cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
הרפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן
היסטוריית מערכת קווי האוטובוסים בגוש דן
במהלך העשורים מאז קום המדינה התפתחה התחבורה הציבורית בגוש דן. כך החל משנות השישים הופרה בהדרגה החלוקה האזורית בין אזורי ההפעלה של "דן" ו"אגד". תחילה עם חנוכת קו 18 של "דן" לבת ים והארכת קו 92 של אגד מחולון לתוך מרכז תל אביב ב-1967 ולאחר מכן עם הארכת קווים של "דן" מיפו לבת ים כמו 25,40,42 במהלך שנות השבעים. קו 24 של "דן" הוארך לרמת השרון ב-1974, וקווים 1 ו-2 של "דן" נכנסו לחולון בתחילת 1977. הפעלת קו 48 להרצליה וקו 43 מחולון ובת ים לתל השומר על ידי "דן" בסוף 1978 הביאה לתגובה אלימה מצד חברי אגד אשר ניסו לחסום את הצירים בהם עברו האוטובוסים כולל חיתוך צמיגים וריסוס שמשות. "דן" נכנסה לראשון לציון ב-1984 עם הארכת קו 19 לעיר ולרעננה ב-1988 עם חנוכת 47 החדש ולכפר סבא ב-1991 עם חנוכת קו 149. בנוסף, במהלך שנות השמונים נבנו מסופים חדשים המשמעותיים שבהם הם מסוף 2000, מסוף רידינג, ומסוף כרמלית, ותחנות הקצה ברחובות הערים הועברו למסופים אלה. בנוסף נפתחו במהלך השנים קווים נוספים על מנת לתת נגישות לשכונות החדשות שנבנו. כמו כן שודרג באופן משמעותי הציוד הנייד ואוטובוסים מפרקיים החלו להיות נפוצים משנות התשעים.
ריו קוארטו
תחבורה
את העיר משרת נמל התעופה ריו קוארטו, הנמצא במרחק של 7 קילומטרים צפון-מזרחית למרכז העיר.
הרפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן
היסטוריית מערכת קווי האוטובוסים בגוש דן
עם זאת, מערכת התחבורה הציבורית בגוש דן (בדומה למערכת התחבורה במרבית חלקי הארץ) סבלה מבעיות רבות. ראשית, לאורך עשורים לא נעשה תכנון מערכתי של התחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב, והשינויים בתחבורה הציבורית נעשו בשיטה של "טלאי על טלאי". כלומר ברגע שנבנתה שכונה חדשה קו אוטובוס הוארך לאותה השכונה גם במחיר של הארכת מסלול הקו והפיכתו של הקו למפותל יותר. בנוסף, בעיה שרלוונטית בעיקר לקווים במעגל השלישי שלא הושפעו מהרפורמה שהאוטובוסים המשיכו להתרכז באותם הצירים שהיו קיימים בשנות החמישים, אף על פי שבמהלך השנים נבנו צירים מהירים ויעילים יותר. בכך נוצר מצב שבו צירים ותיקים כמו ציר ז'בוטינסקי זכו בשירות עודף, בעוד צירים אחרים כמו דרך השלום-אלוף שדה ושכונות חדשות זכו בשירות חסר או לא יעיל.
ריו קוארטו
תחבורה
ריו קוארטו נמצאת על מסלולם של הכבישים הלאומיים 8, המקשר בין ויז'ה מרסדס בפרובינציית סן לואיס והבירה בואנוס איירס, 36, המקשר את ריו קוארטו לעיר קורדובה, ו-158, המקשר את ריו קוארטו לסן פרנסיסקו שבצפון-מזרח פרובינציית קורדובה.
הרפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן
היסטוריית מערכת קווי האוטובוסים בגוש דן
דוגמה קיצונית זה קו 83, המופעל על ידי "אגד", מדגימה את תחלואי המערכת הישנה. קו זה פעל עד שנות השבעים בין תחנה מרכזית ישנה בתל אביב לשכונת רמות ים בדרום בת ים. בשנות השמונים הוארך הקו לשכונת נווה חוף בראשון לציון. בשנות התשעים, כאשר נבנו שכונות מערב ראשון לציון, הקו הוארך לתחנה המרכזית הישנה של ראשון לציון, ומאוחר יותר לשיכון גורדון שבקצה המזרחי של העיר. עם סגירתה של התחנה המרכזית הישנה של תל אביב בשנת 2009 הוארך הקו עד מסוף 2000 בתל אביב. בכך הפך הקו לאחד הקווים העירוניים הארוכים בישראל, כאשר אורכו המצטבר של המסלול שלו הוא כ-29 ק"מ שלאורכו ממוקמות 79 תחנות מאז הקו קוצר לתחנה המרכזית החדשה של ראשון לציון.
בעיות אלה, כמו גם תהליכי הפרוור ותכנון מוטה הרכב הפרטי הביאו לירידה באטרקטיביות של השימוש בתחבורה הציבורית, והעדפת הרכב הפרטי שנחשב יעיל יותר למרות העלויות הגבוהות באחזקתו ובעיות חנייה וגודש התנועה המתגברים. כך בין השנים 1994 ל-2008 ירדה כמות הנוסעים בתחבורה הציבורית בגוש דן ב-25%. לאור הנתונים הללו, התגבשה בקרב מקבלי ההחלטות התובנה שיש צורך בשינוי המצב. על רקע זה הוחל בתכנון רפורמה מערכתית שתייעל את התחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב.
תכנון הרפורמה והעיכובים בביצועה
ההחלטה העקרונית אודות הרפורמה התקבלה במשרד התחבורה כבר בשנת 2000. המשימה של תכנון הרפורמה הוטלה על מינהל התחבורה הציבורית בחברת נתיבי איילון. כחלק מתכנון הרפורמה התבצע בשנים 2002 ו-2003 סקר מקיף המתבסס על מדגם של 50% מכלל הנסיעות האוטובוס היומיות. במסגרת הסקר הועברו 300,000 שאלונים ונקבצו נתונים אודות מוצא ויעד הנוסעים, מספרי הנוסעים העולים ויורדים בתחנות, זמני הנסיעה, מעברים ואמצעי תשלום. לאחר מכן, עובדו הממצאים למספר חלופות אפשריות, ומתוכן נבחרה החלופה בעלת אחוז המעברים הפוטנציאלי הנמוך יותר. הממצאים המלאים והמקיפים פורסמו בדצמבר 2004.
על סמך התוכנית המקורית יצאה לדרך באפריל 2006 הרפורמה בתחבורה הציבורית העירונית בפתח תקווה וראש העין. במסגרת הרפורמה החליפה חברת "קווים" את חברת "דן" כמפעילת הקווים הללו. עם זאת, שלא כמו ב-2003, שבה הוחלף המפעיל אך הוא ירש את המערכת כמו שהיא, ההחלפה לוותה בשינויים משמעותיים במסלולי הקווים. בקווים רבים אף שונה מספר קו למספר דו-ספרתי על מנת שהספרה הראשונה תייצג את היעד של הקו (למשל קווי דרום העיר מוספרו כ-2X, קווי עמישב והדר גנים כ-9X וכדומה). התוכנית הבטיחה הגברת תדירות, מסלולים מהירים ועדכניים יותר והורדת מחיר הנסיעה. ברם, למעט הורדת מחיר הנסיעה ביצוע שאר ההבטחות נשאר נושא שנוי במחלוקת. כניסת חברת "קווים" לוותה בחבלי לידה קשים, תוך שהופנו כלפיה תלונות רבות מצד התושבים על אי עמידה בלוחות הזמנים, איחורים וצפיפות קשה. תלמיד התיכון אלירן היקרי, אף ניסה לארגן באוקטובר 2006 חרם צרכנים נגד חברת "קווים", מהלך שזכה לחשיפה רבה, בין השאר בתקשורת הארצית. אף על פי שבהמשך עלתה אמינות השירות בעיר, ואף נעשו שיפורים כגון הארכת שעות פעילות, הגברת תדירות וקווים חדשים, הניסיון בפתח תקווה לא הוכתר בהצלחה.
הניסיון המר עם הרפורמה בפתח תקווה, יחד עם הבחירות המתקרבות לרשויות המקומיות ולכנסת דחו את יישום התוכנית. בינתיים התיישנו נתוני הסקר מהשנים 2002 ו-2003, ולכן נערך סקר עדכון בהיקף מצומצם יותר במהלך שנת 2008. רק לאחר הבחירות של 2009 וכינונה של הממשלה החדשה, ניתן אור ירוק לקדם את הרפורמה. במהלך השנים 2009 ו-2010 החל תהליך שיתוף ציבור על ידי חברת "נתיבי איילון" וחברת יחסי ציבור חיצונית שנשכרה לנושא ("קשרי קהילה"). שיתוף הציבור כלל פגישה עם נציגי השכונות ורבעים, עיריות וגורמים אחרים. זאת לקראת הפעימה הראשונה שנקבעה לאוגוסט 2010.
עקרונות הרפורמה
האתגר שעמד בפני מתכנני הרפורמה התבטא בעובדה שהמערכת התחבורתית בגוש דן הייתה מיושנת ונעדרת עקרונות תכנון. באזור פעלו אמנם מספר גדול של קווים שנתנו כיסוי טוב למרבית השכונות (אם כי כאמור לשכונות החדשות יותר הכיסוי היה יעיל הרבה פחות) אך מרבית הקווים היו מפותלים, מכיוון שעירבו שירות מטרופוליני ומקומי. כתוצאה מחוסר הפרדה זו נגרמו מפגעי רעש וזיהום לתושבי שכונות, בעיקר עקב כניסת אוטובוסים המיועדים לשרת צירים ראשיים (כגון אוטובוסים מפרקיים) לתוככי רחובות צרים של השכונות. מרבית הקווים גם פעלו בתדירות לא מספקת, מה שגרם לצפיפות גבוהה באוטובוסים, אפילו מעבר לשעות העומס המקובלות. בנוסף היו מקרים רבים של א-סימטריה במסלול (כלומר מעבר ברחובות שונים בכל אחד מכיווני הנסיעה, גם כאשר לא היה בכך אילוץ תחבורתי) וחלופות שבלבלו את הלקוח המזדמן שאינו בקיא במסלולי הקווים. גם מבחינת תעריפי הנסיעה הייתה אי בהירות כאשר באותו אזור, ואף באותו מקטע נסיעה היו מחירים שונים (כך בפתח תקווה החל מ-2006 מחירי הנסיעה בקווי "דן" היו יקרים הרבה יותר מאשר ב"קווים" כתוצאה מהמכרז שבו זכתה החברה והכתיב לה מחיר נמוך יותר). הרפורמה התמקדה בעיקר בטיפול בבעיות אלה. להלן העקרונות המרכזיים של הרפורמה:
הפעימה הראשונה
ב-23 באוגוסט 2010 התבצע השלב הראשון בארגון מחדש. שלב זה כלל 10% מסך הקווים בגוש המרכזי (תל אביב והמעטפת הפנימית שסובבת אותה). במסגרת הפעימה נוספו 6 קווים חדשים ובוטל קו 113. גולת הכותרת של הפעימה הייתה יצירת "קו המזלג" הראשון שהתבסס על קו 25 הקיים (בת ים – אוניברסיטת תל אביב), כאשר לקו זה נוסף קו 125 ממזרח בת ים לסמינר לוינסקי בתל אביב שמסלולו ביפו ומרכז תל אביב חופף לחלוטין את זה של קו 25, והדבר יצר תדירות גבוהה (5 דקות ברוב שעות היום) על הציר. בנוסף התבצעו שינויי מסלול בין קו 25 לקו 18; קווים 6 ו-10, תוגברו. שני קווי אוטובוס שכונתיים חדשים נוספו: קו 37 וקו 58 וכן בוצעו שינויים קלים נוספים. השינויים השפיעו בעיקר על בת ים וצפון תל אביב אך מרבית הנוסעים במטרופולין לא הרגישו בשינויים. למרות זאת היו תלונות, בעיקר של קשישים המתגוררים באזור שכונת פלורנטין על ניתוק מבית החולים איכילוב ותלונות של הסטודנטים באוניברסיטת תל אביב על צמצום התדירות של קו 25. ועדיין פעימה זו הייתה מעין פיילוט לקראת הפעימה הגדולה שעתידה להתבצע בקיץ 2011 ולשנות באופן רדיקלי את תנועת האוטובוסים בתל אביב.
הפעימה השנייה
השלב המרכזי של הארגון מחדש יצא לדרך ב-1 ביולי 2011. השינוי כלל את כל הקווים (שלא השתנו בפעימה הראשונה) שמשרתים את הגוש המרכזי (הכולל את תל אביב, בת ים, חולון, אזור, גבעתיים, רמת גן, ובני ברק,). הקווים שיוצאים מתל אביב לטבעת התיכונה של המטרופולין (כגון ראשון לציון פתח תקווה, ובקעת אונו) והקווים הפנימיים הפועלים בתוך בני ברק כמעט ולא השתנו. השינוי לווה בהסברה מאסיבית באמצעות קמפיין פרסומי בכיכובו של דב נבון, בהצבתם של יותר מאלפיים דיילים בתחנות האוטובוס ובתוך האוטובוסים עצמם בימים שלפני ואחרי השינוי ובהקמת אתר מיוחד של משרד התחבורה שהוקם על מנת להסביר את השינויים
במסגרת השינוי בוטלו קווים עירוניים מרכזיים שהיו קיימים עוד משנות החמישים. בין הקווים הבולטים שבוטלו: קו 46 שחיבר בין תחנה מרכזית תל אביב לרח' יפת ביפו ובת ים; קו 27 שחיבר את התחנה המרכזית לאוניברסיטת תל אביב ושכונת רמת אביב; קווים 20 ו-21 שחיברו את לב תל אביב עם שכונות עבר הירקון; קו 35 שחיבר את דרום מזרח תל אביב ושכונת רמת השקמה ברמת גן לבית חולים שיבא ומחנה תל השומר; קו 30 שחיבר את מרכז תל אביב עם שכונות רמת חן ונווה יהושע ברמת גן; וקו 64 שחיבר בן מרכז תל אביב לבר-אילן ותל השומר. קווים נוספים שינו את מסלולם. כך למשל קו 26 שינה לחלוטין את מסלולו בתל אביב ובבת ים, קו 13 הפך להיות קו מקומי של רובע צפון מערב בתל אביב, וקו 60 שהוסט לגבעתיים במקום דרך מרכז רמת גן. שינויים מתונים יותר כללו למשל הארכת מסלול קו 52 לקריית עתידים, הארכת מסלול קו 57 למסוף וינטר ותיקון מסלולים א-סימטריים כגון במקרה של קו 5.
במקום הקווים שבוטלו הופעלו קווים חדשים שאמורים לפצות על הקווים שבוטלו. כך למשל קו 240 חיבר בין בת ים לבני ברק, ופיצה על השינוי במסלול קו 42 וביטול קו 54. קווים אחרים הופעלו במסלול חדש לגמרי. כאלה היו למשל קו 11 שנוסע ממסוף כרמלית למסוף רדינג תוך שהוא עוקף את מרכז העיר ועובר דרך רחובות כגון דרך בן צבי, דרך משה דיין ומתחם הבורסה; וקו 33 המחבר בין דרום רמת גן לאוניברסיטת תל אביב ומסוף רדינג, תוך מעבר בצירים ראשיים כגון רחוב הרא"ה ובן-גוריון ברמת גן ורחוב פנחס רוזן בתל אביב. בנוסף, הוחלפו מספר קווים בין "דן" ו"אגד". כך למשל קו 89 עבר מ"אגד" ל"דן" ופוצל לשלושה קווי "מזלג" (89, 189, 289) תוך שינוי מסלול. לעומת זאת הקווים 26 ו-143 עברו מ"דן" ל"אגד", וגם כאן שונו המסלולים במידה ניכרת.
בנוסף לרפורמה בקווי השירות, התבצעה רפורמה משמעותית לא פחות והיא הרפורמה בתעריפי הנסיעה. רפורמה זו הקיפה גם את האזורים בהם לא היה שינוי בקווי השירות כגון ערי השרון הדרומי, פתח תקווה, בקעת אונו וראשון לציון. במסגרת הרפורמה נקבעו שלושה אזורי תעריף: אזור 1 שכולל את תל אביב ואת הערים הסובבות שגבולם פתח תקווה ובקעת אונו במזרח, ראשון לציון בדרום וכביש 5 בצפון; אזור 21 שכולל את ערי השרון הדרומי ואזור 22 הכולל את ראש העין והיישובים סביבה. בנסיעה בתוך האזור (וכן מפתח תקווה לאזור 22) נגבה תעריף אחיד (6.40 ש"ח, בעת הרפורמה) בעוד שבנסיעה בין האזורים נגבה מחיר גבוה יותר (10 ש"ח בעת הרפורמה). גם כרטיסי המנוי היומיים והחודשיים השתנו כך שיכללו יותר אזורים ויהיו תקפים למספר מפעילים. אפשר אף לרכוש כרטיס "חופשי חודשי" הכולל נסיעה ללא הגבלה במשך חודש קלנדרי בכל האזורים. שינוי משמעותי נוסף הוא בהכנסתו של כרטיס המאפשר מעבר בלתי מוגבל בין האוטובוסים למשך 90 דקות מזמן העלייה לאוטובוס. מטרתו המוצהרת של כרטיס מעבר הוא עידוד המעבר בין מספר קווים, וחיסכון בעלויות הנסיעה בדומה למה שקיים במקומות אחרים בעולם. מימוש הטבה זו אפשרי אך ורק באמצעות כרטיס רב-קו. החל מ-1 ביולי 2011 הוכנס כרטיס זה גם לחברת "אגד" והופעל כרטוס משותף בין החברות "אגד", "דן", "קווים" ו"מטרופולין". הסדר זה מכסה את מרבית הקווים העירוניים הקיימים באזור תל אביב רבתי, אך אינו מכסה את הקווים של סופרבוס (לכיוון רמלה ולוד) שחלקם מבצעים גם שירות עירוני באזור דרום תל אביב ואזור, וכן קווי חברת נתיב אקספרס (לכיוון נתניה) הנותנים שירות באזור הרצליה. בכוונת משרד התחבורה להכניס גם חברות אלה להסדר בעתיד.
פעימת התיקון של 5 באוגוסט 2011
עוד בימים הראשונים של הרפורמה נראה שברפורמה קיימים חוסרים לא מעטים. כך, למשל, מסופים כגון מסוף המרינה בבת ים ומסוף עתידים בתל אביב לא היו ערוכים לקלוט את כמות האוטובוסים, והיה צורך להסיט חלק מהקווים למסופים אחרים. בנוסף נראה כי מספר קישורים חיוניים נותקו. לכן כבר במהלך חודש יולי נערכו מספר תיקונים כגון העברת מספר קווים ממסוף מרינה למסוף בית העלמין בבת ים או חניון "אגד" בחולון והארכת קו 69 לבית החולים שיבא, על מנת לפצות את תושבי גבעת שמואל על ביטול הקו המקשר בין העיר לבית החולים.
במהלך יולי נאספו במשרד התחבורה ו"נתיבי איילון" פניות רבות של תושבים. בהתאם לפניות אלה גובשה פעימת תיקון ראשונה שנכנסה לתוקף ב-5 באוגוסט 2011 ובה בוצעו שינויים בדרגות שונות ללמעלה מ-30 קווים.
עיקר השינויים נועדו לפצות על מקרים רבים של ניתוק גישה בין שכונות למוקדי תעסוקה ובילוי מרכזיים. כך למשל הוחזר הקישור בין חלק משכונות עבר הירקון וכן מחלקים בחולון לבית החולים איכילוב על ידי שינוי במסלול קו 89, שאף יצר קישור תדיר יותר ממה שעשו קווים 28 ו-97 בהתאמה. הוחזר הקישור בין חולון לרחוב דיזנגוף על ידי הסטת קווים 72 ל-172 מרחוב בן יהודה, הוחזר הקישור לאזור התעשייה בבת ים, הקישור מבת ים לתיכון שבח-מופת, הקישור מחולון למרכז הרפואי בת-ימון, הקישור בין מרכז בת ים לקריית החינוך שבדרום העיר ועוד. מספר קווים הוחזרו למסלולם בטרם הרפורמה (הבולטים שביניהם: קו 9, קו 43 וקו 4 של חולון) ובאחרים בוצעו שיפורי מסלול כדי לשפר את הנגישות. כמו כן הוגדלה התדירות במספר קווים שנצפו בהם עומסים כבדים אחרי הרפורמה.
ועדיין, לא כל השינויים התקבלו בברכה. כך למשל החזרת קו 9 למסלולו הקודם הייתה מהלך שנוי במחלוקת מכיוון ששוב נוצר ניתוק בין שכונות דרום מזרח תל אביב (ומהצד השני מהצפון הישן) לאזור קריית הממשלה והדבר נתקל בהתנגדות חלק מהתושבים שחשו עצמם נפגעים מהמהלך. שינוי נוסף שנתקל בהתנגדויות הוא העברת תחנת המוצא של קו 40 ממסוף עתידים לתחנת הרכבת תל אביב אוניברסיטה תוך שהוא מדלג על שכונות עבר הירקון בהן עבר טרם השינוי. השינוי, שהתבצע עקב מצוקת המקום במסוף עתידים גרר התנגדויות בעיקר מתושבי שכונת הדר יוסף.
פעימת התיקון של 16 במרץ 2012
ביום שישי, 16 במרץ 2012, התבצעה שורה של שינויים נוספים בקווי האוטובוס בגוש דן שמטרתם היה לטפל בליקויי נגישות שיצרה הפעימה השנייה. השינוי לווה בהצבת דיילים במקומות הרלוונטיים, חלוקת חוברות וכן עדכון מפות ואתר הרפורמה. בין השינויים המרכזיים ניתן לציין את ביטולו של קו 139 שנסע בין מרכז תל אביב לבית החולים שיבא. את מקומו ירש קו 104 שהוארך עד בית החולים ותדירותו הועלתה. שינוי משמעותי נוסף היה הארכתו של קו 22, שסבב את שכונות עבר הירקון וסיים במסוף רדינג אל לב תל אביב ומסוף כרמלית. בעיית הניתוק בין חולון לתחנה המרכזית החדשה נפתרה על ידי שינוי מסלול קו 89 כדי שיעבור ברחוב לוינסקי. גם הניתוק בין שכונות דרום מזרח תל אביב לאזור הקריה נפתר חלקית על ידי הסטת קו 239 לרחוב יגאל אלון ורחוב קפלן ברוב שעות היום. קו 61 הוחזר לרחוב דיזנגוף, וכן שופרה נגישות למספר שכונות על ידי הכנסת קווים נוספים לתוכן. כמו כן בוצעו שינויים מינוריים רבים בהתאם לדרישות התושבים. במסגרת השינוי תוגברו מספר קווים שספירת הנוסעים הראתה שסובלים מצפיפות יתר, וזאת על חשבון המשאבים שהתפנו מקו 139 שבוטל. פעימת תיקון זו סותרת את עקרונות הרפורמה על ידי הכנסת קווים מרכזיים לשכונות (דוגמה קו 26), החזרת אסימטריה (דוגמה קו 5), טלאי על טלאי (דוגמה קו 104), פיתול קווים (דוגמה קו 31) ועוד.
שינויים מתוכננים בעתיד
במסגרת עבודות ההקמה של הקו האדום של הרכבת הקלה בתל אביב נוסף ב-1 באוגוסט 2014 קו חדש שמספרו 1, שנוסע בתוואי הקו האדום ברכבת הקלה העתידית. שינויים נוספים נעשים לאורך השנים במספר פעימות החל משנת 2019. כלקח מהרפורמה השינויים הם במספר קווים מצומצם יותר ולא ברמה המערכתית, ותמיד יהיו מלווים בתוספות שירות, למערכת כדי שלא יצטרכו בשבילו לצמצם שירות כפי שקרה ברפורמה של 2011. חלקם תיקן ניתוק קשרים שהרפורמה יצרה. בחלק מהמקרים הוחזרו קווים שהיו טרם הרפורמה תחת מספור אחר. כך למשל קו 54 מתחנה מרכזית בתל אביב לבני ברק, חזר בתור קו 53, בעוד שקו 54 ניתן למסלול שחלקו נעשה על ידי קו 53 לפני הרפורמה. או שקו 46 חזר לפעילות במסלול קצת שונה.
הרעת הנגישות לשכונות ואי שיתוף ציבור בתכנון השינויים
לפי מרכז המחקר והמידע של הכנסת הביקורת על תכנון המערכת ועל אופן פעולתה נשמעה בעיקר מצד תושבי שכונות בתל אביב-יפו ומארגונים אזרחיים שעוסקים בקידום התחבורה הציבורית. גורמים אלו ביקרו את מידת שיתוף הציבור בפרויקט, את חוסר ההתחשבות בבקשות של תושבי שכונות בתכנון הרפורמה ואת הכשלים שהתגלו במערכת האוטובוסים לאחר הפעלת הארגון מחדש. להלן עיקרי הטענות שהציג מרכז המידע שהעלו אותם גורמים נגד התוכנית:
מתן מידע לקוי אודות השינויים
ביקורת חריפה נמתחה על ידי הגורמים השונים על אופן ההסברה של השינוי לציבור. בין הטענות שהועלו: לא ניתן הסבר מספק לציבור על מהות הרפורמה ויתרונותיה; החוברות שהוכנו לא כללו אפשרויות החלפה בין קווים ולא היו בהירות לקורא ההדיוט; הדיילים שנשכרו לצורך ההסברה היו לרוב צעירים שאינם בקיאים ברפורמה, ולפיכך לא ידעו לענות על השאלות; המידע באינטרנט חלקי; ונצפו אי דיוקים ומידע חלקי אודות הרפורמה בתחנות. ביקורת נמתחה גם על הקמפיין באמצעי התקשורת המסביר את הרפורמה. אפילו המתכננת הראשית של הרפורמה, רותי אמיר, הודתה ש"הקמפיין היה הזוי".
לליקויים במתן המידע לציבור היו השלכות מרחיקות לכת על הערכת הרפורמה בקרב הציבור. לרפורמה נוצרה תדמית שלילית בקרב הציבור, על אף העובדה שבחלק מהמקרים היא שיפרה משמעותית את הנגישות והשירות לאזורים השונים. נראה שהציבור העדיף להמשיך ולנסוע בקו אחד, גם אם מדובר בקו מפותל, ולא להסתמך על המעברים גם אם הדבר עשוי לחסוך לו זמן.
בעקבות הבעיות בהסברת הרפורמה, ניסו גורמים לא-ממשלתיים למתן את הבלבול שנוצר בימים הראשונים לרפורמה. הבולט שבהם היה מיזם מתנדבים "תחבורה בדרך שלנו" (לימים עמותת "ארגון נוסעי התחבורה הציבורית בישראל"). בבלוג הארגון פורסמו בשבועות לפני הארגון מחדש פרטים אודות השינויים הצפויים, בליווי הכוונה תחבורתית. בימים שלפני הארגון מחדש העלו מתנדבי האתר דפי מידע המותאמים לאזור לאתר האינטרנט של המיזם, וכן חילקו עותקים מודפסים של דפי המידע במוקדים מרכזיים בגוש דן. בנוסף לשפה העברית, תורגמו חלק מדפי המידע לרוסית, אנגלית, ספרדית, ואף תורגם דף המידע על התחבורה בבני ברק ליידיש. אך כאמור לא היה בפעולות אלה די על מנת להפחית את הבלבול של הציבור, ולהקנות לרפורמה תדמית חיובית יותר.
עמותת "תחבורה היום ומחר" יזמה שימוע ציבורי לקראת צאתה לדרך של הרפורמה. במסגרת השימוע הציגו את התוכנית נציגי משרד התחבורה ונערך פאנל של אישי ציבור ונציגי ארגונים, ביניהם תמר זנדברג, תמר קינן - מנכ"לית "תחבורה היום ומחר", מיטל להבי, יואב לרמן ועוד.
הנסיגה מעקרונות הרפורמה במסגרת פעימות התיקון
ביקורת מכיוון שונה נבעה מנסיגה הדרגתית מעקרונות הרפורמה. העקרונות המרכזיים של הארגון מחדש היו יצירת קווים בעלי מסלול משותף שבו עוברים הקווים בתדירות גבוהה (קווי "מזלג"), והפרדה בין השירות המטרופוליני והמקומי. בפועל המצב היה רחוק מהציפיות. כך למשל תושבי שכונת כפר שלם בתל אביב התלוננו שבמקום מיניבוסים שהובטחו נכנסו לרחובות הקטנים של השכונה אוטובוסים רגילים ואף ארוכים בתדירות גבוהה. תלונות דומות נשמעו בידי תושבי שכונת רמת החייל אשר קבלו על הכנסת אוטובוסים מטרופוליניים רבים (כגון קו 89) בתדירות גבוהה לתוך הרחובות השקטים של השכונה. בכך נטען הופר העיקרון של ההפרדה בין השירות המטרופוליני לשירות האזורי.
גם בעיקרון "קווי מזלג" חל כרסום. כך כבר בפעימת התיקון של 5 באוגוסט 2011 שונה מסלולו של קו 26 כך שהוא לא חופף ברובו לקו 126, וזאת על מנת לתת שירות לתושבי בת ים שרוצים להגיע לאזור רחוב המסגר ותיכון שבח מופת. כמו כן מסלולו של קו 89 הופרד חלקית מ"אחיו" 189 ו-289, וזאת על מנת לתת שירות לבית החולים איכילוב. בהמשך פוצל מסלולו של קו 42 מזה של 142 על מנת לתגבר את ציר בגין העמוס. פעימת התיקון של ה-16 במרץ 2012 המשיכה את התהליך של הפרדת קווי מזלג אחד ממשנהו, כאשר מסלולו של קו 61 הופרד חלקית מזה של 161 כדי לשפר את הקישור בין רמת גן לציר דיזנגוף, מסלולו של קו 89 שונה כדי לשרת את אזור התחנה המרכזית החדשה, וקבוצת קווי 39 הופרדה הלכה למעשה בעקבות ביטול קו 139 ושינוי מסלולו של קו 239 כדי שיעבור דרך עזריאלי. בנוסף, המשיכה הפרת מגמת ההפרדה בין הקווים המטרופוליניים למקומיים לתוך השכונה עם כניסה של קו 26 לרחובות הקטנים של שיכון ל' בתל אביב וקו 126 נכנס לשכונת ג'סי כהן בחולון. גם זאת לבקשת התושבים.
דו"ח של ארגון נוסעי התחבורה הציבורית בישראל ("תחבורה בדרך שלנו") שהוכן במלאת שלושה חודשים לרפורמה התייחס לשינויים, ובכלל זה לפעימות התיקון בצורה ביקורתית. לדבריהם השינויים פגעו באופן מהותי בעקרונות הרפורמה. עם זאת, ביצוע השינויים היה הכרחי על מנת לתקן את הבעיות שנוצרו בעקבות הרפורמה. לדבריהם, המצב שנוצר בעקבות הרפורמה הוא של משחק סכום אפס שבו על מנת לשפר את הנגישות לשכונות יש צורך להוריד תדירות על הצירים הראשיים על ידי פירוק "קווי המזלג" ולהכניס קווים מטרופוליניים לשכונות. לעומת זאת קיומה של הרפורמה בצורה התואמת את עקרונותיה יוצרת אמנם מערכת של קווים במסלולים ישרים ומגוון של קווים תדירים, אך הדבר פוגע באופן משמעותי בנגישות לשכונות. במילים אחרות, המצב שנוצר הוא של "שמיכה קצרה מדי". את האחריות על המצב תולה הארגון בהגדרת המטרה של הרפורמה שהיא בלימת הירידה בכמות הנוסעים ולא יצירת תנאים למעבר נוסעים מהרכב הפרטי לתחבורה הציבורית. הדבר מנע הקצאת משאבים מספקים על מנת להגדיל את כמות הנסיעות בקווים על מנת שלא ייווצר המצב שעיקרון אחד יבוא על חשבון השני. משרד התחבורה דחה את הטענות וטען שהושקעו 80 מיליון ש"ח לתוספת משאבים במטרופולין.
רפורמת המחירים
כניסת כרטיס הרב-קו לשימוש נרחב בגוש דן, וכניסתו של כרטיס המעבר התקף ל-90 דקות במסגרת הרפורמה גרמו לשלל בעיות טכניות שגרמו לחיוב כפול, חיוב לא נכון שפגע בנוסעים (כמו למשל חיוב על הכרטיסייה כאשר על הכרטיס מוטען גם חוזה חופשי חודשי תקף), תקלות בקריאת הכרטיס, פגיעה בפרטיות בשימוש ברב-קו וכרטיס מעבר התקף ל-60 דקות במקום 90 דקות. כמות התקלות הטכניות פחתה עם הסתגלות לשימוש בכרטיס, אך מתקבלות תלונות רבות על הפגיעה בפרטיות, כאשר הנושא אף הועלה בנייר עמדה לוועדת הכלכלה של הכנסת על ידי התנועה לזכויות דיגיטליות.
התרסקות המסוק בברובארי
ב-18 בינואר 2023 התרסק מסוק יורוקופטר EC225 סופר פומה ובו שר הפנים של אוקראינה דניס מונסטירסקי, סגנו יבהן ינין ומזכיר המדינה יורי לובקוביץ'  לתוך גן ילדים בברובארי, פרוור של הבירה קייב. בהתרסקות נהרגו ארבעה עשר בני אדם, כולל מונסטירסקי, ינין ולובקוביץ'. בין ההרוגים על הקרקע היה ילד, ו-25 אחרים נפצעו.
חקירה
המסוק התרסק בערפל. אין אינדיקציה שההתרסקות לא הייתה תאונה. גורמים רשמיים לא נתנו הסבר לסיבת ההתרסקות. שירות הביטחון האוקראיני הכריז כי הוא חוקר סיבות אפשריות להתרסקות, לרבות הפרה של כללי הטיסה, תקלה טכנית וחבלה במסוק.
יורי אינהאט, דובר חיל האוויר האוקראיני, הודיע שהתאונה תיחקר גם על ידי צוות ממלכתי מיוחד, שמצופה להחזיר תשובות כעבור מספר שבועות.
המקום האמיתי
המקום האמיתי הייתה רצועת שידור ותוכנית טלוויזיה לילדים ונוער ששודרה בשעות הצהריים המוקדמות בערוץ הילדים בשנים 2010–2012. התוכנית כללה קאסט מורחב של משתתפים שהשתנה בהמשך, ושודרו בה כ-700 פרקים. הרצועה שודרה בימים א'-ה', וכללה תוכניות זרות מדובבות, תוכניות מקור ואת "המקום האמיתי", אז תוכנית המרכז של ערוץ הילדים. ב"מקום האמיתי" שודרו פינות שונות בהשתתפות הקאסט, מערכונים על אירועי היום-יום והשבוע ופינה מרכזית קבועה בה שני מנחים של כל שידור התווכחו על נושא כלשהו, הצופים בבית הצביעו באתר האינטרנט של הערוץ מי צודק ומי לא ובסוף השידור המפסיד צריך היה למלא משימה כלשהי. התוכנית זכתה להצלחה רבה, והורחבה לתוכניות-בת בהמשך, אך ב-2012 ירדה מהמסך עם שידור תוכניתה האחרונה לאחר שיקולי ההפקה והערוץ, ובכך תם עידן השידורים החיים של הערוץ. בתקופת החופש הגדול שודרה תוכנית בת בשם חופש במקום האמיתי.
היסטוריה
התוכנית עלתה לראשונה ב-2010 כתוכנית מערכונים קצרה בהשתתפות מנחי הערוץ. בסוף 2010 שונה הפורמט עם פרישתם של רוב מנחי הערוץ והקאסט הורחב. התוכנית המחודשת זכתה להצלחה רבה. תוכניות בת כמו "המלאכיות של צ'ובה" ו"הסיפור האמיתי" עלו לצד הרצועה. עם פרישתה של עדי הימלבלוי מהערוץ ב-2010 ירדה תוכנית "המלאכיות של צ'ובה", והמקום האמיתי סיימה בהתאם את עונת השידור הראשונה שלה. לפני עליית העונה השנייה, פרש הצמד אודי ואביעד מהמקום האמיתי וכך הגיעו לסופם פינות רבות, ואיתם פרשה מהקאסט גם המנחה רז שפירא, ששיחקה את ירדן הבלוגרית ב"מקום האמיתי", ב"מלאכיות של צ'ובה" וב"סיפור האמיתי". את מקומם תפסו עודד פז ודנה פרידר, שנכנסו לדמויות חדשות. העונה השנייה עלתה בספטמבר 2010, וזכתה גם היא להצלחה, אך לא כמו ההצלחה המקורית של העונה שעברה. פינות חדשות ומצליחות נוספו ביניהן פינות ששיתפו את הקהל בבית.
ניק קראוזה
ניק קראוזה (באנגלית: Nick Krause; נולד ב-14 באפריל 1992) הוא שחקן אמריקאי, אשר ידוע בעיקר בשל הופעתו בתור הרלון בסרט "ארנב לבן".
ביוגרפיה
קראוזה נולד באוסטין, טקסס וגדל בעיר ג'ורג'טאון (אנ'), בנה של סוכנת הכישרונות ליז את'רטון. אחותו היא השחקנית קייט קראוזה. הוא למד ב-NYOS Charter School, וסיים מוקדם את לימודיו בתיכון ג'ורג'טאון (אנ') כדי להתחיל בצילומי סרט הקולנוע "היורשים" שביים ג'ורג' קלוני. צילומי הסרט התרחשו בהוואי.
קריירת משחק
קראוזה החל להתעניין במשחק בגיל עשר, כאשר השתתף בסדנת משחק ואלתור.
בשנת 2014 זכה קראוזה בפרס השחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט הקולנוע "ארנב לבן" על גילום הרלון בפסטיבל הסרטים קטלינה ובפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים בבוסטון. בהמשך שיחק קראוזה בסרטים רבים בהם "איך אוכלים תולעים מטוגנות" (2006) בתור נייג'ל, בסרט "אדם זקוף" (2007) בתור תודניק הצעיר, ובסרט "היורשים" (2011) בתור סיד.
בשנת 2010 קראוזה גילם את ברטו, שותפו לחדר של דרו בקולג', בסדרת הטלוויזיה "הורים במשרה מלאה".
בשנת 2012 שיחק קראוזה בסדרת הטלוויזיה "הוליווד הייטס" בתור אדם. לקראוזה היה גם תפקיד קטן בסרט הקולנוע "התבגרות" משנת 2014.
קראוזה כיכב בקליפ לסינגל, "Weekend" של להקת "Priory", לצד ביילי נובל.
חדקרן הוצאה לאור
חדקרן הוצאה לאור היא הוצאה לאור, שהוקמה בשנת 2011 על ידי אסף פרסיה וטליה חלמיש. ההוצאה מפרסמת ספרים מתחום המודעות העצמית, החינוך והאמנות. בין היתר פרסמה כותרים מאת אליזבת הייך, אומרם מיכאל איבנהוב, פטריציו פאולטי, לאמה אולה נידהל, גלן דומן, יצחק נבון, תרסה מאווילה וג'לאל א-דין רומי. עד ליוני 2020 ראו אור במסגרת ההוצאה 28 כותרים חדשים.
היסטוריה
השם "חדקרן" נבחר בשל הסמלית של החיה המיתית שבכוחה לטהר מקורות מים מזוהמים. קרנו של החד-קרן מאחדת את הניגודים, החייתי והרוחני, ומבטאת את היסוד האחדותי הקיים מעבר לכל הדברים.
בתחילת דרכה רכשה חדקרן את ארבעת הכותרים של הוצאה לאור שהקים מנחם מצא, וביניהם הספר "התקדשות" של אליזבת הייך.
בשנת 2011 ראה אור הספר "סוד הסודות" מאת עבד אל-קאדר אל-ג'ילאני כחלק מסדרת "נתיבים מיסטיים". סדרת "נתיבים מיסטיים" כוללת תרגום והוצאה לאור של שמונה כתבים מיסטיים מארבע הדתות הגדולות (יהדות, נצרות, אסלאם ובודהיזם). מטרת הסדרה היא לתת לקורא העברי נגישות לשורה של כתבים מיסטיים באופן בלתי אמצעי וללא פרשנות.
בשנת 2012 ראה אור הספר "שיר עירום" מאת ללה, בתרגומה של המשוררת הדס גלעד ובעריכתה של המשוררת טל ניצן. הספר הגיע במקור בשם "שירים עירומים" ותוך כדי מלאכת העריכה הוחלט על השם הנוכחי.
בשנת 2013 נחתם חוזה עם הוצאת פרוזבטה הצרפתית לפרסום כל ספריו של אומרם מיכאל איבנהוב בעברית. ספרו הראשון של איבנהוב שיצא בעברית במסגרת ההוצאה הוא "עוצמת המחשבה".
בשנת 2016 יצא לאור ספר המקור הראשון של ההוצאה: "ורטיגו - כוריאוגרפיה של אנשים וחלומות". את הספר כתב אוריה קדרי, והוא מסכם 25 שנות יצירה של להקת המחול ורטיגו.
בשנת 2018 שינתה ההוצאה לאור את שמה ל"חדקרן בית השראה".
ניר למפרט
ניר למפרט (נולד ב-10 במאי 1960 בתל אביב) הוא יו"ר מר תעשיות בע"מ (חברה ציבורית, נסחרת בבורסת תל אביב). הוא אלוף-משנה במילואים ומילא תפקידי פיקוד בכירים ביחידה 8200, כולל סגן מפקד היחידה. בעברו מנכ"ל ערוץ 10 ומנכ"ל ZAP GROUP (לשעבר דפי זהב) ומנכ"ל מר תעשיות.
פעילותו כאזרח
עם שחרורו מצה"ל מונה למפרט למשנה מנכ"ל YES. אחריותו העיקרית הייתה הובלת הצמיחה המשמעותית של החברה במספר הלקוחות. בשנת 2004 מונה לתפקיד מנכ"ל ערוץ 10, ובסוף 2005 מונה למנכ"ל קבוצת zap group (לשעבר דפי זהב). בתקופתו הוביל את המהפך של החברה מחברת מדריכים מודפסים לחברה דיגיטלית צומחת ורווחית. בינואר 2015, לאחר כ-9 שנים בתפקיד, מונה למנכ"ל החברה הציבורית מר תעשיות (קבוצת מר). כמנכ"ל קבוצת מר, הוביל מהלך של turn around, שבמסגרתו התמקדה החברה במספר מצומצם של מנועי צמיחה, תוך מהלך של התייעלות. בינואר 2022 מונה ליו"ר דירקטוריון מר תעשיות.
פעילות ציבורית והתנדבותית
למפרט פעיל בין השאר בהתנדבות כחבר מועצת המנהלים של ארגון "גישה לחיים", המסייע להתמודדות עם מחלות קשות וכחבר הנהלת הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה.
החל משנת 2006 מכהן למפרט כיו"ר עמותת בוגרי 8200. תקופתו כיו"ר התאפיינה בשינוי מהותי בצורה בה העמותה רואה את תפקידה: משמירה על מורשת בלבד, לתחומים נוספים, שינוי אשר גרם לעלייה משמעותית במספר החברים בעמותה – מכ-700 חברים דאז ללמעלה מ-20,000 חברים כיום. בעמותה פעילים מספר עשרות רבות של מתנדבים המסייעים בפעילות באופן סדיר.
בתקופתו כיו"ר, העמותה חרתה על דגלה את נושא הקישור בין בוגרי היחידה הכולל בין השאר כנס נטוורקינג שנתי עם אלפי משתתפים, סיוע בקישור בין בוגרי היחידה למטרות תעסוקה וכן מתן מלגות לימודים לבוגרים נזקקים. בנוסף, החל מינוף של יכולות העמותה לטובת הקהילה כגון: מגוון פעילויות האצת חברות הזנק לרבות אימפקט ומיזמים בהם אחד היזמים הוא ערבי ישראלי, פעילויות לשיפור רמת החינוך הטכנולוגי בדגש על אזורים בפריפריה החברתית והגאוגרפית של ישראל, ותוכניות להעצמה נשית. כל תוכניות העמותה לטובת הקהילה פתוחות לכלל הציבור הישראלי.
למפרט בעל תואר בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב. הוא נשוי ואב לילדה. מתגורר בתל אביב.
מכינה קדם צבאית גל
מכינת גל היא מכינה קדם צבאית שהוקמה בספטמבר 2008 מתוך אמונה כי על-מנת לקדם שוויון הזדמנויות באוכלוסייה, יש לפתח מנהיגות מקומית איתנה לכל הקבוצות החברתיות במדינת ישראל. המכינה הקרויה על שמו של אלוף-משנה (מיל') מיכאל גל. המכינה היא מכינה "כללית" שהוקמה ביוזמת "מרכז מעשה" ותנועת "אחריי!". כיום לוקחים חלק במכינה כ-120 חניכים.
המכינה עוסקת הן בלמידה חווייתית והן בעשייה חברתית ענפה, במקביל לתהליך התפתחות אישי וקבוצתי, תהליך המלווה בצוות הדרכה מקצועי. ייחודה של המכינה בכך שממוקמת בלב השכונות בערים עכו, חיפה וצור שלום שבביאליק ובמגוון אשר ממנו מגיעים החניכים. הקבוצות בנויות מצעירים מכלל גוני החברה הארץ ישראלית.
המכינה קרויה על שמו אלוף-משנה במילואים מיכאל גל, שהיה ממקימי מדרשת "שדה בוקר", מייסד פרויקט מקא"מ, מנכ"ל מנח"י ומנהל מכון מנדל למנהיגות.
קהל היעד העיקרי לפעילותה הוא צעירים (בני 18) בעלי פוטנציאל מנהיגות גבוה, תושבי הפריפריה החברתית-כלכלית, המגיעים מרחבי הארץ כולה, ממגוון רחב של יישובים, ערים, עיירות פיתוח, מושבים וקיבוצים. חזון המכינה מוגדר כ"חינוך לחברת מופת בעלת תרבות יהודית וזהות ישראלית שאנשיה בעלי רצון ויכולת לפעול ולשאת באחריות לכך."
החל משנת תשע"ג פועלת המכינה גם בעיר חיפה ומתשע"ו גם בעיר קריית ביאליק, ובסך הכל בארבעה מתחמים: שניים בעכו, אחד בחיפה ואחד בקריית ביאליק; השכונות בורלא, האשל, האורן וקורצ'אק בעכו, קריית אליעזר בחיפה, וצור שלום בקריית ביאליק.
רציונל
המכינה הקדם צבאית מיועדת לבני נוער בגיל שמונה עשרה, עם דגש גיוס מקרב תושבי הפריפריה החברתית והגאוגרפית. בוגרי תיכון הנרתמים לשנת עשייה משמעותית בחברה לפני שירותם הצבאי. המכינה מטפחת ומכשירה קבוצת בני-נוער העוסקת בפיתוח כישורי מנהיגות ומודעות חברתית, בהיסטוריה החברתית, בגאוגרפיה של ארץ ישראל, בלימודי התרבות היהודית, בפוליטיקה וממשל, פילוסופיה, פסיכולוגיה ובהכנה לשירות צבאי משמעותי, לתפקידי פיקוד וקצונה.
השיטה
המכינה הנה מרחב פעולה לעשייה למען החברה ולטיפוח מנהיגות. במכינה מתגבשים רצונות, שאיפות, זהות והכרה ביכולות. המכינה היא חוויה ייחודית ומהנה. במכינה נחשפים לנושאי תוכן מעניינים דרך שישה מעגלי פעילות עיקריים:
כמו כן פועלים החניכים בקבוצות/חוליות מיקוד על פי תחומים:
ארגון הבוגרים
החל מתשע"ד החל לפעול במתכונת איכותית ארגון הבוגרים של המכינה. הארגון הוקם ומנוהל על ידי הבוגרים עצמם, אשר מצאו בו פלטפורמה נכונה להמשך פעולתם בעולם הבוגרים והשפעתן על המשך חייהם והחברה הישראלית. כיום למכינה כ-400 בוגרים אשר בעברם שירות צבאי משמעותי בתפקידי פיקוד וקצונה.
מא לונג
מא לונג (בסינית: 马龙; נולד ב-20 באוקטובר 1988, באנשאן, ליאונינג, סין) הוא שחקן טניס שולחן סיני, האלוף האולימפי (ריו דה ז'ניירו 2016 ו טוקיו 2020) ביחידים, פעמיים ברציפות אלוף אולימפי קבוצתי (לונדון 2012 וריו דה ז'ניירו 2016), אלוף העולם 3 פעמים ברציפות (2017–2019) ביחידים, 7 פעמים ברציפות אלוף העולם בתחרות הקבוצתית (2006–2018) ופעמיים אלוף העולם בזוגות גברים (2011 ו-2019). הוא דורג במקום הראשון בעולם במשך 64 חודשים (מתוכם 34 חודשים רצופים), הוא השחקן הגבר שהחזיק בדרוג הזה הכי הרבה זמן בהיסטוריה של טניס השולחן. הוא קבע שיא של ניצחונות בחמישה טורנירים עולמיים של ITTF ברצף, לרבות רצף של 35 סטים. כרגע אלוף העולם בטניס שולחן, מא נחשב לשחקן טניס שולחן הגדול ביותר בכל הזמנים, כונה על ידי הפדרציה הבינלאומית לטניס שולחן הדיקטטור עקב השיאים להם הגיע.
אלעזר מגרמייזא
רבי אלעזר מגרמייזא (גם "גרמיזה", וגם "ורמייזא"; הכוונה לעיר וורמס) (ד'תתק"ך, 1160 – ד'תתק"ץ, 1230 בערך) היה מקובל ופוסק, מגדולי רבניהם של חסידי אשכנז ותלמידו של רבי יהודה החסיד. בעל ספר הרוקח (רקח בגימטריה - אלעזר), מבעלי התוספות ובעל כתבים קבליים רבים, שמרביתם נותרו בכתבי יד. היה רב ודיין בוורמס. קבע והשפיע על מנהגים שנוהגים עד ימינו בקרב יהדות אשכנז.
רבי אלעזר מגרמייזא כונה "הרוקח" על שם ספרו, וכן כונה בטעות "רבי אֱלִיעֶזֶר מגרמיזא" כינוי זה דבק בו, למרות הבירור המדעי של שמו. בעקבות טעות זו, נוספה טעות על טעות, והוא זוהה גם עם השם אליעזר הגדול.
קורות חייו
רבי אלעזר נולד בערך בשנת ד'תתקכ"ה במגנצא, לאביו ורבו רבי יהודה בן קלונימוס ממגנצא (המכונה הריב"ק), מגדולי החכמים שבדור. נדד בין מרכזי התורה שבגרמניה וצפון צרפת. למד תורה מאביו, ותורת הקבלה מבן משפחתו, רבי יהודה החסיד. נשא לאשה את נכדת ריב"ן (בת בתו). העמיד תלמידים רבים, שהמפורסם שבהם הוא רבי יצחק בן משה מווינה, מחבר ספר אור זרוע. היה חתום על תקנות קהילות שו"ם (שפיירא, וורמייזא ומגנצא). לגבי תאריך פטירתו נחלקו הרבה: 1232, 1234, ד'תתקצ"ח (1238) ויש המאחרים את פטירתו לאחר שנת ה'ב' (1242). מקום קבורתו בוורמס.
סבל סבל רב בפרעות, שבעקבותיהן עבר ממגנצא לוורמס ושם נעשה לרב. בכ"ב בכסלו ד'תתקנ"ז (סוף 1196), בזמן שעסק - על פי תיאורו האירוני במקצת - בפסוק "וישב יעקב לבטח", פרצו שני רוצחים לביתו, פצעו אותו ואת בנו פצעים קשים ורצחו את אשתו דולצא, את בתו הגדולה בלט בת ה-13 ואת בתו הקטנה חנה בת השש. בזכרונותיו מתאר רבי אלעזר כיצד הרגו לעיניו את בני משפחתו:
, הוא מעיד על עצמו.
אף על פי כן בסוף הקינה הוא מצדיק עליו את הדין:
וכן כתב:
לפי חוקרים ייתכן שחלק זה של הקינה נוסף מאוחר יותר, או שהועתק עם שגיאה, מכיוון שהוא מקונן על בניו שמתו, אף על פי שבתחילת הקינה מעיד שאשתו טיפלה בבן יחיד, ושבן זה שרד יחד איתו (והוא מתפלל לשלומו) לאחר שבוע נתפס הרוצח - אחד התוקפים, הועמד לדין, והוצא להורג. בעקבות הפרעות החליט לחבר את ספרו "רקח", וללמד תורה לתלמידים דרך הכתב, כיוון שהדרך הרגילה ללימוד פנים אל פנים לא הייתה בת יישום בזמנו.
רבי אלעזר, שלא כמו רבי יהודה החסיד, לא הקפיד לכתוב את חיבוריו בעילום שם, אך צירף תמיד לשמו את הכינוי "הקטן", והיה הראשון שעשה כן.
רבי דוד גנז קבע את פטירת רבי אלעזר לשנת ד'תתקצ"ח (1138), ובעקבותיו הלכו רבים מהחוקרים ומכותבי סדר הדורות. אולם, אפרים אלימלך אורבך הראה כי יש להקדים את פטירתו בכמה שנים, משום שבספר "ערוגת הבשם" לרבי אברהם בן עזריאל, שנכתב בערך בד'תתקצ"ד (1234), וכן באגרת הרמב"ן "טרם אענה אני שוגג", שנכתבה בערך בשנת ד'תתקצ"ב, מוזכר רבי אלעזר בציון 'ז"ל'. מאידך גיסא, בשנת ד'תתקפ"ד חתם רבי אלעזר על תקנות שו"ם במגנצא, כך שיש לקבוע את פטירתו בין השנים הללו. הוא נקבר בוורמייזא, בבית הקברות העתיק.
ספר הרוקח
ספרו העיקרי הוא 'ספר רוקח', שביסודו הוא ספר הלכתי הכולל פסקי הלכות ומנהגים וטעמיהם על פי מסורתם של בעלי התוספות. ספר זה מכיל פלפולים בצירוף מסקנות הלכתיות בתמציתיות, ויש בו קטעי מוסר וגימטריאות רבות.
רבי אלעזר הטעים את שנאמר בפרקי אבות ש"אינך יודע מתן שכרן של מצוות", משום שהתשלום הוא לפי היצר. מצווה שקשה לעשותה מתגמלת יותר "ממאה מצוות שאין יצרו מתקיפו". על כן בעתיד לבוא אין גמול שכר על המצוות, שכן יצר הרע לא יפעל אז.
ב"ספר רוקח" מופיע שוב ושוב המוטיב של קידוש השם, והקל וחומר הנגזר ממנו: אם אדם יודע שהיה עליו לוותר על חייו למען אמונתו, כלום אין הוא יכול להתאפק בעבירות קלות?
ספר הלכה נוסף של רבי אלעזר הוא "ל״ו שערים" בדיני שחיטה וטרפות (עוד על ייחוסו של הספר ראו בהערה).
עבודת ה' בשמחה
יש בכתביו של רבי אלעזר מימרות שבהן הוא מהלל את עבודת השם בשמחה, (הדבר מופיע כבר בתורה ומובא בכתבי הארי הדרשה לפסוק "תַּחַת אֲשֶׁר לֹא עָבַדְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ בְּשִׂמְחָה וּבְטוּב לֵבָב") האידיאל שלו הוא אהבה מוחלטת לאלוהים, שנותנת אושר עוד בעולם הזה: .
תורת התשובה
בכתבי התשובה שלו הוא מתייחס רבות לחטאי תאוות אישה, ומונה בעקבות ספר חסידים בין סוגי התשובה את "תשובת הבאה", כלומר סוג תשובה שבו אדם מביא עצמו לזירת החטא ולנסיבותיו, אך הפעם מצליח מתאפק. מנגד, הוא מונה גם סוגי תשובה אחרים ואף הפוכים, של התרחקות מנסיבות החטא ושל סיגופים חמורים, עד "צער קשה כמיתה" כהענשה עצמית על עבירה שדינה בתורה מוות (למשל ישיבה בינות לדבורים ונמלים או טבילה בשלג בחורף).
במיוחד התפרסמה "תשובת המשקל", שהוא מציע, כלומר אומדן של צער השקול להנאה שהופקה מהחטא, וסיגופים אם תפיק את הצער הזה.
לפי אחת הפרשנויות, שיוסף דן הוא מייצגה הבולט, "תשובת הבאה" היא המעולה ביותר במשנתם של חסידי אשכנז, אולם היא חרב פיפיות ועלולה לגרום לעושה אותה לשוב וליפול בחטא. לכן היא נועדה רק ליחידי סגולה.
הגותו הקבלית
רבי אלעזר חיבר חיבורים רבים בתורת הסוד. חלקם נותר בכתב יד, ורבים מהם נדפסו. תורת הסוד שלו מאופיינת בשילוב רב של גימטריאות. ספרים אלו מיוחסים לו, ואין אחד מהם שידוע עליו ללא ספק שהוא אכן מחברו. רבי צבי אלימלך מדינוב בספרו בני יששכר על חודש כסליו מרבה להדגיש שכל דברי הרוקח נאמרו מפי אליהו הנביא.
מנהגים והלכות
מספר תקנות והנהגות נתפרסמו בשמו, ונוהגות כיום בחלק מקהילות ישראל:
חיבורים נוספים
להלן חיבורים נוספים המיוחסים אל הרוקח, המלוקטים מדבריו, או הכוללים חלק ניכר מדבריו: בהקדמתו לספר השם, הוא מתאר טקס הכנה שיש לבצע לפני לימוד שמות ה':
בין שיטותיו הקבליות - מניית מספרן של מילים ואותיות מסוימות בכתבי הקודש (על כך כותב יוסף דן: "אין ספק שהמקרא כולו - על מניין אותיותיו - היה זכור להם לפרטי פרטיו") ושימוש בצופן אתב"ש.
רעיונו המרכזי בתורת הסוד הוא קיומו של "כבוד", גורם אמצעי המואצל מאלוהים ואינו נברא, ושלו ניתן לייחס את ההגשמה במקרא. רעיון זה, שמקורו בכתבי רס"ג, כבר פותח ושוכלל במשנת רבו, רבי יהודה החסיד, ואילו רבי אלעזר דווקא מאופק וזהיר לגביו, ואולי לא חפץ שייעשה שימוש בתורתו בידי מאמיני הגשמת האלוהים.
מצאצאיו
בין צאצאיו נמנה רבי אלעזר רוקח, מחבר הספר "מעשה רוקח", ראש משפחת רוקח המורחבת.
כמו כן הרב אפרים זלמן מרגליות חוקר הגנאלוגיה וכתבי היד, היה אף הוא מצאצאי הרוקח, וקרובו של "המעשה רוקח" שחי דור אחד לפניו. הרב מרגליות שימש כ"עוגן" ברשימות היוחסין, ומשום כך, רבות ממשפחות הרבנים המיוחסות של מרכז ומזרח אירופה מכריזות על עצמן כצאצאיו של הרוקח.
דיאטת אטקינס
דיאטת אטקינס, היא דיאטת הרזיה ואורח חיים תזונתי שפותחה על ידי ד"ר רוברט סי. אטקינס ומבוססת על תזונה דלת פחמימות.
ד"א אטקינס, שהיה קרדיולוג מומחה, היה הראשון לזהות מנגנון ירידה במשקל בזכות אכילת מזון עשיר בחלבונים ובשומן. לטענתו, הפחתת פחמימות בתזונה יכולה לשפר גם מדדי בריאות, כגון יתר לחץ דם, ובאופן כללי לשפר מצבים הקשורים לתיסמונת מטבולית.
הנחת היסוד שהנחתה את ד"ר אטקינס היא הטענה שלאורך רוב התפתחות האדם הוא ניזון מכמות קטנה יחסית של פחמימות, ואלו הפכו למרכיב העיקרי בתפריט רק לאחר הופעת החקלאות. לפיכך, גוף האדם לא מותאם לצריכת פחמימות בכמות שבה הן נצרכות כיום.
תזונה לפי דיאטת אטקינס
המאכלים המותרים בסוג דיאטה זו (כמעט ללא הגבלה), הם בשרים לסוגיהם, דגים, גבינות וביצים. לעומתם לחמים, פסטות, תפוחי אדמה, בטטות ואלכוהול אסורים בשלב הראשון של הדיאטה ולאחר מכן מותרים בכמות קטנה.
אנשים המקפידים על כללי דיאטת אטקינס, נמנעים במהלך השבועיים הראשונים לדיאטה מאכילת פחמימות ואף ממאכלים המשלבים חלבונים עם פחמימות, כגון קטניות. הם מרבים בשתיית מים.
תוספי מזון כגון מינרלים, מולטי-ויטמינים וחומצות שומן מומלצים במהלך הדיאטה.
מחקר שנערך ב-New England Journal of Medicine לאורך שנה, במאי 2003, בו נבדקו 63 אנשים עם בעיית משקל, שחולקו באופן אקראי בין דיאטת אטקינס לדיאטה "קלאסית", עתירת פחמימות ודלת שומנים, מצא שדיאטת אטקינס יעילה יותר. מהמחקר עולה כי לאחר שישה חודשים, המטופלים בדיאטת אטקינס איבדו כפול ממשקלם לעומת המטופלים בדיאטה רגילה (7 אחוזים מהמשקל לעומת 3.2 אחוזים בדיאטה הקלאסית). לאחר שישה חודשים נוספים ההבדל בין הדיאטות כבר לא היה משמעותי, אך מטופלי דיאטת אטקינס הציגו רמות גבוהות יותר של HDL יחסית למטופלי הדיאטה הקלאסית.
מחקר שהתפרסם בשנת 2008 ב"ניו-אינגלנד ג'ורנל אוף מדיסין", ונערך בישראל (על עובדי הכור בדימונה) הוכיח שוב כי דיאטה זו יעילה ביותר, הן בירידה במשקל והן בשליטה על רמות שומנים בדם. במחקר זה, דיאטת אטקינס הייתה שוות ערך לדיאטה ים תיכונית (עשירה בירקות, פירות, דגנים, דגים ושמן זית) ושתיהן טובות יותר מהדיאטה הקלאסית דלת הקלוריות.
עם זאת, על פי התזונאית דנה וויילר, "המחקרים נעשו במשך שנה בלבד, ותוצאותיהם אינן מלמדות על ההשפעות של הדיאטה לטווח הארוך. יותר מזה: המחקרים נערכו במסגרת מכון אטקינס. מעולם לא נערך מחקר בלתי תלוי, שבדק בצורה אובייקטיבית את השפעות הדיאטה".
ביקורת
מרבית הממסד הרפואי מתנגד לדיאטת אטקינס, וטוען כי היא טומנת בחובה סכנות רבות. האגודה הרפואית האמריקנית כינתה אותה "טירוף תזונתי מסוכן". גם ארגון הבריאות העולמי לא המליץ עליה.
הסכנה העיקרית בדיאטת אטקינס נבעה מכך שהגוף נאלץ לפרק כמויות גדולות של חלבונים, שתוצריהם הגיעו אל הכבד ואל הכליות. אנשים שחיו במשך שנים עם נטייה "רדומה" למחלות כליות, פיתחו מחלות מסוג זה בעקבות הדיאטה.
סכנה נוספת עשויה להיות לחולי הלב. אגודת הקרדיולוגים האמריקנית פרסמה בזמנו הודעה חריפה, לפיה אטקינס "מבלבל את הציבור האמריקני". לדעתם, הדיאטה שלו גורמת לירידה במשקל לטווח קצר – אבל עלולה לגרום נזקים בטווח הארוך.
יש הטוענים כי הדיאטה מסכנת גם את מערכת העצבים. הסכנה טמונה בכך שהפחמימות מעלות את רמת ההורמון סרוטונין בדם, שלו יש קשר חזק למצב-הרוח. היעדר הפחמימות בדיאטה פגע במצב רוחם של האנשים שהשתמשו בה, והיו אנשים שנכנסו לדיכאון והתקשו לתפקד בגלל הדיאטה.
המתנגדים טוענים שבגלל שדיאטת אטקינס היא משטר תזונתי קפדני במיוחד, יכולות להיות לה השלכות קיצוניות על הבריאות, כולל אי-ספיקת כליות, אבנים בכיס המרה ומחלות לב. נטען גם שעודף השומנים במחזור הדם עלול לגרום במקרים קיצוניים למוות.
על-פי ד"ר רוברט אטקינס עצמו, הדיאטה יעילה כי השומנים אינם הגורם למגפת ההשמנה העולמית, אלא הפחמימות. אולם על פי הממסד הרפואי, דיאטת אטקינס מנוגדת לכל כללי האכילה הנכונה והמלצות התזונה המקובלות, שגורסות דיאטה דלה בשומנים - לא יותר מ-30 אחוז מצריכת הקלוריות היומית - ועתירת פחמימות מורכבות. כתוצאה מכך, הדיאטה נפסלה על ידי גופי בריאות כמו האגודה הרפואית האמריקאית.
דייוויד פרייס (כדורגלן)
דייוויד ג'יימס פרייס (אנגלית: David James Price; נולד ב-23 ביוני 1955 בקטרהאם שבסארי) הוא כדורגלן עבר אנגלי.
פרייס החל את הקריירה שלו בארסנל, לאחר שהתבלט בתפקיד הקשר כששיחק בבית הספר (הוא היה קפטן נבחרת בתי הספר של אנגליה). בתחילת דרכו בארסנל הוא שיחק בקבוצת הנוער ובקבוצת המילואים, וזכה בגביע ה-FA לנוער ב-1971. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הראשונה במשחק מול לידס יונייטד ב-9 במאי 1973, אך גם לאחר מכן המשיך לשחק בקבוצות הנוער והמילואים.
בעונת 1977/1978, לאחר ששיחק בפיטרבורו יונייטד בין ינואר למרץ 1975 כשחקן מושאל, הוא זכה למקום קבוע בהרכב של ארסנל עם 51 משחקים (בארבע השנים שלפני כן הוא השתתף ב-13 משחקים בסך הכל). בתקופה זו זכה המועדון להצלחה בגביע ה-FA, והעפיל לשלושה משחקי גמר ברציפות בין 1978 ל-1980. פרייס היה זה שמסר את הכדור לבריאן טלבוט שהבקיע את השער הראשון בגמר של 1979, שהיה היחיד מבין השלושה שהסתיים בניצחון ארסנל. פרייס השתתף גם בהפסד של ארסנל לוולנסיה בגמר גביע המחזיקות ב-1980.
בתחילת עונת 1980/1981 הוא איבד את מקומו בהרכב לג'ון הולינס הוותיק, ובמרץ 1981 הועבר לקריסטל פאלאס תמורת פיטר ניקולאס. בסך הכל הוא השתתף ב-176 משחקים במדי ארסנל, והבקיע בהם 19 שערים.
בזמן ששיחק בפאלאס הוא סבל מפציעה שהגבילה במידה רבה את יכולת המשחק שלו, והשתתף ב-27 משחקים בשתי עונות. לאחר שעזב את פאלאס הוא שיחק בלייטון אוריינט במשך כחצי שנה (פברואר עד אוגוסט 1983), ולאחר מכן בווילדסטון ווסט ויקהאם.
לאחר פרישתו עבד כנהג מונית באזור רובע קרוידון שבלונדון.
יישום רשת
יישום רשת (קרוי לפעמים גם "אפליקצית אינטרנט") (באנגלית: Web application) הוא יישום הבנוי במודל שרת–לקוח ונגיש דרך רשת מחשבים, כגון רשת האינטרנט או אינטראנט. לרוב, יישומי רשת משתמשים בדפדפן כתוכנת לקוח, והם מורכבים מדפי אינטרנט דינמיים המסתמכים על תוכנה שמורצת הן בצד השרת והן בצד הלקוח. בדרך כלל, בצד השרת מתבצע מרבית עיבוד הנתונים ויצירה דינמית של התוכן שנשלח להצגה בצד הלקוח (הדפדפן). בצד הלקוח, הדפדפן מפרש ומריץ את קוד ה־CSS, HTML ו־JavaScript שהתקבל מהשרת, מציג את התוכן, ושולח את הקלט מהמשתמש חזרה לעיבוד ואחסון על השרת.
אזור ישיב
באסטרונומיה, אזור יָשיב (באנגלית: circumstellar habitable zone (CHZ), או פשוט habitable zone) הוא אזור בחלל שמתקיימים בו תנאים מתאימים לקיום חיים, היינו, שלגרמי שמיים הנמצאים באזור זה יש על פני שטחם טמפרטורות מתאימות להימצאות מים במצב נוזל, בדומה לתנאים המאפשרים חיים בכדור הארץ. אזור ישיב יכול להתקיים במערכת כוכבי לכת או בגלקסיה. כוכבי לכת וירחים באזורים אלו הם המועמדים המבטיחים ביותר להיות ישיבים וכשירים לקיים חיים חוץ ארציים הדומים לחיים בכדור הארץ. במערכת השמש האזור הישיב נחשב בתחום שמרחקו בין 0.38 ועד כ-3.0 יחידות אסטרונומיות. אזור ישיב מכונה לעיתים אזור זהבה (באנגלית: Goldilocks zone; על פי סיפור זהבה ושלושת הדובים: "לא חם מדי ולא קר מדי"), כינוי שטבע ג'יימס לאבלוק, מציע השערת גאיה. שם נוסף בשימוש הוא "חגורה ירוקה".
יישום רשת
יישומי רשת הפכו לפופולריים בזכות התפוצה הגדולה של דפדפני רשת, ובזכות הנוחות בשימוש בדפדפן כתוכנת לקוח (לעיתים מכונה גם "לקוח דל"). האפשרות לעדכן ולתחזק יישומי רשת מבלי הצורך להפיץ ולהתקין תוכנה על גבי אלפי מחשבי לקוח פוטנציאליים, היא סיבת המפתח לפופולריות של יישומי רשת, כמו גם העובדה שמטבעם הם נתמכים על גבי פלטפורמות שונות. דוגמאות ליישומי רשת נפוצים: דואר מבוסס רשת, אתרי קניות באינטרנט, מכירות פומביות אונליין, אתרי ויקי, ועוד.
אזור ישיב
אזור ישיב במערכת פלנטרית
כדי שיתאפשרו חיים בכוכב לכת הנמצא במערכת פלנטרית, כוכב הלכת צריך להימצא בתחום האזור הישיב. האזור הישיב הוא מעטפת תאורטית סביב כוכבים שבכוכבי הלכת הנמצאים בתחומה יש על פני השטח טמפרטורות מתאימות להימצאות מים במצב נוזל. מים נוזליים חיוניים לחיים הודות לתפקידם כממס החיוני לתגובות ביוכימיות. ב-1959 הפיזיקאים פיליפ מוריסון וג'וזפה קוקוני תיארו את האזור הישיב במאמר שנכתב בעבור SETI. ב-1961 פרנק דרייק השתמש ברעיון במסגרת נוסחת דרייק.
יישום רשת
היסטוריה
במודלים מוקדמים יותר של יישומים הפועלים במתכונת שרת–לקוח, היישום היה מחולק לרכיב שרץ על גבי השרת ורכיב המותקן מקומית על גבי כל מחשב לקוח. במילים אחרות, ליישום הייתה תוכנת לקוח משלה אשר שימשה כממשק המשתמש שלה, וצריך היה להתקין אותה בנפרד על גבי המחשב האישי של כל משתמש. שדרוג הקוד בצד השרת בדרך כלל הצריך גם שדרוג של התוכנה בצד הלקוח, אשר היה מותקן על גבי תחנות העבודה של כל המשתמשים. אופן פעולה כזה העלה את עלויות התמיכה הטכנית, והוריד את הפרודוקטיביות.
אזור ישיב
אזור ישיב במערכת פלנטרית
המרחק מהכוכב שבו מתקיים אזור ישיב ניתן לחישוב על פי גודל הכוכב והארה שלו. מרחק מקורב של "מרכז" האזור הישיב של כוכב ניתן להעריך באמצעות המשוואה:
יישום רשת
היסטוריה
לעומת זאת, יישומי רשת משתמשים במסמכים הנכתבים בפורמט סטנדרטי, בשפות כגון HTML ו־JavaScript, אשר נתמכות על ידי מרבית הדפדפנים. ניתן להסתכל על יישומי רשת כעל גרסה מיוחדת של תוכנה הפועלת במודל שרת–לקוח, שבה תוכנת הלקוח מוּרדת למחשב הלקוח בזמן הביקור בדף האינטרנט הרלוונטי, תוך שימוש בפרוצדורות סטנדרטיות כמו בקשות HTTP. עדכון תוכנת הלקוח יכול להתבצע בכל ביקור מחדש בדף האינטרנט. בזמן התחברות, הדפדפן מפרש ומציג את הדפים ומשמש כלקוח האוניברסלי עבור יישום הרשת.
חוויית משתמש
באמצעות טכנולוגיות כמו Java, JavaScript, DHTML, Flash, Silverlight וטכנולוגיות אחרות, ניתן לקבל שירותים כגון ציור על גבי המסך, השמעת צלילים, גישה למקלדת ולעכבר, תמיכה בפעולות "גרור ושחרר", ועוד. מפתחי web משתמשים לעיתים קרובות בפונקציונליות של סקריפטים לצד הלקוח, במטרה ליצור חוויה אינטראקטיבית שאינה דורשת טעינה מחדש של הדף. בשנים האחרונות פותחו טכנולוגיות חדשות לצורך תיאום בין הסקריפטים בצד הלקוח לבין טכנולוגיות צד־שרת כמו PHP. טכניקה לפיתוח web בשם Ajax, אשר משתמשת בשילוב של כמה טכנולוגיות שונות, היא דוגמה לטכנולוגיה אשר משמשת ליצירת חוויית משתמש אינטראקטיבית יותר.
אזור ישיב
אזור ישיב במערכת פלנטרית
כאשר:
יישום רשת
מבנה
בדרך כלל יישומי רשת מחולקים ליחידות לוגיות הנקראות "שכבות" (באנגלית: tiers), וכל שכבה מתמחה בתפקיד אחר. להבדיל מיישומים מסורתיים המורכבים רק משכבה אחת אשר רצה על גבי מחשב הלקוח, יישומי רשת מובילים מטבעם לעבודה במודל של ארכיטקטורה רב-שכבתית. אף על פי שקיימות אפשרויות שונות רבות, המבנה הנפוץ ביותר לעיצוב יישומי רשת הוא מבנה שלוש השכבות. בצורתו הנפוצה ביותר, מבנה שלוש השכבות מורכב מהשכבות הבאות: שכבת הצגה (presentation), שכבת הלוגיקה העסקית (business logic), ושכבת אחסון הנתונים (data storage).
הדפדפן נמצא בשכבה הראשונה והוא משמש להצגת התוכן למשתמש. בשכבה האמצעית (נקראת גם שכבת הלוגיקה העסקית או "שכבת היישום") נמצא שרת HTTP שעובד בתיאום עם מנוע ליצירת דפי אינטרנט דינמיים. לרוב, יצירת הדפים מתבצעת על ידי אחת מהטכנולוגיות הבאות: ASP, ASP.NET, CGI, ColdFusion, JSP, PHP, Perl, Python, Ruby on Rails. בשכבה השלישית נמצא בסיס נתונים המשמש לקבלה ואחסון של נתונים. סדר הפעולות הכללי הוא: הדפדפן שולח בקשות לשרת שמהווה את שכבת הלוגיקה העסקית, והוא משרת אותן באמצעות תשאול ועדכון של בסיס הנתונים, ולבסוף יוצר ושולח את התוכן חזרה להצגה בדפדפן.
אזור ישיב
אזור ישיב במערכת פלנטרית
כך לדוגמה לכוכב המקרין 25% מהאור של השמש יהיה מרכז האזור הישיב במרחק של כ-0.50 יחידות אסטרנומיות, ומרחק מרכז האזור הישיב מכוכב המאיר פי שניים מהשמש יהיה כ-1.4 יחידות אסטרונומיות. הערכה זו היא תוצאה של חוק ריבועי הפוך (Inverse-square law) בנוגע לעוצמת האור. "מרכז" האזור הישיב מוגדר כמרחק שבו צריכה להימצא אקזופלנטה מהכוכב שלה כדי שיתקיימו בה תנאי טמפרטורה הדומים לאלו שבכדור הארץ, וזאת בהנחה בין היתר שיש באקסופלנטה זו אטמוספירה דומה בגודלה ובהרכבה לזו שבכדור הארץ.