמונה בעובדה שזהו המקום היחיד שבו היא יכולה להפעיל לחץ על מרוקו על ידי בידודו ממאוריטניה.
תועלות לא ספציפיות של חיסונים
תועלות לא ספציפיות של חיסונים - חיסונים חושפים את הגוף למחלות ספציפיות בצורה מבוקרת וכך מכינים אותו להתמודדות עתידית מוצלחת עמן. ברם, מחקר החיסונים העלה ממצאים לפיהם לחיסונים תועלת נוספת, מעבר להתמודדות עם המחלה הספציפית שהוכנו כנגדה. נמצאו ראיות שלפחות לחיסונים מסוימים יש תועלת כזו. בין חיסונים אלו יש למנות את חיסון BCG, חיסון MMRV, החיסון העונתי לשפעת, החיסון לכלבת והחיסון נגד אבעבועות שחורות.
בין התועלות שנמצאו: ירידה בת 30% בסיכוי ללקות באלצהיימר אצל מי שהתחסן בקביעות לשפעת, ירידה בתמותה מכל הסיבות אצל ילדים שהתחסנו וירידה באשפוזים עקב זיהומים. חיסון BCG נועד לשמש נגד שחפת וניתן לילודים בעולם המתפתח. מתן החיסון בשלב מוקדם מקושר לירידה משמעותית בתמותת תינוקות ולהגנה מפני זיהום בדרכי הנשימה, אפילו עד כדי הורדת הסיכוי לתמותה במחצית ויותר.
בשל העדר חיסון למגפת הקורונה עם התפרצותה, עלתה האפשרות שחיסון BCG יוכל לחזק את המערכת החיסונית. כמו כן הועלתה ההשערה שהבדלי תמותה מנגיף הקורונה בין מדינות יכולים להיות מיוחסים לשימוש בחיסונים שונים. השערות אלו גם זכו לביקורת נוקבת. מחקרים לבחינת יעילות חיסון ה-BCG מול נגיף הקורונה החלו באמצע 2020 במטרה לגייס אלפי נבדקים לניסוי מבוקר הכולל קבוצת פלצבו.
הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל)
הפועל רמת-גן גבעתיים היא קבוצת כדורסל ישראלית המייצגת את הערים רמת גן וגבעתיים, ומשחקת בליגה הארצית. צבעי הקבוצה הם אדום, שחור ולבן, והיא מארחת את משחקיה באולם זיסמן ברמת-גן.
תועלות לא ספציפיות של חיסונים
הסבר תאורטי
ההסבר התאורטי לתועלת המשנית של החיסון יכול להיות נעוץ בקיומה של מערכת חיסון מולדת אשר מומרצת בידי החיסון. הניו סיינטיסט תיאר זאת כך:
הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל)
הקבוצה נוסדה ב-1957, שיחקה בעבר בליגה הבכירה והייתה במשך שנים רבות קבוצת צמרת בכדורסל הישראלי. במשך שבע שנים אף הייתה סגנית אלופת המדינה בכדורסל. בשנת 1988 פורקה הקבוצה עקב פירוק עמותת הידידים שתמכה בקבוצה מבחינה כלכלית. בסך הכול שיחקה הקבוצה 17 עונות (בשלוש קדנציות) בליגת העל.
בשנת 2011 הוקמה הקבוצה מחדש על ידי אוהדיה. הקבוצה נרשמה לאיגוד הכדורסל והחלה את דרכה בליגה ב', הליגה החמישית בישראל. משם המשיכה בקלות לליגה א' ולארצית כשרשמה שתי עליות ליגה בשלוש שנים. בסוף עונת 2014/2015 בליגה הארצית, הבטיחה הקבוצה את עלייתה לליגת הלאומית, בה היא משחקת עד היום.
המועדון נמצא בבעלות אוהדיו, ומנוהל על ידי חברי הדירקטוריון. מדי שנה נערכת הצבעה בין חברי העמותה לגבי מינוי היו"ר של המועדון. חברי העמותה מעודכנים באופן שוטף בנעשה במועדון: בפן הכספי, המקצועי ואף המשפטי, ובמידת הצורך משמיעים את קולם בהצבעות על ההחלטות במועדון.
שנות ה-50 וה-60: השנים הראשונות
הקבוצה שיחקה במגרשים הפתוחים בבית הספר קלעי, ולאחר מכן במגרש שיכון חברת החשמל שהיו באזור אצטדיון המכתש, למועדון נבנה קהל אוהדים רב, והפריחה הגדולה של הפועל רמת-גן גבעתיים, בכדורסל ובכדורגל, הייתה בשנות השבעים והשמונים.
שנות ה-70 וה-80: תקופת הזוהר
משנת 1973 ועד שנת 1984 הפועל רמת-גן הייתה בצמרת הכדורסל הישראלי. בשנים אלו, עברה הקבוצה לשחק בהיכל יד אליהו, וחוותה הצלחה גדולה מאמצע שנות ה-70 עד אמצע שנות ה-80. המעבר מקיום המשחקים מגבעתיים להיכל הקטין את על כמות הקהל שהגיע למשחקים, אך לא פגע בהצלחותיה המקצועיות של המועדון.
בשנת 1973 עלתה הקבוצה לליגה הראשונה, כאשר על הקווים עמד המאמן שמואל יעקבסון, וכבר נקראה הקבוצה הפועל רמת-גן ולא רמת-גן גבעתיים, קבעה יתד בליגה הראשונה והחלה הפריחה הגדולה. כבר בעונתה הראשונה סיימה הקבוצה במקום הרביעי, ולמעשה עד שנת 1984 לא הייתה הקבוצה מתחת למקום הרביעי.
בין השנים 1977-1984 ניצחה הפועל רמת גן את מכבי תל אביב לפחות פעם בעונה, סיימה במקום השני כ-10 עונות, בחמש מהן העפילה לגמר גביע המדינה, אך סיימה את הקריירה עם הישג אחד בלבד בדמות זכייתו של סטיב קפלן בתואר מלך הסלים של הליגה הלאומית חמש פעמים ברציפות.
סטיב קפלן, ששיחק במועדון כ-12 עונות, היה מלך הסלים בכל 12 העונות הללו, ובחמש מהן היה מלך הסלים של הליגה כולה. במדי ר"ג רשם קפלן 5,913 נקודות קריירה (לפני עידן השלשות), וממוקם במקום העשירי בטבלת קלעי כל הזמנים במדינת ישראל.
בקבוצה עברו לא מעט שחקני כדורסל מהטובים שהיו, כגון סטיב קפלן, שנחשב לשחקן הטוב ביותר מכל השחקנים ששיחקו בקבוצה. וכמו כן שיחקו בקבוצה מתאזרחים וזרים טובים כמו: סטיב שלכטר, ניל ווק, קליף פונדקסטר, סטיב מאלוביק ואור גורן. אך למרות הכול הקבוצה לא הצליחה לזכות באליפות. הפועל רמת גן גבעתיים סיימה שש פעמים במקום השני, וגם העפילה חמש פעמים לגמר גביע המדינה, אך מעולם לא הצליחה לזכות בגביע. באירופה הגיעה הקבוצה מספר פעמים לרבע גמר גביע קוראץ' (היורוקאפ של אז), ורשמה ניצחונות מרשימים.
ההפתעה הגדולה ביותר הייתה בשנת 1984 הקבוצה הדהימה את מכבי תל אביב בחצי גמר גביע המדינה אחרי שניצחה אותה 80:76 ונדמה היה שהקבוצה תזכה סוף סוף בתואר, אך היא הפסידה בגמר להפועל תל אביב 73:79.
שנות ה-80: הנפילה
למרות הצלחת הקבוצה, במהלך שנות ה-80 החלו להיווצר בעיות בניהול המועדון. השקעות של פוליטיקאים ואנשי ציבור בקבוצה, הפכו לגרעונות. הגירעונות השליטו לחץ בהנהלת המועדון. ההצלחה המקצועית פחתה והתוצאות הדרדרו. צינורות המימון למועדון הפסיקו להזרים כסף, ואנשי עירייה רבים נכנסו למשרות הנהלה בכירות בהפועל רמת גן. לאחר שנת 1984 התפרקה "עמותת הידידים" שדאגה לכסות מדי שנה את חובות הקבוצה, והיא החלה להדרדר.
בעונת 1984/1985, נכנס קובי שוחט להנהלה על חשבונו של פיני יום-טוב שהועבר לעיריית רמת-גן, והקבוצה שיחקה והתאמנה באוניברסיטה ברמת-אביב וכפר המכביה.
המאמן, גרשון דקל פוטר אחרי 6 משחקים ללא ניצחון ובמקומו הובא רודי ד'אמיקו, מי שזכה עם מכבי תל אביב בכל התארים האפשריים. דמיקו ניהל היטב את הקבוצה, שניצחה משחקים, סיימה במקום ה-10 מתוך 12 קבוצות והבטיחה את מקומה בליגה. בסיום העונה דמיקו קיבל הצעה לאמן באיטליה, ובמקומו אימן עוזרו אלון שמר. לאחר עזיבתו של ד'אמיקו, הפועל רמת גן המשיכה להתדרדר, וניסו לבצע בה מספר פעולות החייאה על מנת להחזירה לטופ הישראלי. הבולט מהניסיונות להחזרת האורדונים לצמרת הטבלה הוא הניסיון להחתמתו של הזר ריי ריצ'רדסון על ידי המאמן אברהם חמו, אך בעקבות פרשייתו של השחקן על השימוש בסמים וניפויו מליגת ה-NBA, בעקבות לחץ של הנהלת מכבי תל אביב בראשות שמעון מזרחי, פיב"א הורתה שהשחקן אינו ראשי לשחק בליגה.
בחלוף שנה נוספת ירדה הקבוצה לליגה השלישית ולאחר מכן התפרקה סופית בשנת 1988.
2009–2011: הקמה מחדש
לאחר מספר ניסיונות כושלים להקמת הקבוצה מחדש, הקימה עמותת "המכתש" (נוסדה ב-2009) אשר בהמשך הפכה לעמותת הפועל רמת-גן גבעתיים בכדורסל את הקבוצה מחדש. הקבוצה הוקמה במתכונת של קבוצת אוהדים (קבוצת ספורט המנוהלת ונמצאת בבעלות אוהדיה), וכך החלה הקבוצה את דרכה מחדש בליגה ב' בעונת 2011/2012.
2011-2015: ליגה ב'-ארצית
ב-10 באוקטובר 2011 קיימה הפועל רמת גן את משחקה הראשון בליגה ב' כקבוצת אוהדים כ-23 שנים לאחר שקיימה הקבוצה את משחקה האחרון לפני הפירוק, נפגשה הקבוצה במחזור הראשון של ליגה ב' (הליגה חמישית בישראל) מול מכבי יפו. המשחק הסתיים בניצחון 92:65 לאורדונים. הקבוצה ניצחה את מרבית משחקיה בעונה זו, וסיימה בטבלת ליגה ב' במקום השני. מהמקום השני נערכה ר"ג לעוד עונה בליגה ב', אלא שמספר שבועות לאחר סיום הליגה, הגיעה הודעת התפרקות צפויה של אחת מקבוצות ליגה א', מה שפינה מקום לקבוצה נוספת מליגה ב'. עמותת המועדון קיבלה הצעה לעלות אל ליגה א', אשר נענתה בחיוב, והפועל רמת גן עלתה אל הליגה הרביעית.
הקבוצה פתחה מצוין את עונתה בליגה א' ובתום הסיבוב הראשון דורגה הקבוצה במקום הראשון לאחר שניצחה בכל משחקיה אך פתיחת הסיבוב השני של הקבוצה הייתה חלשה לאחר שהקבוצה נוצחה בשלושה מתוך ארבעת משחקיה הראשונים בסיבוב השני (כולל להפועל מגידו והפועל חיפה שנאבקו איתה על העלייה) מכאן ועד לסיום העונה ניצחה הקבוצה בכל משחקי הליגה, וסיימה במקום השני שהקנה את ההשתתפות במשחקי המבחן מול מכבי כרמיאל מהליגה הארצית והפועל עמק הירדן נציגת ליגה א' צפון.
בתחילת עונת 2014/2015 התאחדה הפועל רמת-גן עם הפועל גבעתיים, ושם הקבוצה שונה למועדון הכדורסל הפועל רמת-גן גבעתיים.
את עונת 2014/2015 פתחה הקבוצה בליגה הארצית בצורה מצוינת ובמאזן 0–16. במחזור ה-17 נוצחה הקבוצה לראשונה העונה בידי הפועל עכו. במחזור ה-18 הבטיחה הקבוצה באופן מעשי את עלייתה לאחר ניצחון על השנייה בטבלה הפועל חיפה 83:72. העלייה הובטחה באופן סופי במחזור ה-20 במשחק החוץ מול בית"ר כפר יונה, שהסתיים בתוצאה 92:77, וזאת שנותרו עוד ארבעה מחזורים לסיום.
עד סיום העונה ניצחה הקבוצה בכל משחקיה ואת העונה היא סיימה במאזן של 1–23, ובכך השלימה הקבוצה עלייה של 3 ליגות בארבע עונות בלבד.
2015-2021: הליגה הלאומית
בפתיחת עונת 2015/2016 ניצחה הקבוצה את הפועל חולון מליגת העל בסיבוב הראשון של גביע המדינה לאחר שניצחה אותה באולם זיסמן 82:84 ועלתה על חשבונה לשמינית הגמר. בשמינית הגמר ניצחה הקבוצה את מכבי הוד השרון 98:104 לאחר הארכה והעפילה לרבע הגמר שם היא נוצחה בידי עירוני נס ציונה מליגת העל.
בסיום אותה עונה סיימה הקבוצה במקום ה-11 ונשארה בליגה הלאומית לעונה נוספת.
רבי יהודה בר נחמני
רבי יהודה בר נחמני (מכונה בשמות נוספים כגון "רבי יהודה בר נחמן" או "רבי יודן בר נחמיה", ועוד) היה אמורא ארץ ישראלי שפעל בדור השני והשלישי של התקופה, במאות ה-3 וה-4, ומקום מושבו העיקרי היה טבריה.
המסופר עליו
רבי יהודה בר נחמני ידוע בעיקר בתור מתורגמנו של ריש לקיש, ובתור דרשן בבית המדרש של טבריה, יחד עם חברו רבי לוי. בכל שבת, לפני דרשתו של רבי יוחנן, בזמן שאחד מהם היה מקבץ את האנשים לבוא לדרשה, היה השני דורש, עד שהגיע רבי יוחנן. כל אחד מהם נשכר שני סלעים בשבוע מעבודה זו.
הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל)
2015-2021: הליגה הלאומית
לקראת עונת 2016/2017 שונה סגל הקבוצה. מתן חרוש החליף על הקווים את צביקה ירדן וסגל שחקני הקבוצה התחלף, מלבד אורי קוקיה שפתח את העונה במכבי קריית גת, וחזר לקבוצה אחרי המחזור ה-5.
רבי יהודה בר נחמני
המסופר עליו
מסופר, שכשמונה לדיין אדם שלא היה תלמיד חכם, בזכות עושרו, ר' יהודה בר נחמני נתבקש להרצות לפני הציבור את הדברים שהלה ילחש לאוזניו. הטה לו את אזנו לשמוע את דבריו, אך הדיין לא אמר מאומה. כשראה זאת רבי יהודה, החל לדרוש את הפסוק בספר חבקוק, כעוסק באותו אדם, שהוא כעץ ואבן שאין סיכוי לגרום להם לדבר, ואינו יכול כלל להיות דיין ולהורות. הוא מונה לדיין רק בזכות כספו וזהבו, "וכל רוח אין בקרבו" - אין בקרבו שום רוח חכמה, ודבריו חסרי טעם. הוא סיים בכך ש - ה' עתיד להעניש את מי שממנה דיינים כמוהו מחמת בצע כסף, כמו שנאמר בפסוק הבא:.
כשמת בנו של רבי חייא בר אבא, מלמדו של בנו של ריש לקיש, באו ריש לקיש ורבי יהודה לנחם את האבלים. בהזדמנות זו, אמר רבי יהודה את דברי התנחומים הבאים: "אחינו המיוגעים המדוכאים באבל הזה: תנו לבבכם לחקור את זאת, זאת היא עומדת לעד, נתיב הוא מששת ימי בראשית, רבים שתו, רבים ישתו, כמשתה ראשונים כך משתה אחרונים. אחינו: בעל נחמות ינחם אתכם!".
הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל)
2015-2021: הליגה הלאומית
הקבוצה השיגה שני ניצחונות בדרבי על יריבתה העירונית מכבי רמת-גן וסה"כ סיימה את העונה הסדירה עם 16 ניצחונות וסיימה במקום החמישי שהעלה את הקבוצה לרבע גמר הפלייאוף מול עירוני נס ציונה, הקבוצה הפסידה בסדרה 0–2 אחרי שני הפסדים צמודים, 82:90 בנס ציונה ו 83:79 באולם זיסמן.
את עונת 2017/2018 סיימה הקבוצה במקום השביעי והעפילה לרבע גמר הפלייאוף נגד עירוני קריית אתא וגברה עליה ללא יתרון ביתיות 1-2. בחצי הגמר הודחה הקבוצה בידי הפועל באר שבע/ב"ש במשחק חמישי אחרי שכל קבוצה ניצחה בסדרה במגרשה הביתי.
בעונת 2018/2019 נאבקה הקבוצה נגד הירידה לליגה הארצית ושרדה במחזור הלפני האחרון אחרי ניצחון דרמטי על מכבי רחובות (שירדה לליגה הארצית) 90:92 אחרי הארכה.
טרם עונת 2019/2020 החליטה עמותת האוהדים על בחירת סמל חדש לקבוצה. הבחירה הייתה בין ארבעה סמלים, שלושה חדשים ואחד מהם היה סמלה הישן. סמל חדש נבחר אל מול שלושת האחרים ברוב של כ-55% מהצבעות חברי העמותה.
בקיץ של עונת 2019/2020 מינתה הקבוצה את חנן הירשוביץ' למאמן הקבוצה, וגם הספיקה לרשום חילופים של כ-6 זרים (ג'יילן האדסון, ג'ורדן ברנגרס, שיין בהאנן, קווין קייפרס, טי. קיי אדוג'י ואלונזו קולמן) במהלך בניית הסגל. בעונה זו בילתה הקבוצה בתחתית הטבלה ברוב חלקי העונה, ולקראת סיומה, לאחר החלפתו של טי. קיי אדוג'י באלונזו קולמן, רשמה הקבוצה שלושה ניצחונות רצופים חשובים מאוד, שעזרו לה להתמקם במקום ה-10 בתום המחזור ה-22, שהיה מחזור הסיום של העונה שנחתכה מוקדם מהצפוי עקב תחלואה במגפת הקורונה.
לקראת עונת 2020/2021 מינתה הקבוצה את מתן חרוש למאמן הקבוצה. ולאחר עליית מכבי רמת גן לליגה הלאומית מהליגה הארצית בלט אי השוויון בתקצוב שתי הקבוצות של העיר על ידי עיריית רמת-גן. ההפרש התקציבי לעונת 2020/2021 בין השתיים עומד על 1.7 מיליון (1.3 מ' להפועל, ו-3 מ' למכבי). בנוסף לבעיות התקצוב ואי מתן הערבויות להפועל, נוספו "חציות כביש" של שחקנים ואנשי הנהלה מהפועל אל מכבי רמת גן. כשניים מחברי הנהלת הפועל רמת-גן גבעתיים עברו אל הנהלת מכבי רמת גן בקיץ 2019, ובסגל מכבי רמת גן נרשמו כארבעה שחקנים (יוני ניר, אייל שולמן, שחר עמיר ותומר זלמנסון) ששיחקו בעברם בהפועל, יתרה מכך גם אורי קוקיה, מאמנה של מכבי רמת-גן לעונת 2020/2021 שיחק במדי הפועל רמת-גן גבעתיים חמש עונות לפני כן.
טורניר פתיחת העונה בוטל עקב עלייה בקצב תחלואת הקורונה, ובמקום כך התקיים טורניר 3x3. הטורניר כולל ארבעה מפגשים, שכן בשלושתם השתתפו כל קבוצות הליגה (וגם נבחרת העתודה ב'), כשהטורניר הרביעי ירכז את ה-12 הטובות. בטורניר הראשון שנערך באולם זיסמן, זכתה הקבוצה במקום הראשון לאחר ניצחונות על העתודה ב', מכבי רמת-גן, הפועל גליל-עליון, מכבי הוד-השרון ומכבי קריית-מוצקין בגמר. הקבוצה הבטיחה את עלייתה לטורניר הרביעי לאחר שבטורניר השלישי רשמה הגעה לגמר בו הפסידה לא.ס. רמת-השרון. את עונת 2020/2021 סיימו האורדונים במקום השני בבית התחתון (כלומר במקום ה-10 מתוך 15), כשרשמו 15 ניצחונות אל מול 19 הפסדים.
בעונה הסדירה של עונת 2021/2022 בליגה הלאומית בכדורסל הקבוצה הייתה ברובה בתחתית הטבלה, וסומנה כאחת הקבוצות שירדו ליגה (עקב החלטת איגוד הכדורסל על 3 יורדות). בפלייאוף הבית החחתון, הקבוצה חוותה קאמבק עם מאזן חמישה ניצחונות והפסד אחד, אשר בסופו של דבר השאיר את הקבוצה בליגה הלאומית. הקבוצה סיימה את העונה במקום 11 מתוך 15 קבוצות בסך הכל.
הקבוצה פתחה בהכנות לקראת עונת 2022/2023 כשמינתה למאמן את עמית תמיר ואת מתן חרוש לתפקיד מנהל המקצועי.
גיל נויוביץ' מונה להיות קפטן הקבוצה.
בסיום אותה עונה הקבוצה ירדה לליגה הארצית אחרי 8 שנים רצופות בליגה הלאומית. זאת הייתה הפעם הראשונה שהקבוצה יורדת ליגה מאז הוקמה מחדש בשנת 2011.
1957–2020: סטטיסטיקות מדי עונה
* באותן העונות, מלך הסלים של הקבוצה הוא גם מלך הסלים של הליגה (סטיב קפלן 1974-1978), (קווין קייפרס, 2019/2020)
תארים והישגים באירופה
בכל שנותיה, רשמה הפועל רמת-גן את השתתפותה בשני מפעלים אירופאים: גביע קוראץ', שהוא היה השני בחשיבותו באירופה, וגביע ספורטה, שהיה השלישי בחשיבותו. החל מעונת 1974/1975 ועד עונת 1984/1985, למעט עונת 1978/1979, החלו האורדונים להשתתף בקביעות באחד ממפעלים אלה (כשלא שיחקו בגביע קוראץ', שיחקו בגביע ספורטה - ולהפך).
גביע קוראץ':
בשתי העונות הראשונות של הפועל רמת-גן בגביע קוראץ', שהיו עונות 1974/1975 ו-1975/1976, רשמה הפועל רק ארבעה משחקים בשתי העונות יחד. ב-74/75 מול א.ס מונקו, וב-75/76 מול אולימפיה מילאנו, שלימים הייתה פלקאסנטרו מילאנו. בארבעת המשחקים האלה הפסידה הפועל רמת גן. בעונת 76/77 הגיעה הפועל רמת גן לשלב רבע הגמר בגביע קוראץ', שזהו גם הישג השיא שלה במפעל, שכן גם לשלב זה הגיעו רק 3 קבוצות ישראליות: הפועל תל אביב, מכבי רמת-גן, וכן גם הפועל רמת-גן. בעונה זו ניצחו האורדונים בסיבוב השני את ספירו שרלרואה, ועלו לבית C יחד עם קן הצרפתית, ועם סטלה אזורה מאיטליה, שבארבעת משחקי הבית השיגה 2 ניצחונות, על שתי הקבוצות (93:87 על קן, ו-95:83 על אזורה), מה שלא הספיק לעלות אל חצי הגמר.
בעונות 1983/1984, 1984/1985 חזרה הפועל רמת גן למפעל קוראץ' אחרי מספר עונות שהתמודדה בגביע ספורטה, שבשתי העונות שיחקו האדומים רק ארבעה משחקים בלבד בסיבובים השניים, מול יובקזרטה באסקט וסטאד פרנסייס הצרפתית.
גביע ספורטה:
גביע ספורטה, שנקרא גם גביע למחזיקות בגביע, הוא המפעל האירופי השלישי בחשיבותו, שכן כאשר לא שיחקה הפועל רמת גן בגביע קוראץ', אז התמודדה הקבוצה במפעל הזה.
מעונת 1979/1980 ועוד עונת 1982/1983 שיחקה הפועל רמת גן בגביע ספורטה. בעונתה הראשונה הגיעה הפועל לשלב שמינית הגמר, לאחר שרשמה שני ניצחונות מול אמיקל סטילס מלוקסמבורג בסיבוב הראשון, פגשה את זאדאר בשמינית, ולאחר ניצחון והפסד הודחה, וזאדאר המשיכה אל הרבע. לאחר שבעונת 1980/1981 הודחו האורדונים לאחר הסיבוב הראשון, בעונת 1981/1982 הגיעה הפועל רמת גן אל רבע הגמר, שזהו גם הישג השיא שלה במפעל. ברבע הגמר ההוא הוגרלה הקבוצה לבית A של רבע הגמר יחד עם קריסטל פאלאס, ציבונה זאגרב ווירטוס בולוניה. המשחקים בבית התקיימו עם משחקי גומלין, כשאר מתוך שישה משחקי הבית של רבע הגמר, ניצחה הפועל שלושה משחקים (אחד מול קריסטל ושניים מול ציבונה), מה שהעמיד אותה במקום השלישי בבית, שכן השתיים הראשונות עולות אל החצי - וכאן הודחה הפועל רמת גן מהגביע.
בעונת 1982/1983 שוב הגיעה הפועל רמת גן אל רבע גמר גביע ספורטה, כשהיא מוגרלת לבית A יחד עם סקאבוליני פזארו, ברצלונה ודן בוס. את הבית הזה סיימו האורדונים במקום הרביעי והאחרון, אחרי חמישה הפסדים וניצחון בודד מול פזארו.
היריבות עם מכבי רמת-גן
בכדורסל, הדרבי של רמת-גן הוא משחקם של הפועל רמת-גן גבעתיים מול מכבי רמת-גן. בנוסף, קיים גם משחק דרבי בעיר בענף הכדורגל בין הפועל להכח (שנחשבת גם היא לקבוצה תחת מרכז מכבי). החל משנות ה-70, כשנפגשו השתיים בליגה הלאומית (אז הליגה הראשונה בישראל), ועד לסוף שנות ה-80, התקיימו משחקי דרבי סוערים בעיר רמת-גן, שמשכו אליהם קהל אוהדים רב ועניין בכל רחבי המדינה.
משחקי הדרבי התקיימו מעונת 1973/1974 ועד עונת 1986/1987, כששתי הקבוצות נפגשו אך ורק בליגת העל הסדירה, כלומר ללא מפגשים בפלייאוף הליגה או בגביע המדינה. במהלך שנים אלה, הפועל שלטה בעיר ביד רמה, כשבעונות אלה, מאזני המפגשים היו 28-6 לאורדונים. לאחר מכן, בשנת 1988 התפרקה הפועל רמת גן גבעתיים, והדרבי חדל מלהתקיים.
לאחר הקמת המועדון מחדש, וריצתה של הפועל לליגה הלאומית בתוך 4 עונות, בעונת 2015/2016, מזה 28 שנה, הדרבי הרמת-גני חזר לאולם זיסמן, והתקיים גם בעונת 2016/2017 ובעונת 2020/2021, במסגרת הליגה הלאומית. בעונת 2015/2016, הפועל ניצחה בדרבי הראשון 69:72, ובדרבי השני של אותה עונה הפסידה 67:72. בעונת 2016/2017 ניצחה הפועל את משחקי הדרבי בחוץ ובבית, 77:75 ו-84:74 בהתאמה. בעונת 2020/2021, נפגשו השתיים למשחק ליגה במחזור ה-11 של הליגה הלאומית למשחק ללא קהל (עקב מגבלות נגיף הקורונה), בו הפסידה הפועל 84:80. גם את הדרבי השני בעונה ניצחה מכבי בתוצאה 84:79. בעונת 2021/2022 ניצחה מכבי בשני משחקי הדרבי שהתקיימו בין הקבוצות בתוצאות 95:85 ו-82:75 וגם בעונת 2022/2023 ניצחה מכבי את הפועל בשני משחקי הדרבי 93:88 ו- 79-69 האחרון במשחק בו לא חדלו אוהדי גבעתיים להשליך חפצים את הפרקט.
הדרבי מביא עימו גם עימותים ויריבות על חלוקת תקצוב המועדונים בעיר. לטענת חלק מאוהדי גבעתיים מכבי רמת-גן מתוקצבת על ידי עיריית רמת-גן פי כמה וכמה על פני הפועל, וישנן בעיות חוזרות ונשנות מדי עונה על חלוקת התקציב למועדונים.
נכון ל-2023: במצטבר, בשני ה"גילגולים" של הפועל רמת-גן גבעתיים, מאזני המשחקים בדרבי הם 31-15 להפועל.
מסכת מעשרות
מַסֶּכֶת מַעַשְׂרוֹת היא המסכת השביעית בסדר זרעים במשנה, בתוספתא ובתלמוד הירושלמי. במשנה כוללת חמישה פרקים, ובתוספתא שלושה פרקים.
המסכת עוסקת באיסור להשתמש בתבואה לפני שהופרש ממנה מעשר.
המסכת נקראת "מעשרות", כיוון שהיא נוגעת בהלכות השייכות לכל המעשרות.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, המסכת סודרה אחרי מסכת תרומות, מכיוון שבתחילה מפרישים תרומה, ולאחריה מעשר ראשון.
פרקי המסכת במשנה
בסה"כ במסכת 40 משניות.
אובייקט חופשי
במתמטיקה ובפרט בתורת הקטגוריות, אובייקט חופשי הוא מונח כללי לאובייקט שנוצר מאיברים כלשהם באופן "חופשי", כלומר מבלי שהם מקיימים יחסי גומלין כלשהם (מלבד ההכרחיים). נהוג גם לומר שהוא האובייקט ה"כללי ביותר" שנוצר מהם. למונח יש גם משמעות מדויקת בתורת הקטגוריות.
אובייקטים רבים הם חופשיים, למשל: מרחב וקטורי, חבורה חופשית וטופולוגיה דיסקרטית.
הגדרה
בתורת הקטגוריות, מגדירים אובייקט חופשי בעזרת התכונה האוניברסלית הבאה:
דוגמה לכך היא העובדה שהעתקה ליניארית בין מרחב וקטורי אחד לאחר, נקבעת ביחידות על פי הערכים שהיא מקבלת על הבסיס.
האינטואיציה להגדרה היא שאם יש לנו אובייקט A עם בסיס X, ואנחנו רוצים להוציא ממנו פונקציה (משמרת מבנה) למרחב אחר B, מצד אחד, אנחנו יכולים לתת לאיברי הבסיס כל ערך שנרצה (כי הם אינם משפיעים זה על זה), ומצד שני, ערכים אלו יקבעו את הפונקציה כולה (כי כל איבר אחר ב-A נוצר מאיברי X ולכן הפונקציה עליו נובעת מערכי הפונקציה על X).
בנייה
פעמים רבות אפשר לבנות אובייקט חופשי מקבוצת יוצרים בשתי דרכים: הראשונה, בעזרת כללי הבנייה המדויקים, והשנייה בעזרת מציאת כל האיברים והגדרת יחס שקילות עליהם על פי המבנה, ואז לקיחת מנה כדי לקבל את האובייקט הסופי.
לדוגמה, נניח שאנחנו רוצים לבנות חבורה חופשית מעל היוצרים a,b. כל האיברים בחבורה נוצרים על ידי כפל והופכי, לכן איברי החבורה מוכרחים להיות מילים מעל האלפבית a,b,a-1,b-1. כעת אפשר לנקוט בשתי דרכים:
הדרך השנייה בדרך כלל ישירה פחות, אך נוחה יותר.
דוגמאות
דוגמאות לאובייקטים חופשיים:
סדר קדימה בברכות
סדר קדימה בברכות היא סוגיה הלכתית העוסקת בקדימות בין ברכות הנהנין שונות הנאמרות לפני אכילת מאכל, ובקדימות המאכל עליו תאמר הברכה במקרה של מספר סוגי אוכלים שלהם ברכה זהה.
באופן כללי סדר הברכות הוא המוציא ואחר כך זה מצוין בראשי תיבות מג"ע א"ש (מזונות, גפן, עץ, אדמה ושהכל), אולם אין סדר זה מוסכם על כל הדעות.
קדימת שבעת המינים או חביב
במשנה במסכת ברכות מובאת מחלוקת תנאים העוסקת בשאלה האם יש קדימות לברכה לפרי משבעת המינים על פני מאכלים אחרים:
בגמרא מובאות שתי דעות בהסבר מחלוקתם של רבי יהודה וחכמים.
על פי ההסבר הראשון, במקרה של מאכלים שעליהם ברכה ראשונה שונה, מוסכם על הכל כי אין עדיפות למאכל אחד על חברו, בעוד במקרה של מספר מאכלים שעליהם ברכה ראשונה זהה ואחד מהם משבעת המינים ישנה מחלוקת: לחכמים הברכה תהיה על המאכל החביב על האדם, בעוד לרבי יהודה הברכה תהיה על המאכל משבעת המינים. על פי ההסבר השני, מחלוקתם של רבי יהודה וחכמים היא בשני המקרים, ובעוד לחכמים אדם יברך ברכה ראשונה על הדבר החביב עליו, ולרבי יהודה על מאכל משבעת המינים, כאשר המחלוקת נוגעת הן למאכל שעליו תאמר הברכה במקרה של מספר מאכלים שלהם ברכה ראשונה זהה, והן בשאלת הקדימות בין ברכות שונות של מספר מאכלים.
בהמשך הגמרא מובאת מימרא על פיה ישנה קדימות פנימית בין מאכלים שונים משבעת המינים:
בהמשך מובא מעשה ברב חסדא ורב המנונא, שעל פיו סדר הקדימה בין שבעת המינים תלוי בקרבתם למילה 'ארץ', ועל כן תמר (שני למילה 'ארץ') קודם לרימון (חמישי למילה 'ארץ').
שיטות הראשונים
הרמב"ם פסק עקרונית כדעת חכמים, על פיה רשות ביד האדם לברך על הדבר בו הוא חפץ תחילה, ואין קדימות מחייבת בין מאכלים שונים או בין ברכות שונות. עם זאת, כאשר אין לאדם העדפה בין מאכלים שונים, עליו להקדים מאכל משבעת המינים:
יש שהסבירו שהרמב"ם הולך בעקבות הרי"ף, שפסק גם כן כחכמים.
מרבית הראשונים פסקו להלכה כשיטת רבי יהודה לפי האוקימתא הראשונה בגמרא, על פיה במקרה של מספר מאכלים עם ברכה זהה יש קדימות לברכה על המאכל משבעת המינים, אך אין קדימות בין מאכלים עם ברכות שונות, ויקדים לברך על המאכל החביב עליו. ההסבר לפסיקה כדעת יחיד של רבי יהודה כנגד חכמים הוא שסוגיית הגמרא שדנה בקדימויות בשבעת המינים, נראית כהולכת בשיטתו של רבי יהודה
בשולחן ערוך מובאות שתי הדעות.
קדימה לפי סוג הברכה
כיום, רוב הפוסקים מורים לברך תחילה על המאכל החשוב יותר ואחר כך לברך תחילה את הברכה המדויקת יותר שמכוונת לסוג ספציפי של מאכל. ולכן ברכת המוציא לחם קודמת לכל.
אם אין לחם עוברים לכלל של מג"ע א"ש:
קדימה בין שבעת המינים
כאשר יש פירות מסוגים שונים, הפירות משבעת המינים קודמים הואיל ומינים אלו נזכרו לשבח בתורה, ובברכתם פוטרים את שאר הפירות. אך אם יש שני פירות משבעת המינים מברכים לפי שיטה אחת על הפרי שמופיע קרוב יותר למילה 'ארץ' בפסוק "כִּי ה' אֱלוֹהֶיךָ מְבִיאֲךָ אֶל אֶרֶץ טוֹבָה… אֶרֶץ חִטָּה וּשְׂעֹרָה וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן, אֶרֶץ זֵית שֶׁמֶן וּדְבָשׁ". (דברים ח, ז-ח), לפיכך סדר הקדימה הוא: חטה, זית, שעורה, תמר, ענבים, תאנה ורמון.
סרי לנקה במשחקים האולימפיים לנוער
סרי לנקה משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער מסרי לנקה מדליית ארד יחידה באתלטיקה בתחרות ריצת 2000 מטר מכשולים. ההשתפות של ספורטאי הנוער מסרי לנקה היא בעיקר סמלית.
משחקי הקיץ
המשלחת הראשונה של סרי לנקה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה שבעה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת השתתפה בתחרויות בענפים בדמינטון, טניס שולחן ושחייה אך לא הגיעה להישגים. בענף האתלטיקה נשבר השיא הלאומי בריצת 1000 מטר נערים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג הייתה המשלחת הגדולה ביותר ומנתה תשעה ספורטאים שהתחרו בשישה ענפים. המשלחת השתתפה בענפים אתלטיקה, בדמינטון, חתירה, טניס וכדורעף חופים אך לא הגיעה להישגים משמעותיים. בענף השחייה נשבר השיא הלאומי במשחים 100 ו-200 מטר בסגנון שחייה חופשית.
תנועת האספרנטו
תנועת האספרנטו היא תנועה חברתית שמטרתה להפיץ ולהגביר את השימוש בשפת האספרנטו ברחבי העולם. השפה נהגתה על ידי לודוויג זמנהוף בסוף המאה ה-19 במטרה שתשמש שפת עזר בינלאומית שתאפשר תקשורת בין דוברי שפות שונות על בסיס נייטרלי ושוויוני. קהילת דוברי השפה מתייחסת אל עצמה לא אחת באמצעות המושג 'תנועה'. אספרנטיסטים נוהגים לפנות זה לזה בכינוי הידידותי samideano, קרי, 'שותף לרעיון'.
על אף שלתנועה מטרה מיידית משותפת, להגביר את השימוש בשפה, לאורך השנים היו ויכוחים ותפיסות שונות באשר למטרה הסופית שלה, לכיווני התפתחותה ולאסטרטגיות שעליה לנקוט.
האידיאל הפנימי
רבים בתנועת האספרנטו רואים בשפה רק כלי להגשמת 'הרעיון הפנימי' (La Interna Ideo), שנטבע במילותיו של זמנהוף עצמו ב-1912: "להפיל את החומות בין עמים, על יסוד של שפה נייטרלית, ולהרגיל את האנושות כך שכל אחד ממנה יראה בזולתו רק אדם ואח". רבים רואים ברעיון 'האידיאל הפנימי', כמו גם בהפצת תפיסת ההומארניסמו של זמנהוף וקידום השלום וההבנה ההדדית בעולם, את מטרתה המהותית של תנועת האספרנטו.
על ההבדלים בין תנועה לקהילה
בזכות התפשטות השימוש בשפה, 'התנועה האספרנטו' המקורית הפכה במשך עשרות השנים ל 'קהילה אספרנטו', שבעיקר משתמשת באספרנטו לצרכיה. חברי קהילה רבים אינם מעורבים עוד בהפצת האספרנטו, אלא משתמשים רק בשפה בדרכים שונות. לכן, אנשים רבים היום מבחינים בין 'תנועה' (כלומר ארגוני האספרנטו במאמץ להפיץ את האספרנטו) לבין 'הקהילה' (דוברי האספרנטו, הפגישות, הוצאות הספרים, תרבות המוזיקה, פספורטה סרבו, ויקיפדיה באספרנטו וכו').
ניתן לראות את שינוי מתנועה לקהילה בפועל גם באופי המפגשים: לפני כמה עשורים הוא עסק בעיקר ב'קונגרסים אספרנטו', שבהם נדונה התפשטות השפה. כיום יש יותר ויותר 'פגישות אספרנטו', שבהן התפשטות השפה כמעט ואינה ממלאת תפקיד יותר; מדובר ביישום השפה בהרצאות, קורסים, טיולים, הצגות, קונצרטים, טיולים וכו'.
Finvenkismo - החתירה לניצחון הסופי
אחת המטרות המסורתיות של תנועת האספרנטו הוא ה'ניצחון הסופי' (Fina Venko) - כלומר אימוצה כשפה הבינלאומית השלטת, המשמשת לתקשורת בין בני עמים שונים, בין מדינות שונות ובמוסדות הבינלאומיים, וכשפה שנייה לחלקים ניכרים מהאנושות. משמעה של תפיסה זו היא למעשה מאבק להחליף את השפות הבינלאומיות הקיימות כגון צרפתית ואנגלית, שהן בעלות אוריינטציה לאומית ואינן נייטרליות - ולהחליפן בשפת האספרנטו שהיא שפה נייטרלית, ופשוטה יותר ללמידה.
בקונגרס האספרנטו השישי שנערך בוושינגטון בשנת 1910 אמר זמנהוף עצמו: "הניצחון הסופי אליו אנחנו מכוונים - ייתכן שיושג בשתי דרכים. באמצעות מאמציהם של אינדיבידואלים, כלומר באמצעות תנועת המונים או באמצעות צו ממשלתי. קל יותר להאמין שמטרתנו תושג בדרך הראשונה, כיוון שבדרך זו, הדרך הנוכחית שלנו, ממשלות העולם יבואו אלינו עם ברכתן כפי שהן נוהגות לעשות - רק כשהעבודה כבר נעשתה".
תומכי רעיון הניצחון הסופי נחלקו גם בהמשך בין שתי האסטרטגיות להשגתו. הדרך האחת בה צידד כאמור זמנהוף הייתה 'מלמטה למעלה' (גישה המכונה באספרנטו Desubismo): אנשים פרטיים ויוזמות פרטיות שיסחפו את המוני העמים השונים, ולא מלמעלה מכוחן של הממשלות. הגישה הנגדית, 'מלמעלה למטה' (באספרנטו: Desuperismo) גורסת כי יש למקד את הפעולה בגיוס תמיכתן של הממשלות אשר יכניסו את השפה לתוכניות הלימוד, יתקצבו את פעילות התנועה וכן לפעול במוסדות הבינלאומיים כמו האו"ם במטרה להפוך את השפה לשפה רשמית של ההתנהלות הדיפולמטית בין מדינות.
הגישה הדוגלת בניצחון הסופי של האספרנטו נחשבת עד היום לגישה השלטת בתנועה בכלל ובאגודת האספרנטו העולמית בפרט, כשרבים דוגלים בשילוב שתי האסטרטגיות להשגתה: הן פעולות להגדלת התנועה בשטח, והן הפעלת לובי לקידום ההכרה הרשמית של המוסדות הבינלאומיים והממשלות.
Raŭmismo
גישה אחרת ("הגישה הרָאוּמִיסטִית") שנפוצה בתנועה האספרנטיסטית היא הגישה הדוחה את עצם רעיון הניצחון הסופי. גישה זו נוסחה בשנת 1980 בקונגרס הנוער האספרנטו בעיר ראומה בפינלנד, במסמך המכונה 'מניפסט ראומה', אשר דחה את מטרותיה ההיסטוריות של תנועת האספרנטו להפוך את השפה לשפה בינלאומית רשמית כלל עולמית. הראומיסטים מציעים מטרות חלופיות לתנועה - הפצת השפה ככלי עזר ללימוד שפות בכלל, כלי לתקשורת שוויונית בין אנשים שונים וסוג חדש של תרבות בינלאומית. קבוצה זו מגדירה את קהילת האספרנטו כ'קהילת מיעוט שפתית וזהותית נבחרת המפוזרת בתפוצות' בעלת זכות להגדרה עצמית המבוססת על חופש ההתאגדות. מתפיסה זו צמחה גם תנועת 'האזרחות האספרנטית' (Esperanta Civito) המבקשת למסד את קהילת הדוברים כ'סובייקט חסר טריטוריה המוכר על ידי המשפט הבינלאומי'.
עמדות נוספות
גם בקרב אלו שאינם דוחים את רעיון הניצחון הסופי כליל, ישנם רבים הסבורים כי כיום הוא אינו נראה לעין, ועל כן על התנועה להתמקד בהעשרת היצע תרבות האספרנטו, חיזוק קהילות האספרנטו המקומיות והעולמיות והגדלת מספר הדוברים של השפה, תוך חשיפתה לציבורים הולכים ומתרחבים. בין היתר עולה הדרישה ליצירת יותר ויותר תוכן באספרנטו - שאיננו עוסק רק בשפה עצמה ובקהילת דובריה - כגון יצירת קהילות עניין וקהילות מקצועיות בנושאים שונים המשתמשים בשפה. תומכי גישה זו עוסקים בין היתר בשאלה כיצד ניתן למדוד את הצלחת השפה ואת מספר דובריה והיקף השימוש בה.
ישנם גם גורמים בקהילת האספרנטו שאינם נלהבים מגדילתה, ומעדיפים שתישאר בגודלה הנוכחי על מנת שתשמור על אופייה ה'משפחתי'.
ארגונים
שאלת אופן וטיב הארגון בתנועת האספרנטו העולמית היוותה כשלעצמה אבן מחלוקת לאורך השנים. בימיה הראשונים של התנועה התארגנו מועדונים ואגודות מקומיות ולאומיות, שלא היו מאורגנות בארגון עולמי משותף. הקטור הודלר ואספרנטיסים אחרים סברו כי יש לארגן את התנועה על בסיס ארגון מרכזי אוניברסלי, שהחברות בו היא אישית, שיהא אחראי על יצירת פעילות מקומית והפצת התנועה. עמדה זו אשר הובילה להקמת אגודת האספרנטו העולמית. נתקלה בראשית ימי התנועה בהתנגדות של האגודות הלאומיות והמקומיות.
בהמשך התאחדו האגודות הלאומיות עם אגודת האספרנטו העולמית - וכיום ניתן להיות חבר בה באמצעות חברות אישית או כחלק מארגון לאומי חבר. עם זאת, עם זאת, בארגון האספרנטו הסוציאליסטי SAT השתמרה התפיסה של חברות אישית בארגון שלא על פי אזור או מדינת מוצא, בלבד.
סמלים
כתנועה חברתית, לתנועת האספרנטו גם סמלים כגון הצבע הירוק המסמל את התקווה והכוכב הירוק שחמש זרועותיו מסמלות את חמש יבשות העולם המרכיבים את דגל האספרנטו, וכן המנון תנועת האספרנטו - La Espero (התקווה). סמל נוסף של תנועת האספרנטו הוא 'סמל היובל' שעוצב בימי המלחמה הקרה המורכב מהאות E בכתיב לטיני והאות Э הקירילית - האותיות הראשונות של שם השפה.
אכילת בשר ביהדות
אודות אכילת בשר ביהדות קיימות הלכות שונות ביניהן לאיסור, להיתר, ואף למצווה. מבחינה הלכתית עקרונית, פעולת הפסקת חייו של בעל-חיים (למעט דגים וחגבים) מותרת לצורך אכילה על ידי שחיטה, ובמקרים מסוימים הדבר חובה ומצווה. שני התחומים בהם עוסקת ההלכה בעניין זה הם הקורבנות והכשרות.
קורבנות
הבאת הקורבנות הייתה מרכיב עיקרי בפעולת בית המקדש. מרבית הקורבנות היו בשר בעלי חיים, מהם שנשרפו כליל, מהם שנאכלו על ידי הכהנים בבית המקדש, ומהם שנאכלו על ידי מביא הקורבן.
מצוות הקורבנות תופסות חלק נכבד מן ההלכה היהודית. רוב פירוט דיני הקורבנות לסוגיהם נמצא בתורה בספר ויקרא, ובמידה פחותה גם בספרים שמות במדבר ודברים. בנביאים מופיעים דיני כהונה וקורבנות גם בספר יחזקאל. במשנה ולאחריה בתלמוד הבבלי הוקדש לדיני הקורבנות אחד מששת סדרי המשנה, הוא סדר קודשים. על פי מניינו של הרמב"ם, 142 מצוות מבין תרי"ג המצוות שבתורה עוסקות בנושא הקורבנות.
כשרות הבשר
בהלכה קיימת מערכת כללים וחוקים מסועפת באשר לכשרות הבשר. מערכת זו מבוססת על רשימת בעלי החיים המותרים והאסורים באכילה, המופיעה בתורה (, ו). בנוסף לקביעת בעלי החיים המותרים באכילה, נקבעו כללים על אופן הכנתם לאכילה, החל משלב השחיטה.
מקרים של משיכה אסורה לבשר
אכילת בשר בהמה נאסרה לעיתים, כאשר הזמן או אופן האכילה איננה כשורה, וכך למשל נאסר אכילת בשר לפני קבורת המת, משום שהאונן צריך להיות טרוד בקבורת המת, ולא לעסוק בדברים אחרים המונעים זאת, (תוספות למועד קטן כג ע"ב דיבור המתחיל ואינו). מצווה נוספת הקשורה באכילת בשר, מופיעה בדין בן סורר ומורה, לפיה בן זה מתחייב במוות רק כאשר גנב מאביו כסף קנה ואכל בשר ויין:
בתלמוד זיהו את המשיכה בגיל צעיר ליין ולבשר אם הוא טרי ונשחט באותו יום, כעדות לאדם שללא ספק יהיה מסוכן לחברה, מכיוון שאדם הנמשך בגיל צעיר אחרי בשר ויין עד כדי כך שגנב מהוריו כסף לצורך כך, ומכיוון שאכילת בשר מושכת וגורמת לאדם להוסיף ולאכול בשר בקביעות, הוא בוודאי ימשיך במנהגו הרע ובסופו של דבר יעמוד על פרשת דרכים וילסטם את הבריות כדי לאכול בשר, ולכן התורה מצווה להורגו בקטנותו.
בשר לפני ואחרי המבול
על פי הפרשנות המסורתית לספר בראשית, אלוהים המשיל את אדם הראשון על כל בעלי החיים, אך התיר לו לאכול מזון ממקורות צמחיים בלבד. פרשנות זו מסתמכת על הכתוב:
באופן הזה גם פירשו חז"ל ב, ואחריהם פרשני התנ"ך מימי הביניים כגון רש"י רמב"ן רד"ק ועוד. אמנם, בעלי התוספות הבינו את דברי חז"ל הנ"ל כך שלאדם הראשון נאסר להמית בע"ח לצורך אכילה. בשר של חיה שמתה מאליה או בכל דרך שבה לא נהרגה חיה הותר לו, והמדרש אכן מתאר שלאדם הראשון "היו מלאכי השרת צולין לו בשר ומסננין לו יין".
הוגים ופרשנים ביהדות הסבירו את איסורו של אלוהים לאדם הראשון לאכול בשר, כביטוי של אכזריות וכעס. רבי יוסף אלבו כותב בספר העיקרים, בהתייחסו לאיסור זה בראשית הבריאה:
בעל הספר העיקרים מסייג את דבריו ואומר כי למרות זאת, לאחר המבול התיר הקדוש ברוך הוא לאכול בשר, וזאת כדי להפרישם מהדיעה החולה כי אסור לאדם להרוג בעלי חיים, מכיוון שאין הבדל בינו לבינם. הוא מסביר כי חטאם של קין והבל היה בנקודה זו. קין סבר שאין לאדם שום יתרון על בעלי החיים מלבד היותו יכול לעבוד את האדמה על ידי הדעת שניתנה בו, שזהו יתרון קטן, ולכן הביא קרבן מפרי האדמה ולא מבעלי החיים, כי לא סבר שיש לו יתרון עליהם וממילא סבר שאסור להרוג אותם. הבל היה חכם יותר, והבין שמותר להשתמש בבעלי החיים לצורך האדם, אך לא סבר שמותר לו להרוג אותם - אם לא לצורך גבוה, ולכן הביא קרבן מבעלי החיים, כלומר: בניגוד לקין הוא ידע שמותר להקריב מהם קרבן, אך חשב שאסור לו עצמו להרוג בעלי חיים כדי להשתמש בהם. ולכן שעה השם אל מנחתו, אך מכיוון שדעתו הייתה בכל זאת רחוקה מעט מהאמת הוא נהרג כדי שלא יטעו אחר דעתו, אך קין לא נהרג כי דעתו הכוזבת הייתה עוד יותר רחוקה ולא עלולה הייתה לגרום להמשך אחריו.
כדי לשרש דעה כוזבת זו הורה הקדוש ברוך הוא כי מותר להרוג בעלי חיים ולאכול אותם, אך למרות זאת אכילת בשר הותרה בקושי, חלקם לא הותרו כלל שכן הם מולידים תכונות רעות בנפש, וגם אלו שהותרו - הותרו מפני ש"לא דברה תורה אלא כנגד יצר הרע", וכמו שאמרו "כי תאווה נפשך לאכול בשר למדה תורה דרך ארץ, שלא יאכל אדם בשר אלא לתיאבון".
פרשני מקרא נודעים כמו הרמב"ן והאור החיים מבארים, כי הטעם שהבשר הותר לנח לאחר המבול הוא, משום שמכיוון שכל בעלי החיים ניצלו על ידי צדקתו של נוח, ובתיבתו שאכלסה אותם בתקופת המבול, הוא זכה בהם בדין, ולכן התיר לו האלוהים להורגם למאכלו.
עוד מבואר בדבריהם, שבעלי החיים שהתורה אסרה מולידים בנפש האדם תכונות רעות, לעומת זאת בעלי החיים שהותרו לאכילה, ובאופן שהוכנו למאכל על פי דיני הכשרות, אין בהם כל חשש כזה.
בפירושו להורדת המן במדבר, כותב אברבנאל:
אחת המצוות הידועות ביותר הנקשרות לצער בעלי חיים היא שילוח הקן, עליה אומר הרמב"ן, בהזכירו את האימרה בתלמוד:
קורבנות בראשית הימים
יש בקרב חז"ל שטענו שכבר אדם הראשון הקריב קורבן מן החי. גם על הבל, בנו של אדם הראשון נכתב בתורה שהקריב קורבן מן החי, וקורבנו אף היה מובחר יותר מהקורבן הצמחי של קין: . יש מהפרשנים המסבירים את הסתירה לכאורה המוצגת כאן בכך שמה שנאסר על האדם זה דווקא אכילת בשר, אולם שימוש בבעלי חיים לצרכים אחרים כמו לשם קורבן לאלוהים - לא נאסר, ועל פי היהדות המסורתית אף רצוי להשתמש בהם לצורך שימושים אלו. לפי אחת הדעות, גם במהלך הנדודים במדבר נאסר על בני ישראל לאכול "בשר תאוה" והותר להם בשר קורבנות בלבד.
אכילת בשר לאחר חורבן הבית
לאחר חורבן בית המקדש השני היו פרושים שרצו בעקבות הצער על החורבן להפסיק לאכול בשר, אמנם חכמי ישראל התנגדו לכך. וכך מובא בתלמוד הבבלי במסכת בבא בתרא (דף ס ע"ב):
אכילת בשר מבחינה מוסרית
הגישות ההגותיות השונות התייחסו למכלול מרכיבים באכילת בשר, במקורו, בהשפעתו ובפן המוסרי שיש בו. הגישה המסורתית לא מזהה כל בעיה מוסרית, בכך שהבשר מגיע בעקבות מותו של יצור חי. גישה זו התבססה על כך שהיהדות מתירה ואף מחייבת קיום קורבנות, מחייבת לעיתים אכילת בשר לצורכי שמחה ובכלל.
הטענה ההגותית שהצטרפה לכך ראתה את האדם כמרכז הבריאה, כפי המצטייר בסיפור הבריאה בספר בראשית, ואת הסובב אותו כדברים שנועדו לצורכו; לכן גם בעלי החיים נועדו לצורך האדם, ובתוך כך אף אכילת בשרם. גישה זו אף כופרת לעיתים במוסריות של אלו הנמנעים לאכול בשר מטעמים שונים (צמחונות) נגד רשותו של בורא העולם שהוא מקור המוסר והצדק על פי תפיסת היהדות, היו שהוסיפו לטעון שגם צמחים מהווים גורם חי, ברמה מסוימת, ותלישתו לצורך אכילה אף היא מהווה רצח. ומכיוון שעל ידי כך נוצרת בעיה קיומית שכן כאשר אדם אינו מתבסס באכילה על הצומח או על החי, ימות. לכן גורסים בעלי תפיסה זו, ששרשרת המזון, היא דבר טבעי, ומוסרי, וניסיונות להתכחש להם אינם אמיתיים.
אך המצדדים בדעה הטבעונית אומרים שטענה זו אין לה שום בסיס מדעי שכן לצומח אין מערכת עצבים וחישה ולא נגרם שום צער פיזי בתלישתו, יתרה מכך - צמחים ופירות רבים זקוקים לבעלי חיים שיתלשו אותם וכך יעבירו הלאה את זרעיהם כדי שהפרי יתרבה, וכן כל פרי בשל נושר מעצמו מהעץ; כך שוודאי אין צער לעץ בלקיחתו.
עם זאת קיימות קבוצות ביהדות שהתרפקו על מניעת האכילה של בשר לפני המבול כמתואר בתורה, ואף את החזון לשוב לתקופה זו. בעלי גישה זו התנגדו לאכילת בשר וראו בו פעילות לא מוסרית. הם צירפו לטענתם את ההלכות הנוגעות לצער בעלי חיים, והלכות נוספות. את ההיתר ההלכתי לאכילת בשר הם ראו, בעקבות הרב אברהם יצחק הכהן קוק, כהיתר זמני שיתבטל בעתיד.
הכנת הבשר
דיני הכשרות מגדירים בדקדקנות את דרך השחיטה המותרת. מספר פרשנים שאפו לציין ולהסביר את הזווית המוסרית בקביעה ההלכתית ביחס לשחיטה, ושיערו שזו הדרך הגורמת את הסבל הקטן ביותר לבעל-החיים.
טסית אסייתית
טסית זו מקננת במושבות, בונה קיני בוץ הנתלים על צוק אנכי או על קיר בניין. שני המינים בונים את הקן, דוגרים על שלוש או ארבע הביצים הלבנות ומאכילים את הגוזלים. הטסית האסייתית ניזונה מחרקים קטנים שניצודים תוך כדי מעוף, ובדרך כלל נתפסים גבוה באוויר. נוכחותם של קפזנבאים קרקעיים וזחלי פרפראים בתזונה שלה מעידה על כך שלעיתים נלקטים פריטי מזון מהקרקע.
בישראל היא נצפתה פעם אחת בלבד: ב-16 בדצמבר 2016 נצפה פרט צעיר בשנתו הראשונה בבריכות הדגים של קיבוץ מעגן מיכאל. תצפית זו אף הייתה השנייה בלבד בכל אזור המערב הפלארקטי.
טקסונומיה ואטימולוגיה
הטסית האסייתית תוארה לראשונה מפרט שנאסף בבורנאו על ידי חוקר הטבע והאורניתולוג הצרפתי צ'ארלס לוסיאן בונפרטה בשנת 1850 תחת השם המדעי Chelidon dasypus, זמן קצר לפני שהועברה לסוג החדש Delichon על-ידי האנטומולוג הבריטי פרדריק מור וחוקר הטבע האמריקאי תומאס הורספילד בשנת 1854.
שם הסוג Delichon הוא אנגרמה של המונח היווני הקדום χελιδών (chelīdōn), שפירושו "סנונית". שם המין הספציפי dasypus הוא מיוונית δασύπους "מחוספס רגליים".
המינים הקרובים ביותר של טסית זו הם שני המינים האחרים מהסוג Delichon, טסית נפאלית (Delichon nipalensis) וטסית הבתים.
תת-מינים
ישנם שלושה תת-מינים:
תיאור
אורכה של הטסית האסייתית הוא 12–13 ס"מ ומשקלה כ-18 גרם. צבעה של הטסית מהתת-מין הטיפוסי (D. d. dasypus) כחול-פלדה כהה מלמעלה עם שת לבן מנוגד, יש לה חלקים תחתונים לבנים אפרפרים וזנב ממוזלג מעט. הזנב והעל-כנף בצבע חום-שחור, והתת-כנף חום-אפור. הרגליים חומות-ורדרדות ומכוסות בנוצות לבנות, העיניים חומות והמקור שחור. ישנם מעט הבדלים במראה בין הזוויגים, אם כי הזכר מעט לבן יותר למטה מהנקבה, במיוחד כשהניצוי טרי. הצעירים פחות בעלי צבע מבריק פחות ויש להם חלקים עליונים בצבע חום כהה, מוכתם לפעמים בחום באזור השת, וחלקיהם התחתונים בגוון אפור-לבן.
השירה שלה היא טריל מתכתי מפכפך או ציוץ שורקני, והקריאה שלה היא "צ'יפ" מתכתי יבש, ולרוב בעלת שתיים או שלוש הברות. קריאתה דומה לזו של טסית בתים, אבל יותר צורמת.
תפוצה ובית גידול
תת-המין הטיפוסי של מרטין הבית האסייתי, D. d. dasypus, מקנן בדרום-מזרח רוסיה, באיים הקוריליים, יפן ולפעמים גם בקוריאה. הוא נודד דרך מזרח סין לאתרי החריפה בחצי האי המלאי, בורנאו, הפיליפינים, ג'אווה וסומטרה; כשחלק מהפרטים נותרים סביב מעיינות חמים ביפן. התת-מין D. d. Cashmeriensis מקנן בהרי ההימלאיה מאפגניסטן מזרחה עד סיקים וצפונה לתוך טיבט ומערב ומרכז סין. הוא נצפה ברום של בין 1,500–5,000 מטר מעל פני הים, אם כי בעיקר בין 2,400–4,000 מטר. טסית זו היא נודדת קצרת טווח, וחורפת בעיקר בגבהים נמוכים יותר למרגלות הרי ההימלאיה, עם כמה פרטים במישורים של צפון-מזרח הודו וצפון-מזרח ודרום-מזרח בנגלדש, ומספר קטן יותר רחוק יותר במיאנמר ובצפון תאילנד. התת-מין השלישי, D. d. nigrimentalis, מקנן בדרום-מזרח סין ובדרום סיביר. שטחי החריפה שלו אינם ידועים, אך הטסיות בטאיוואן פשוט עוברות לגבהים נמוכים יותר בחורף. טסיות אסייאתיות חורפות תועדו מערבה עד לאיחוד האמירויות הערביות וישראל. טווח התפוצה של התת-מין D. d. Cashmeriensis חופף לזה של הטסית הנפאלית, אך הם נוהגים לקנן בגבהים שונים במקצת. הפרדת הגובה וההבדלים הקטנים במורפולוגיה נראים מספיקים כדי למנוע רביות כלאיים.
בית הגידול המועדף על הטסית האסייתית הוא עמקים ונקיקים באזורים הרריים או מצוקי חוף, בהם מערות טבעיות או נקיקים מספקים אתרי קינון טובים. היא תקנן גם באתרים גדולים מעשה ידי אדם כמו מקדשים, בתי מלון או תחנות כוח. טסית זו נוטה לעבור לארץ פתוחה או הררית בגובה נמוך יותר באזורי החריפה שלה, אם כי היא תועדה ברום של עד 2,565 מטר בחורף בתאילנד.
קינון
הטסית האסייאתית היא מקננת צוקים, ובונה את קיניה במושבות הממוקמות מתחת לבליטה על צוק אנכי, בדרך כלל כשהקנים אינם נוגעים זה בזה. היא גם מקננת לעיתים קרובות במבנים גדולים כמו מקדשים וגשרים, אבל לא באותה מידה כמו טסית הבתים. לקן צורת חרוט עמוק, הוא עשוי בוץ ומרופד בעשבים או בנוצות. בניגוד לקרוביה, הטסית האסייתית אינה משלימה לעיתים קרובות את התיחום של הקן שלה, ובמקום זאת משאירה אותו פתוח, כמו גרסה עמוקה יותר של קן סנונית רפתות. מחקר רוסי מצא שמחצית מהקנים באזור המחקר שלה בימת באיקל הם מהסוג הפתוח, והתת-מין מההימלאיה D. d. Cashmiriensis תועד גם כבונה קן בצורת כוס רדודה.
בתטולה הרגילה יש שלוש או ארבע (מדי פעם אפילו עד שש) ביצים לבנות חלקות, שגודלן בממוצע 20.2 על 14.1 מ"מ ומשקלן 2.1 גרם. משכי הזמן לדגירה ולפריחה אינם ידועים, אך ככל הנראה דומים לאלו של טסית הבתים, שלה תקופת דגירה של 14 עד 16 ימים עד לבקיעת הביצים, ו-22 עד 32 ימים נוספים עד לבקיעה. שני ההורים משתתפים בבניית הקן, בדגירה על הביצים, וובהאכלת הגוזלים.
תזונה
טסית זו ניזונה מחרקים שנטפסים בתעופה. כמו קרובי משפחתה, היא נוטה לצוד גבוה באוויר, ומלקטת בעיקר זבובים קטנים, כנימות ודבוראים כמו נמלים מכונפות. מגוון רחב של חרקים אחרים ניצודים אף הם, כולל פרפראים, חיפושיות ומרושתי-כנף. נוכחותם בתזונה של קפזנבאים קרקעיים וזחלי פרפראים מצביעה על כך שלעיתים היא מלקטת פריטי מזון מהקרקע.