cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
עברנו את פרעה
האלבום מורכב מארבעה שירים אשר הוקלטו במהלך השנים 1989–1990. כל שיר הוקלט באולפן אחר, ועל ידי מפיקים מוזיקליים שונים. בתקליט נכלל השיר "אולה בבו", שהיה אחד משיריו המוקדמים אולם עד לתקליט זה לא נכנס לאלבומיו של אריאל. בתקליט משתתפים דורי בן זאב ודפנה ארמוני כזמרים אורחים.
שיר הנושא ("עברנו את פרעה, נעבור גם את זה") נחשב לאחד מלהיטיו של אריאל. כל אחד מהבתים בשיר המספר על קשייו של כותב השיר מסתיים במשפט "עברנו את פרעה, נעבור גם את זה". השיר נתפס כשיר נחמה ובתקופת מלחמת המפרץ, זמן קצר לאחר צאת השיר, הושמע רבות. בתקופת מגפת הקורונה, 30 שנים מאוחר יותר, זכה השיר לעדנה מחודשת.
כאשר הסבה חברת התקליטים אן אם סי את האלבומים של אריאל מתקליט לתקליטור היא כללה את השירים באלבומיו הראשונים, כאשר על עטיפתו האחורית של האלבום מופיע הכיתוב "שיר אורח" בצמוד לשם השיר. כל השירים כלולים באוסף הכפול משירי אריאל, "המיטב", שיצא ב-2004.
מקור שם האלבום
לדברי שירז, בתו של מאיר אריאל, אביה אמר לה ששמע את המשפט מאחד הסוחרים בשוק הכרמל.
רוביק רוזנטל טוען כי האמרה נשענת על בדיחה שבה מתלונן יהודי על כך שהמשיח עומד להגיע, והוא ייאלץ לעזוב את השפע הגלותי ולנדוד לישראל. "לא נורא," אומרת אשתו, "עברנו את פרעה, נעבור גם את המשיח".
סברה נוספת היא שהשורה מושפעת מהשיר "אנחנו נעבור", שכתב יחיאל מוהר בתקופת ההמתנה שלפני מלחמת ששת הימים:. מאיר אריאל ששירת אז בחטיבה 55 של מוטה גור, שמע את שירו של יחיאל מוהר שהגיע לחזק את ידיהם של הלוחמים, ולימים כתב את השיר "עברנו את פרעה".
קרחון קריין
קרחון קְרֵיִין (באנגלית: Crane Glacier) הוא קרחון בחוף המזרחי של חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם, שבאנטארקטיקה.
הקרחון הוא קרחון צר, שאורכו 50 קילומטרים. הקרחון זורם לכיוון מזרח - צפון-מזרח לאורך הצד הצפון מערבי של הרי אריסטוטל.
הקרחון נשפך אל פיורד ספיליין, דרומית לפסגת דבטאקי; הפיורד הוא חלק ממפרצון אקזאספריישן.
לקרחון קריין שלושה קרחונים יובליים:
גילוי ומיפוי הקרחון
הקרחון התגלה מהאוויר על ידי סר יוברט וילקינס, אשר צילם מהאוויר את הקרחון בטיסתו מעל האזור בשנת 1928.
וילקינס סבר כי מדובר בערוץ החותך את חצי האי האנטארקטי ממזרח - למערב.
הקרחון נחקר ונסקר בשנת 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם, אשר גילתה כי לא מדובר בערוץ החותך את חצי האי; אנשי המשלחת סברו כי מדובר במפרצון.
השוואה של תצלומי האוויר של וילקינס, לתצלומי אוויר שצולמו בשנת 1947 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד, כי "קרחון קריין" הוא בעצם "ערוץ קריין" או "מפרצון קריין" שנסקר על ידי המשלחת הבריטית (אף שקרחון מצוי 120 קילומטרים צפונית-מזרחית למיקום הערוץ שמופה על ידי וילקינס).
מקור השם
וילקינס קרא לקרחון בשם "ערוץ קריין" ("Crane Channel") על שמו של סי. קי. קריין (C.K. Crane) מלוס אנג'לס שבארצות הברית.
בעקבות ממצאי סקר שטחי חסות איי פוקלנד - שונה השם לשם הנוכחי.
השפעת התמוטטות מדף הקרח לארסן B
בעקבות התמוטטות מדף הקרח לארסן B בשנת 2002 גברה מהירותו של הקרחון (שכן לא היה מדף קרח החוסם את שפך הקרחון אל הים).
לקריאה נוספת
• Rignot, E.; Casassa, G.; Gogineni, P.; Krabill, W.; Rivera, A.; Thomas, R. (2004), Accelerated ice discharge from the Antarctic Peninsula following the collapse of Larsen B ice shelf, Geophysical Research Letters. 31 (18): L18401. Bibcode:2004GeoRL..3118401R. doi:10.1029/2004GL020697
• T. A. Scambos, J. A. Bohlander, C. A. Shuman, and P. Skvarca, Glacier acceleration and thinning after ice shelf collapse in the Larsen B embayment, Antarctica, GEOPHYSICAL RESEARCH LETTERS, VOL. 31, L18402, doi:10.1029/2004GL020670, 2004
• J. Wuite, H. Rott, M. Hetzenecker, D. Floricioiu, J. De Rydt, G. H. Gudmundsson, T. Nagler, and M. Kern, Evolution of surface velocities and ice discharge of Larsen B outlet glaciers from 1995 to 2013, The Cryosphere, 9, 957–969, 2015 www.the-cryosphere.net/9/957/2015/ doi:10.5194/tc-9-957-2015
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°, P 332
למפוניים
למפוניים (שם מדעי: Lamponidae) היא משפחה של עכבישים בני הקבוצה ארנומורפיה, החיים באוסטרליה והאיים סביבה וכמה מינים חיים גם בגינאה החדשה, ניו זילנד וקלדוניה החדשה. המשפחה תוארה ב-1893 בידי החוקר הצרפתי אז'ן סימון והיא כוללת מעל 200 מינים.
עכבישים אלה מכונים "עכבישים לבני זנב", עקב הקצה האחורי הלבן שלהם ורובם קטנים מאוד. עכבישים אלה נמצאים במרבית חלקי אוסטרליה, ורבים חיים בסמוך ליישובים אנושיים ובבתים. אף על פי שהם קטנים חלקם די ארסיים (בעיקר בני הסוג Lampona) ונשיכתם יכולה לגרום להרס רקמות, מוגלות וצלקות וכן לבחילות והקאות אך לא למוות.
עכבישים אלה ניזונים בעיקר מעכבישים אחרים שהם תופסים בלסתותיהם. הם אינם בונים רשתות אלא מסתווים לטרף בין פסולת עלים ומחבואים דומים.
עמנואל חי ריקי
רבי רפאל עמנואל חי ריקי (Ricchi; ט"ו בתמוז ה'תמ"ז, 26 ביוני 1687, פרארה – א' באדר ה'תק"ג, 25 בפברואר 1743) היה רב פרשן המשנה, מקובל ופייטן איטלקי. נודע בעיקר על שם חיבורו משנת חסידים ששימש רבים כחיבור יסוד רב-השפעה המאפשר היכרות שיטתית עם קבלת האר"י.
חייו
נולד לאברהם ומרים, ובעודו תינוק עברה משפחתו לרוויגו, עיר מולדת אמו. בגיל שש התייתם מאביו, ודודו אחי אמו הרב ידידיה רבינו פרנס את המשפחה וגידל את הילדים. כשהיה בן 19 נפטר דודו, ומאז, כדי להתפרנס, החל לנדוד על מנת לשמש כמלמד.
בנדודיו עבר בגוריציה ובפירנצה ושם נשא את אשתו מרים. הסיבה שהוכרח לעזוב את גוריציה היא כי הקהילה הספרדית לא יכלה לסבול את דעתו שאשכנזים לא צריכים להניח תפילין בימי חול המועד גם אם הם לא נמצאים בקהילה ספרדית. משם עבר לוונציה, גם שם התפרנס כמלמד עד שחלה ותלמידיו התפזרו. אחר כך נקרא לטריאסט לשמש שם כמלמד. בתור מורה, כדי להמחיש לתלמידים את סיפור המקרא על מלאכת המשכן וכליו הוא יצר דגם מקרטון של המשכן וכליו. בעקבות זאת הוא כתב את ספרו "מעשה חשב" לבאר את מלאכת המשכן בסגנון של משניות עם פירוש.
כשהיה בן שלושים עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת, בה למד את חכמת הקבלה ועסק בכתבי האר"י. בצפת ערך מחדש את חיבורו הקצר שהיה באמתחתו בשם "דקדוקי עניות" וקרא לו "הון עשיר". לאחר כשנתיים עזב את צפת עקב מגפה שפרצה בגליל העליון ויצא לחוץ לארץ. על הספינה בה נסע התנפלו שודדים ושבו אותו עם משפחתו. לאחר ארבעים יום נפדה ובא לאיטליה, לעיר ליוורנו. בתקופה זו חיבר את חיבורו העיקרי "משנת חסידים". משם נתבקש לכהן כרב בפירנצה. לאחר ארבע שנים חזר לליוורנו כדי לעסוק בהדפסת ספריו. לאחר מכן יצא למכור את ספריו בערים המרכזיות באותה תקופה: איזמיר, סלוניקי, קושטא, אמסטרדם ולונדון.
באחרית ימיו החליט לחזור לארץ ישראל, בדרך התעכב כשנתיים בארם צובא, שם סחר בסחורות ששלחו לו מליוורנו. לאחר שצבר די בשביל פרנסתו, עלה לארץ ישראל והשתכן בירושלים.
סוף ימיו
הרב עמנואל רצה לייסד ישיבה בירושלים, ולצורך זה יצא לחוץ לארץ כדי לגייס תרומות וגם כדי להדפיס את שאר ספריו שלא נדפסו. לאחר כשנתיים של נדודים חזר לארץ ישראל ובדרך פגעו בו שודדים ורצחוהו נפש בראש חודש אדר ה'תק"ג. שבוע אחר כך הובא לקבורה בצ'נטו שבבולוניה. בחצרו בירושלים הוקמה ישיבת כנסת ישראל בראשותו של רבי חיים אבן עטר הידוע בכינויו ה"אור החיים הקדוש". ישיבה זו התקיימה לפחות עד לשנת 1886 ולמדו בה מחשובי הרבנים בירושלים באותם הימים.
בשנת 2011 הוקמה מצבה על קברו על סמך מפות הקבורה העירוניות, וביום הפטירה עלה מניין על קברו.
נגע הצרעת
לנגע הצרעת אין משמעות רפואית, ויש להבחין בינו לבין מחלת הצרעת הידועה בימינו. בספרות חז"ל, הצרעת היא בעלת משמעות רוחנית וסיבותיה הן כשלים מוסריים של האדם, לדוגמה, לשון הרע (מרים) או רהבתנות (עוזיהו).
צרעת העור בזמן הזה
המשמעות ההלכתית של הנגוע בצרעת כרוכה בהלכות טומאה וטהרה, הלכות שרובן אינן נוהגות בזמננו. הגם שאזכור האחרון בספרות ההלכה של נגע הצרעת נמצא בספרות הגאונים, יש סוברים כי שלושת סוגי נגעי עור אדם (השאת, הספחת והבהרת) מופיעה גם בזמן הזה. וכמו כן נגעי הראש והזקן (צרעת ה"נתק").
זיהוי הנגע
הרש"ר הירש, במאמר מפורט, מסביר שבניגוד לדעת חוקרי ההיסטוריה בעבר, נגע הצרעת שונה מאוד במהותה ממחלת הצרעת ולא ניתן לראות בה מחלה רפואית. מבחינה חיצונית גורמי הנגעים הם שונים: בעוד שמחלת הצרעת נגרמת על ידי החיידק Mycobacterium leprae, גרימת נגע הצרעת הוא מסר שמימי ללא כל שייכות לחכמת הרפואה. במקרא חוזר המושג צרעת על עצמו בחמישה סיפורים, שבכל אחד מהם הצרעת מופיעה באופן שונה: צרעת משה, צרעת מרים, צרעת נעמן, צרעת גיחזי וצרעת עוזיה.
דיני הצרעת
בתלמוד מובא כי אכילת דג עם בשר גם היא גורמת לצרעת.
קביעתו של הכהן
קביעתו של הכהן חלה מכאן ולהבא והיא למעשה "יוצרת מציאות". בכך מתייחדת טומאת נגעים בהשוואה לטומאות ולאיסורים אחרים, שבהם חוות דעתו של פוסק ההלכה איננה מחילה את הדין אלא רק מיידעת את השואל שמדובר בדבר טמא או אסור. כך מפורש בתורה לגבי נגעי בתים (ויקרא יד, לה-לו): "וּבָא אֲשֶׁר לוֹ הַבַּיִת וְהִגִּיד לַכֹּהֵן לֵאמֹר: כְּנֶגַע נִרְאָה לִי בַּבָּיִת. וְצִוָּה הַכֹּהֵן וּפִנּוּ אֶת הַבַּיִת בְּטֶרֶם יָבֹא הַכֹּהֵן לִרְאוֹת אֶת הַנֶּגַע וְלֹא יִטְמָא כָּל אֲשֶׁר בַּבָּיִת, וְאַחַר כֵּן יָבֹא הַכֹּהֵן לִרְאוֹת אֶת הַבָּיִת". פינוי הכלים מוכיח, שכאשר יבוא הכהן ויכריז שהבית טמא - הטומאה לא תחול למפרע. מסיבה זו, ניתן לדחות את ראיית הנגע במקרים מיוחדים, כמו בחגים או לחתן וכלה, וכל עוד הכהן לא בדק את הנגע - האדם נשאר בטהרתו.
נגעי אדם
סוג הנגע הראשון המופיע בפרשת תזריע הוא נגעי אדם, שעליהם מדובר במקרא בהרחבה רבה.
כך לשונו של המקרא, מתוך פרשת תזריע:. לעומת זאת מה שמגדיר המקרא כ הוא גוון שאיננו כלול בטווח הגוונים שמוגדרים כצרעת.
המשנה דנה בנגע הצרעת במסכת נגעים שבסדר טהרות. נקודת המוצא של המשנה, כפי משמעות לשון התורה, שהנגעים הם לבנים, אך יש כמה דרגות לובן בסוגי הנגעים השונים:
.
הסבר הדברים:
לעומת גוונים אלה, גון ה'בֹּהַק' טהור ואינו נחשב לצרעת. את גוון זה מתאר הרמב"ם כ"לובן חלוש למטה מקרום ביצה", והרא"ש מתאר אותו בפשטות כ"מראה לבן למטה מד' מראות".
לנגע הצרעת מאפיינים נוספים, המתבטאים בגודלו, במקום בגוף בו הוא נמצא (מקום גלוי או מוסתר, בראש ובזקן או בשאר הגוף, על רקע של עור בריא או על רקע של מכה או כווייה) ומצב התפתחותו (האם הוא מתרחב, האם צומח בו שיער לבן, האם הוא אחיד ורצוף או שיש במרכזו עור בריא).
נגעי בגדים
צרעת עלולה להופיע גם על בגד, העשוי מצמר, מפשתן או מעור. סימניה הם כתם ירוק כהה או אדום כהה. אם הופיע נגע כזה, יש לסמן את גבולותיו ולבודקו לאחר שבוע. אם הנגע פשה (התפתח) מעבר לגודלו הראשוני, הבגד נחשב טמא ודינו שרפה. אם הנגע לא פשה, יש להמתין שבוע נוסף. לאחר מכן, אם הנגע לא סר מן הבגד, אף אם לא פשה, יש לשרוף את הבגד.
בגד מנוגע, בשלב ההסגר או לאחר שנקבע באופן החלטי כמנוגע וטרם נשרף, הוא אב הטומאה, המטמא אדם וכלים הנוגעים בו, ואף מטמא כמצורע את החפצים בבית הוא נמצא.
בסיס גדנ"ע שדה בוקר
בסיס גדנ"ע שדה בוקר הוא בסיס גדנ"ע השוכן בסמוך למדרשת בן-גוריון שבשדה בוקר.
נגע הצרעת
נגעי בגדים
בהלכות אלו ישנם פרטי דינים נוספים, ומפורטים במסכת נגעים וברמב"ם בהלכות טומאת צרעת פרק י"ב.
בסיס גדנ"ע שדה בוקר
שגרת מחנה
בבסיס משרתות מפקדות נוער, ומגיעים אליו תלמידי כיתה י"א לביצוע אימון התנסות בחיי הטירונות.
נגע הצרעת
נגעי בגדים
צרעת הבגד אינה מופיעה מאז שחרב בית המקדש.
בסיס גדנ"ע שדה בוקר
שגרת מחנה
האימון כולל: שגרת מחנה, מאפייני משמעת צבאית, אימוני שדאות, שיעורי נשק, מטווח ומורשת קרב לקראת הגיוס לצה"ל.
נגע הצרעת
נגעי בתים
בארץ ישראל צרעת עלולה להיראות גם על קיר של בית. אם מופיע כתם אדום כהה או ירוק כהה והוא נראה שקוע ביחס לסביבותיו, יש להזעיק את הכהן שיבחן את הנגע. בראייה הראשונה אין הכהן פוסק שהנגע הוא צרעת הבתים, אלא סוגר את הבית למשך שבוע. אם התבהר הנגע, יש לקלוף אותו והבית טהור. אם הוא נשאר כשהיה, יש לסגור את הבית בשנית. בסוף השבוע השני בודק הכהן את הבית פעם נוספת; אם דהה הנגע, קולפו והבית טהור. אם נשאר כשהיה או פשה והתרחב, יש להוציא את האבנים שבהן הנגע, לתת במקומן אבנים אחרות ולטוח את הבית בטיח. לאחר מכן הבית ייסגר לשבוע נוסף. בסופו, אם שב הנגע אל האבנים החדשות, הבית כולו טמא ויש להחריבו, אך אם לא חזר, יש לנקוט בפעולות שמטרתן לטהר אותו סופית, בכללן הקרבת קורבנות.
בסיס גדנ"ע שדה בוקר
הכשרה
מפקדות הנוער בבסיסים עוברות הכשרה הכוללת טירונות וקמ"ד (קורס מפקדות נוער) בסיס בבה"ד החינוך, שבעיר הבה"דים. ההכשרה אורכת כשלושה חודשים ובתוכם תרגיל אמצע (4 ימים) ותרגיל סוף (5 ימים).
מ"מ גדנ"ע- לתפקיד המ"מ בבסיסי הגדנ"ע מגיעים מפקדות נוער ומש"קיות הו"ד שנמצאו מתאימות לקצונה. בהכשרת המ"מ שני חלקים: בחלק הראשון עוברים הצוערים קורס קצינים במגמת נחשון/ מעוז בבה"ד 1 ובחלק השני עוברים השלמת מ"מ גדנ"ע בבה"ד החינוך. ההכשרה כוללת תרגיל אמצע ותרגיל סוף, כשבוע כל תרגיל.
היסטוריה
הבסיס הוקם בשנת 1962 כחלק מחזונו של דוד בן-גוריון: להכשיר גדודי נוער, כדי שגם הנוער יוכל לאייש את הצבא בזמן מלחמה. הבסיס הוקם בשטח מדרשת שדה בוקר ובשנת 1972 הועבר למקומו הנוכחי בסמוך למדרשה.
נגע הצרעת
נגעי בתים
גם בדינים אלו ישנם פרטים רבים נוספים, המפורטים במסכת נגעים וברמב"ם בהלכות טומאת צרעת פרקים י"ד-ט"ו-ט"ז.
כאשר הכהן בא ומטמא את הבית - הטומאה לא תחול למפרע. מסיבה זו, ניתן לדחות את ראיית הנגע במקרים מיוחדים, כמו בחגים או לחתן וכלה, וכל עוד הכהן לא בדק את הנגע - הבית נשאר בטהרתו.
דיני צרעת הבתים תקפים רק כאשר יש כהנים שיודעים להבחין בנגעים.
משמעותה הרוחנית של הצרעת
לתופעת נגע הצרעת יש משמעות רוחנית. הנגע המתואר במקרא הוא למעשה פגיעה בקשר בין האדם והחברה. חז"ל מבארים כי הנגעים באים על האדם כעונש על חטאים שונים, ביניהם לשון הרע:
הרמב"ם מתאר את השתלשלות הצרעת שראשיתה בקירות ביתו של המספר לשון הרע ואם לא חזר ממשיכה לבגדיו ולגופו:
צרעת משה
מקרה הצרעת הראשון בתנ"ך הוא צרעתו של משה. ה' נגלה אל משה במעמד הסנה ומצווה עליו להוציא את בני ישראל ממצרים. משה פונה אל ה' ושואל אותו מה עליו לעשות במקרה שבני ישראל לא יאמינו לו, וה' בתגובה נותן לו שלושה סימנים שהוא יוכל להראות לבני ישראל על מנת שהם יאמינו לו - הפיכת מטה משה לנחש, הפיכת ידו של משה למצורעת והפיכת מים מהיאור לדם.
מדרש במדבר רבה לומד מהמקרה סיבה לקבלת צרעת,. משה אמר לה' שבני ישראל לא יאמינו לו ומאחר שבני ישראל כן האמינו לו הוא נענש בנגע הצרעת.
מרים הנביאה
מרים הנביאה נענשה על שדיברה סרה במשה אחיה. היא לקתה בצרעת. המקרא מספר:"'ותדבר מרים ואהרן במשה על אודות האשה הכושית אשר לקח כי אשה כושית לקח, ויאמרו הרק אך במשה דבר ה', הלא גם בנו דבר, וישמע ה'' (במדבר, יב,א-ב)"העם לא התקדם בהליכה במדבר, עד שיכלה מרים אף היא להמשיך בדרכה.
נעמן
בספר מלכים ב (פרק ה) מסופר על נעמן, שר צבא ארמי, שחלה בצרעת.
נערה ישראלית שנלקחה בשבי ושימשה כשפחה אצל אשת נעמן סיפרה לה על איש אלוהים מופלא שביכלתו לרפא צרעת. מלך ארם שלח מכתב למלך ישראל, בו דרש לרפא את נעמן מהצרעת. מלך ישראל נבהל וקרע את בגדיו, אך הנביא אלישע שמע על כך והסכים לקבלו.
נעמן הגיע אל פתח בית הנביא והתקבל על ידי שליח שהורה לו לטבול שבע פעמים בנהר הירדן, וכך יירפא. נעמן הופתע מתשובה זו וכעס:"'וַיִּקְצֹף נַעֲמָן, וַיֵּלַךְ; וַיֹּאמֶר הִנֵּה אָמַרְתִּי אֵלַי יֵצֵא יָצוֹא, וְעָמַד וְקָרָא בְּשֵׁם-יְהוָה אֱלֹהָיו, וְהֵנִיף יָדוֹ אֶל-הַמָּקוֹם, וְאָסַף הַמְּצֹרָע. הֲלֹא טוֹב אבנה (אֲמָנָה) וּפַרְפַּר נַהֲרוֹת דַּמֶּשֶׂק, מִכֹּל מֵימֵי יִשְׂרָאֵל--הֲלֹא-אֶרְחַץ בָּהֶם, וְטָהָרְתִּי; וַיִּפֶן, וַיֵּלֶךְ בְּחֵמָה' (מלכים ב, ה, יא-יב)"בסופו של דבר שכנעו אותו נעריו לנסות את דברי הנביא. הוא הסכים ואכן נרפא מהצרעת. נעמן חזר לנביא והודיע שהוא מכיר בה' כאלהים, ובכך נתקיימו דברי הנביא מתחילת הפרק:"'וַיָּשָׁב נעמן אֶל-אִישׁ הָאֱלֹהִים הוּא וְכָל-מַחֲנֵהוּ, וַיָּבֹא וַיַּעֲמֹד לְפָנָיו, וַיֹּאמֶר הִנֵּה-נָא יָדַעְתִּי כִּי אֵין אֱלֹהִים בְּכָל-הָאָרֶץ, כִּי אִם-בְּיִשְׂרָאֵל' (מלכים ב, ה,טו)"נעמן חשב שהנביא ירפא אותו בדרכי הריפוי הטבעי: יראה את הנגע, יאבחן את המחלה, יציע דרכים לריפוי ויתפלל לאלוקיו על הנגוע, כמו כל רופאי האליל. יש להניח שכבר חווה פעולות כאלה בארם, לפני שהגיע, בלית ברירה, לנביא מישראל. אלישע הנביא מציע, לעומת זאת, לטבול בירדן שבע פעמים, וזאת אף מבלי שראה אותו. הנביא יודע שדרך הריפוי היא נסית ולא טבעית, ולכן חשובה התפילה, חשובה ההכרה בא-ל. ברור גם מדוע קצף נעמן, שהרי מים יש לו בארם בכמות ובאיכות הרבה יותר טובים מן הזרם הדלוח של הירדן בקיץ. נעמן נרפא רק כשהגיע להכרה באלוהי ישראל, הכרה שבאה לידי ביטוי בביצוע מדויק של הפעולות כפי שאמר לו אלישע, גם אם פעולות אלו לא היו מובנות לו.
מצורעי שומרון
עוד מסופר בספר מלכים ב (פרק ז), כי בעת המצור הארמי על העיר שומרון שהו ארבעה מצורעים מחוץ לעיר, והם היו שותפים בהצלת התושבים ממוות ברעב. המצור הכבד שהעיר הייתה נתונה בו גרם לרעב נורא זה. אלישע הנביא ניבא ליהורם מלך ישראל, שהגיע אליו לדון בהשלכות המצור, כי למחרת יהיה בעיר שפע עצום של מזון והוא יימכר במחירים אפסיים. אכן, בלילה השמיע אלוהים למחנה ארם קול מרכבות וסוסים רבים, והם דימו שחיל מצרים וחיל החתים נחלצו לעזרת תושבי שומרון. עזבו הארמיים את המחנה שלהם וברחו לארצם, בהשאירם בו מזון ורכוש רב. ארבעת המצורעים הבחינו בדבר, סיפרו אותו לשומרי העיר, ולאחר בדיקה שנעשתה מטעמו של המלך, יצא העם ובזז את מחנה ארם הנטוש. החיטים והשעורים נמכרו בשקלים בודדים, כנבואת אלישע.
על פי דברי רבי יוחנן בתלמוד, ארבעת המצורעים הללו הם גיחזי ושלושת בניו.
עוזיהו המלך
מצורע נוסף שמסופר עליו בספר מלכים ב (טו,ה) הוא המלך עוזיהו. בספר דברי הימים ב (כו,טז-) מסופר שעוזיהו ביקש להקטיר קטורת בבית המקדש, תפקיד השמור לכהנים. הכהנים ניסו למנוע ממנו לעשות זאת, ללא הועיל. כאשר המשיך המלך בניסיונו להקטיר את הקטורת, פרחה הצרעת במצחו והוא נשאר מצורע עד יום מותו. למרות שרשמית הוא נשאר המלך, עברה המלכות בפועל לבנו יותם.
קרן זיבנר
קרן מיכאלה זיבנר (נולדה ב-9 ביוני 1990), היא אלופת ישראל והשיאנית הישראלית במשחים ל-200 מטר פרפר ול-200 מטר גב. ייצגה את ישראל באולימפיאדה (ריו דה ז'ניירו 2016), באליפות העולם (בודפשט 2017) וב-3 אליפויות אירופה (ברלין 2014, נתניה 2015 ולונדון 2016). בעלת 11 מדליות מהמכביה, מהן 7 זהב.
ביוגרפיה
זיבנר נולדה למירון ואסנת בכפר סבא וגדלה בהרצליה. היא החלה לשחות בגיל 10 והתאמנה באגודת בני הרצליה בהדרכתו של סימון דוידסון ודורון סגל. היא למדה בתיכון היובל. היא למדה הנדסת תעשייה ומערכות במכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה (ג'ורג'יה טק) שבאטלנטה בארצות הברית, וסיימה בהצטיינות יתרה את התואר. היא התאמנה בקבוצת הפועל דולפין נתניה בהדרכתו של עדי ולפמן.
2003
בתחרות "גביע ויטל" שנערכה בקאן שבצרפת בשנת 2003 סיימה זיבנר במקום 14 במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא גילאים חדש של 2:11.90 דקות, שיפור לשיא בן ה-9 שנים של אניה גוסטומלסקי.
2004
בתחרות השחייה "גביע קומן" (תחרות שחייה לנוער של מדינות אגן הים התיכון) שנערכה בטירנה שבאלבניה ביוני 2004 זכתה זיבנר ב-3 מדליות, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4.26.56 דקות. מדליות ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.17 שניות ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.74 שניות. חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף יולי היא זכתה במדליות זהב וארד. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב הייתה שותפה לשיא ישראלי חדש לאגודות ביחד עם סיגל סימסולו, מונה מירון ורותם פלד 4:24:66 דקות, שיפור לשיא של אגודת מכבי קריית אונו בן ה-4 שנים 4:28:36 דקות. מדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.03 שניות, אחרי אניה גוסטומלסקי (57.09 שניות) ומאיה פינקלר (57.74 שניות).
2005
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבודפשט שבהונגריה ביולי 2005 סיימה זיבנר במקום 25 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:09.76 דקות, במקום 28 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.21 שניות ובמקום 33 במשחה ל-50 מטר חופשי 27.71 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 10 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:23.49 דקות ובמקום 14 במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:59.17 דקות. כשחיינית ראשונה היא שחתה בתוצאה של 58.75 שניות. חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.98 שניות, אחרי מאיה פינקלר (57.92) ולפני מרווה חרפק מהפועל כוכבי הצפון טבעון/ישי (59.43 שניות). נוסף לכך, היא סיימה פעמיים במקום רביעי, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 27.52 שניות ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:09.07 דקות.
2006
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפלמה דה מיורקה שבספרד ביולי 2006 סיימה זיבנר במקום 14 במשחה ל-50 מטר חופשי 27.06 שניות ובמקום 21 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.38 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 11 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:23.47 דקות, את משחה החופשי ההיא שחתה ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 58.32 שניות. חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט היא זכתה בשתי מדליות ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.93 שניות, אחרי אניה גוסטומלסקי (26.02 שניות) ומאיה פינקלר (26.92 שניות) ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.29 שניות, שוב אחרי גוסטומלסקי (56.53 שניות) ופינקלר (57.70 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:07.41 דקות.
2007
באליפות העולם לבתי ספר תיכוניים שנערכה בהונגריה באפריל 2007 זכתה זיבנר במדליית זהב במשחה ל-50 מטר חופשי, בשיא ישראלי חדש לגילאי 17-18 של 26.71 שניות, שיפור של שתי מאיות לשיא בן ה-6 שנים של מאיה פינקלר.
2008
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2008 זכתה זיבנר ב-4 מדליות, 3 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.43 שניות, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:02.55 דקות ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:19.81 דקות. מדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.33 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף יולי אותה שנה זכתה זיבנר ב-5 מדליות, מהן 2 כסף ו-3 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:07.58 דקות, אחרי מרווה חרפק (2:04.51 דקות) ולפני אולגה ברנסייבה (2:08.80 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:50.77 דקות, אחרי הפועל ירושלים (8:48.48 דקות) ולפני מכבי פארק מים רעות (8:54.54 דקות). מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.06 שניות, אחרי גוסטומלסקי (55.16 שניות) וחרפק (57.59 שניות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:29.15 דקות, אחרי חרפק (4:24.58 דקות) וברנסייבה (4:25.69 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:05.37 דקות, אחרי מכבי קריית ביאליק (3:59.69 דקות) והפועל ירושלים (4:02.11 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.76 שניות.
2009
בתחרויות השחייה של המכביה ה-18 שנערכו בווינגייט ביולי 2009 זכתה זיבנר ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם נעם בכר, עמית בכר ואפרת רוטשטיין בשיא מכביה ושיא ישראלי חדש של 8:32.12 דקות, לפני ארצות הברית 8:33.70 דקות וקבוצה מעורבת של קנדה ודרום אפריקה (9:40.19 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב, ביחד עם דקל שחף, עמית לוטטי וכריסטינה צ'רניצ'ב בתוצאה של 4:17.60 דקות, לפני ארצות הברית (4:20.03 דקות) ודרום אפריקה (4:54.42 דקות). מדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.90 שניות, אחרי אנדראה מורז שקבעה שיא מכביה חדש של 26.44 שניות ונאומי ג'ווניפארד (26.85 שניות) שתיהן מארצות הברית.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט זכתה זיבנר ב-3 מדליות ארד אישיות, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.49 שניות, אחרי מרווה חרפק (26.42 שניות) וניקול סמסוניוק (26.44 שניות), במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.53 שניות, אחרי חרפק (56.39 שניות) ועמית עברי (56.62 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.55 דקות, אחרי חרפק (2:03.21 דקות) ואפרת רוטשטיין מהפועל שחייני הנגב (2:04.59 דקות).
אלופת ישראל
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף יולי 2010 זכתה זיבנר בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:03.15 דקות, לפני אליסה ציפין מהפועל ערד (1:03.20 דקות) וכריסטינה צ'רניצ'ב ממכבי קריית ביאליק (1:03.81 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.76 שניות, אחרי ניקול סמסוניוק ממכבי אשדוד (26.32 דקות) ולפני חרפק (27.21 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.41 דקות ומקום שביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:11.14 דקות.
2011
בפברואר 2011 קבעה זיבנר במשחה ל-100 יארד פרפר, שיא אוניברסיטה חדש של 54.48 שניות. בנובמבר אותה שנה, היא קבעה במשחה ל-50 יארד חופשי, שיא ישראלי חדש של 23.56 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר היא שיפרה את שיאה והעמידה אותו בשיא אוניברסיטה חדש ושיא ישראלי חדש של 53.82 שניות (הנוכחי). בסיום השנה זכתה בתואר "Student-Athlete of the week".
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בתחילת אוגוסט אותה שנה זכתה זיבנר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.33 דקות, אחרי עמית עברי (59.04 שניות) ולפני אליסה ציפין (1:03.63 דקות) מדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.95 שניות, אחרי גוסטומלסקי (26.76 שניות) וניקול סמסוניוק (26.92 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.60 דקות. שבוע לאחר מכן, באוניברסיאדה שנערכה בשנג'ן, סין היא סיימה במקום 19 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.40 דקות, במקום 20 במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 2:20.23 דקות, במקום 26 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.89 שניות, במקום 30 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.03 שניות ובמקום 32 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 29.03 שניות.
באליפות החורף של ארצות הברית שנערכה בבריכת השחייה באוניברסיטת ג'ורג'יה טק, שבאטלנטה בדצמבר אותה שנה סיימה זיבנר במקום 20 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:00.86 דקות.
2012
בפברואר 2012 קבעה זיבנר במשחה ל-50 יארד חופשי שיא ישראלי חדש של 23.05 שניות (הנוכחי) ובמשחה ל-200 יארד פרפר שיא אוניברסיטה ושיא ישראלי חדש של 1:59.64 דקות (נוכחי). באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה זכתה זיבנר ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.14 שניות, אחרי אניה גוסטומלסקי (27.42 שניות) ולפני דקל שחף מבית שמש (28.76 שניות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:01.34 דקות, אחרי עמית עברי (59.40 שניות) ולפני רוני בלזם ממכבי קריית ביאליק (1:03.97 דקות). מדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.79 שניות, אחרי גוסטומלסקי (26.55 שניות) ואדווה בראון ממכבי ראשון לציון (26.69 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.78 שניות.
2013
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2013, זכתה זיבנר ב-7 מדליות, מהן 5 מדליות זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 25.81 שניות, לפני זהר שיקלר מבני הרצליה (26.17 שניות) ועמית עברי (26.20 שניות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:00.64 דקות, לפני שירז גלעדי בת אגודתה (1:03.24 דקות) ושיר וסרמן ממכבי קריית אונו (1:03.37 דקות). במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם אנפיסה חסדן, נסטיה קורוטקוב וגוסטומלסקי בשיא ישראלי חדש לאגודות של 4:09.68 דקות, לפני מכבי קריית אונו (4:21.61 דקות) והפועל עמק חפר (4:25.10 דקות), במשחה שליחות 4x50 מטר חופשי ביחד עם גוסטומלסקי, חסדן וקורוטקוב בשיא ישראלי חדש לאגודות נוסף של 1:44.17 דקות, לפני מכבי קריית אונו (1:49.09) והפועל עמק חפר (1:49.23), במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב ביחד עם חסדן, קורוטקוב, וגוסטומלסקי בשיא ישראלי חדש לאגודות נוסף של 1:54.30 דקות, לפני הפועל עמק חפר (1:59.30 דקות) ומכבי קריית אונו (2:00.29 דקות). מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.30 שניות, אחרי עמית עברי (55.64 שניות) ולפני מרטינה מרקס ממכבי קריית אונו (56.68 שניות). מדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.83 דקות, אחרי מרטינה מרקס (2:00.79 דקות) ואדוה בראון ממכבי ראשון לציון (2:04.94 דקות).
בתחרויות השחייה של המכביה ה-19 שנערכו בבריכת השחייה החדשה שבמכון וינגייט ביולי 2013 זכתה זיבנר ב-4 מדליות, 3 מדליות זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר (1:00.27 שניות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב. מדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי (26.38 שניות).
שיאנית ישראל
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בפברואר 2014, זכתה זיבנר ב-4 מדליות אישיות, 2 זהב ו-2 כסף וקבעה שיא ישראלי חדש. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 59.20 שניות, לפני אנאל ולפמן (1:02.62 דקות) ושירז גלעדי (1:02.97 דקות), בנות אגודתה ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 2:10.86 דקות, שיפור לשיא הקודם בן ה-12 שנים של ורד בורוכובסקי (2:12.34 דקות), לפני מרטינה מרקס (2:17.68 דקות) ושיר וסרמן (2:17.80 דקות), שתיהן ממכבי קריית אונו. מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 25.51 שניות, טוב מהשיא הישראלי הקודם של גוסטומלסקי (25.52 שניות), אחרי זוהר שיקלר בת אגודתה שקבעה שיא ישראלי חדש של 25.47 שניות ולפני גוסטומלסקי (25.66 שניות) ובמשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 26.87 שניות, אחרי גוסטומלסקי (26.72 שניות) ולפני אנאל ולפמן (27.96 שניות).
באליפות הפנימייה שנערכה בווינגייט במאי 2014 זכתה זיבנר במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא איש חדש של 2:14.71 דקות.
ב-8 ביוני 2014, בתחרות הגרנד פרי בשחייה שהתקיימה במונקו שברה זיבנר את השיא הישראלי ב-200 מטר פרפר אותו החזיקה ורד בורוכובסקי מאז שנת 2001. היא סיימה במקום השני ועצרה את השעונים על 2:13.17 דקות, שיפור של למעלה משנייה לשיאה של בורוכובסקי שעמד על 2:14.24 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה באוגוסט 2014 סיימה זיבנר במקום 16 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:14.74 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה שיא ישראלי חדש של 2:12.19 דקות ועלתה מהמקום ה-13. נוסף לכך, היא סיימה במקום 28 במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 27.60 שניות, במקום 21 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:00.08 דקות ובמקום 31 במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 56.95 שניות.
2015
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2015 זכתה זיבנר ב-4 מדליות אישיות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.48 שניות, לפני מיכל ליברמן מהפועל עירוני הוד השרון (28.01 שניות) ואניה גוסטומלסקי (28.16 שניות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי בינלאומי חדש של 2:13.52 דקות, לפני טמיר גונן כהן חברתה לקבוצה (2:20.20 דקות) וקטרין שפיר ממכבי נהריה (2:20.42 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:01.20 דקות, אחרי עמית עברי (59.54 שניות) ולפני טמיר גונן כהן (1:03.33 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 25.89 שניות, אחרי זוהר שיקלר שקבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 18 של 25.30 שניות, 2 מאיות בלבד מהקריטריון האולימפי לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ואנדראה מורז מהפועל ירושלים (25.43 שניות).
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנתניה בתחילת דצמבר אותה שנה היא סיימה במקום 12 במשחה ל-200 מטר פרפר (2:10.05 דקות), במקום 18 במשחה ל-100 מטר פרפר (58.68 שניות), במקום 24 במשחה ל-100 מטר גב (1:00.40 דקות), במקום 25 במשחה ל-50 מטר פרפר (27.06 שניות), במקום 29 במשחה ל-100 מטר חופשי (54.98 שניות) ובמקום 38 במשחה ל-50 מטר חופשי (25.46 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה שליחות 4x50 מטר חופשי, ביחד עם זוהר שיקלר, עמית עברי ואנדראה מורז בשיא ישראלי חדש של 1:38.53 דקות. כבר בשלב המוקדמות הן קבעו שיא ישראלי חדש של 1:38.87 דקות ועלו מהמקום השישי. במקום 12 במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב, ביחד עם מורז, עברי ושיקלר בשיא ישראלי חדש של 1:50.51 דקות.
2016
בתחרות גביע האיגוד שנערכה במכון וינגייט באפריל 2016 קבעה זיבנר במשחה ל-100 מטר חופשי שיא אישי חדש של 55.42 שניות, במשחה ל-50 מטר פרפר שיא אישי חדש של 26.92 שניות, במשחה ל-100 מטר פרפר שיא אישי חדש של 59.23 שניות ובמשחה ל-200 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 2:11.59 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בלונדון במאי אותה שנה היא סיימה במקום 16 במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 2:11.04 דקות, במקום 18 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.96 שניות, במקום 23 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 26.96 שניות ובמקום 39 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.20 שניות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה באנטוורפן, בלגיה בסוף מאי היא קבעה במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם עמית עברי, אנדראה מורז, וזוהר שיקלר שיא ישראלי חדש של 3:41.95 דקות.
השחיינית המצטיינת באליפות ישראל
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי אותה שנה היא זכתה ב-8 מדליות זהב מהן 4 מדליות זהב אישיות, יותר מכל שחיין או שחיינית אחרים באליפות. במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 58.92 שניות, לפני עמית עברי (59.29 שניות) ומיכל ליברמן (1:02.96 דקות). התוצאה שקבעה במשחה זה הייתה טובה מקריטריון B, תוצאה שהייתה מאפשרת לה להשתתף באולימפיאדה אך זו נקבעה באיחור של שבועיים. במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:11.81 דקות, לפני לאה פולונסקי ממכבי חיפה (2:19.18 דקות) ושיר וסרמן ממכבי קריית אונו (2:19.46 דקות), במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:02.82 דקות, לפני מיכל ליברמן (1:03.99 דקות) ושחר מנחם ממכבי פארק המים רעות (1:04.18 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:13.10 דקות, השיא הישראלי היחידי האישי באליפות זו, שיפור לשיא בן ה-5 שנים של אנה וולצ'קוב (2:13.39 דקות), לפני אנדראה מורז (2:16.48 דקות) ושחר מנחם (2:17.27 דקות).
ב-23 ביולי הוחלט על ידי הוועד האולימפי הישראלי שזיבנר תשתתף באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי לאחר שנבחרת בלארוס שדורגה לפני ישראל נפסלה וזאת תהיה הפעם הראשונה שרביעיית שליחות ישראלית תשחה במשחקים האולימפיים
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה זיבנר במקום 16 במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם זוהר שיקלר, עמית עברי ואנדראה מורז בתוצאה של 3:41.97 דקות, כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 55.60 שניות.
2017
באליפות העולם שנערכה בבודפשט ביולי 2017 סיימה זיבנר במקום 24 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.72 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 11 במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:44.35 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 56.03 שניות, במקום 14 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:10.35 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 59.65 שניות ובמקום 11 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים) בתוצאה של 3:31.16 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 56.14 שניות.
שמאי ליבוביץ
שמאי קדם ליבוביץ (נולד ב-1969) הוא עורך דין ישראלי-אמריקאי, פעיל שמאל רדיקלי. הודה והורשע בבית משפט אמריקאי בהדלפת מסמכים מסווגים של סוכנות הביון-FBI.
תולדות חייו
ליבוביץ נולד בחיפה, הוא נכדו של הפרופסור ישעיהו ליבוביץ, בנם של המתמטיקאי פרופ' אלחנן ליבוביץ ושירה, מורה ומתרגמת במקצועה.
בילדותו עברה משפחתו לבאר שבע לאחר שאביו קיבל משרת הוראה באוניברסיטת בן-גוריון. את שנותיו הראשונות במערכת החינוך עשה בבית ספר ממלכתי דתי אך לאחר מכן נשלח לתיכון בעוד שאת שעות לימודי הקודש השלים בישיבה. לאחר סיום לימודי התיכון עבר ללימודים בישיבת ההסדר הר עציון. שנותיו בישיבה לוו במספר רב של ויכוחים פוליטיים עם חבריו לספסל הלימודים. בתקופה זו שלח מכתב לעיתון "מעריב" ובו צידד בחלוקת הארץ לשתי מדינות. העובדה שחתם על המכתב כתלמיד ישיבת הר עציון עוררה עליו ביקורת. ראשי הישיבה, שניסו לעצב ישיבה פלורליסטית אך חששו מהדבקת תוית שמאלנית למקום, קראו אותו לסדר.
בשנת השירות הצבאי הראשונה שלו במסגרת ישיבת ההסדר הוצב בטולכרם ובבידיה בתקופת האינתיפאדה הראשונה. כשחזר מהשירות הצבאי לישיבה החל לדבר על סרבנות, דבר שהעלה שוב את חששם של ראשי הישיבה מפרובוקציה שתזיק למקום והוא זומן לשיחה נוספת עם ראשי הישיבה. סמוך ליציאתו לתקופת שירות נוספת נפטר אביו מסיבוך הרדמה במהלך ניתוח, ולייבוביץ קיבל פטור משירות נוסף.
בסיום לימודיו בישיבת ההסדר פנה ליבוביץ ללימודי משפטים באוניברסיטת בר-אילן שבסיומם התקבל לקדם-התמחות אצל שופטת בית המשפט המחוזי בתל אביב, סביונה רוטלוי. בתקופת התמחותו שלח מכתב לנשיא בית המשפט העליון דאז, אהרן ברק ובו התלונן כי השופטת הביעה באוזניו את דעתה השלילית על נאשם שנשפט בפניה. ליבוביץ ביקש לפסול את השופטת רוטלוי וזו הגיבה במכתב חריף שהציג את גרסתה לאותו מקרה. היא טענה כי ליבוביץ הצעיר מתנקם בה משום שהפסיקה את עבודתו אצלה לאחר שגילתה מספר כשלים אתיים בהתנהגותו ובשל הפרת אמון. לדבריה, היא גילתה שליבוביץ שוחח על ראיות בתיק עם מתמחה של תובעת שהופיעה באולמה. היא חשדה כי ליבוביץ שלח את חברתו לדבר על התיק עם אחות הנאשם. בבירור שנערך בפני נשיאות בית המשפט המחוזי הודה ליבוביץ כי שוחח בעניין התיק עם עורך דין אמריקני שהכירה לו דודתו, יסכה ליבוביץ שהייתה אז פרקליטת מחוז דרום. אהרן ברק הכריע אז לטובתה של רוטלוי וקבע כי ליבוביץ הפר אמון. לאחר מקרה זה פתח ליבוביץ משרד זוטר העוסק בייצוג עבירות תעבורה.
פעילות פוליטית
בתקופת האינתיפאדה השנייה היה שותף ליבוביץ לכתיבת וחתימה על "מכתב הסרבנים" שפורסם בשנת 2002 וקרא לחיילי צה"ל לסרב לפעול בערים ערביות. בנוסף התנדב לספק עצות משפטיות לסרבנים באמצעות אתר אינטרנט, "צטטו מאמרים ותוסיפו לזה פסוקים מהתנ"ך, דעות של חז"ל וכל העקרונות של היהדות אשר אוסרים לקיים שלטון קולוניאלי מובהק" כתב באתר.
בשנת 2002 נתפס ראש התנזים מרואן ברגותי והואשם באחריות לרצח עשרות ישראלים. לצד עורכי דין ערבים בולטים שהתגייסו לצוות ההגנה ובראשם ג'ואד בולוס, התייצב גם ליבוביץ. פרקליטות המדינה הגישה את כתב האישום וביקשה מעצר עד תום ההליכים. בבית המשפט גייסו בולוס ועמיתיו טיעונים משפטיים ופוליטיים נגד מעצרו של ברגותי. במסגרת טענותיו השווה ליבוביץ את ברגותי למשה רבנו. השוואה זו של ליבוביץ לא הרשימה את השופט שעליה אמר "מה זה שעת סיפור? אני עדיין לא מבין את הקשר בין משה רבנו לסמכות בית המשפט בישראל לשפוט את ברגותי ולא שמעתי שום טיעונים משפטיים". לאחר מכן הפסיק ליבוביץ לייצג את ברגותי במשפט.
יום למחרת הופעתו בבית המשפט, הודיעו שכניו של עורך הדין הדתי כי הם מבקשים ממנו שלא לבוא יותר לבית הכנסת בו נהג להתפלל בגבעת שמואל. ליבוביץ התעקש והגיע וציבור המתפללים הותיר אותו לבדו ויצא לקבל את השבת תחת כיפת השמיים. קבלת פנים דומה חיכתה לו גם בבתי כנסת אחרים. ליבוביץ פנה לראשון לציון דאז, הרב בקשי דורון בבקשה לפסוק כי אין לגרשו מהתפילה בבושת פנים, אך זה לא נענה לו.
כשבוע לאחר מכן נתפס ליבוביץ עם ידיד מרססים כתובות גרפיטי בניסוח "שמאי ליבוביץ - פרקליט אמיץ". בין האנשים שייצג ליבוביץ כסנגור פעילי הארגון הפרו-פלסטיני ISM. בשנת 2003 כתב מכתב שיועד להתפרסם בעיתונות הפלסטינית שבו ביקש להפסיק רצח ישראלים חפים מפשע תוך אמונה שבדרך זו ישיגו את מטרתם "מאבק פלסטיני ללא פגיעה באזרחים יהיה מדויק הרבה יותר" כתב במכתב שנקרא "מכתב גלוי לחברינו הפלסטינים למאבק נגד הכיבוש".
בשנת 2004 התקבל ליבוביץ לתוכנית המשפטנים של הקרן החדשה לישראל שבמסגרתה מממנת הקרן לימודי משפטים בוושינגטון לעורכי דין ישראלים המתמחים בזכויות אזרח. זאת מתוך כוונה להעניק להם ניסיון אקדמי ומקצועי בתחום התמחותם. תוך מספר חודשים כבר היה פעיל בתנועת החרם על ישראל. הוא פרסם מאמר ברוח זו בעיתון מקומי ובו קרא להעמיד לדין קציני צה"ל על פשעי מלחמה, צעד שעורר דרישות מצד תורמים להסברים מן הקרן. על אף שהתנצל בפומבי בעקבות דרישות הקרן הוא הודח מן התוכנית והמלגה שקיבל בוטלה.
מעצרו ומשפטו
בשנת 2007 החל בהליכי מיון לסוכנות הביון FBI. על פי פרסומים בארצות הברית ליבוביץ עסק בהדרכת סוכנים, בתרגום לעברית ובתמלול של האזנות סתר לדוברי עברית. לצד עבודתו בסוכנות עסק בפומבי בנושאים שעמדו במרכז עיסוקו החשאי. כך בבלוג העברי שניהל הוא עוסק בנושא תרגום, בנושא השתדלנות היהודית למען הטלת סנקציות על איראן ובהכנות האמריקניות לתקיפה אפשרית באיראן. הבלוג האחרון שפרסם מתוארך לערב מעצרו על ידי ה- FBI.
מספר חודשים לאחר שהחל את עבודתו ב-FBI נעצר בחשד להדלפת מסמכים סודיים לבלוגר האמריקני ריצ'רד סילברסטיין. מהות המסמכים לא פורסמה במהלך המשפט שנערך בשנת 2010 אך סילברסטיין ידע לספר כי היו אלה כ-200 עמודים שנראו כתמלילי האזנות סתר לגורמים בכירים מהשגרירות הישראלית בארצות הברית וכי לאחר ששמע שליבוביץ נחקר בשנת 2009 שרף את כל המסמכים. פרשת המשפט נוהלה תוך שמירה על חשאיות והיא נחשפה רק בספטמבר 2011. ליבוביץ הודה במעשיו ונשפט ל-20 חודשי מאסר בפועל.
לאחר שחרורו
אחר שריצה את תקופת מאסרו נשאר ליבוביץ בארצות הברית. הוא מיתן את עמדותיו השמאליות. בין היתר הביע התנגדות לקמפיין להחרמת ישראל, שבעבר תמך בו והשמיע ביקורת על ההתמקדות החד צדדית בהפרות זכויות אדם בידי ישראל, בעוד שלא מפנים אצבע מאשימה דומה למדינות אחרות, בעלות רקורד זכויות אדם גרוע יותר. הוא הכחיש את טענותיו של ריצ'רד סילברסטיין כי במסגרת עבודתו עבור ה-FBI תרגם תמלילי האזנות לשגרירות הישראלית, ואמר כי טענותיו של הלה מונעות על ידי אג'נדה אנטי ישראלית.
ליבוביץ נשוי לעורכת הדין חגית ליבוביץ-מרובקה, בתו של רפאל מרובקה, לשעבר סגן ראש עיריית בני ברק.
Past Life
Past Life (בעברית: חיים קודמים) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר האמריקאי טרבור דניאל, ביחד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית סלינה גומז, מתוך אלבום הבכורה שלו, Nicotine השיר יצא לאור ב-6 במרץ 2020, על ידי חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס וטוד מאסקאוויטש, כסינגל השני מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום החמישי במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
וידאו קליפ
האודיו הרשמי של השיר פורסם ב-26 ביוני 2020, הועלה לערוץ היוטיוב של חברת ההקלטות דניאל. הווידאו קליפ הרשמי לשיר יצא לאור ב-14 ביולי ובוים על ידי המפיקים הישראליים וניה הימן וגל מוגיה. הקליפ פורסם בשידור חי וזכה להצלחה רבה כאשר צבר למעלה מ-33 מיליון צפיות.
הצלחה מסחרית
במצעד הבילבורד הוט 100, השיר הופיע לראשונה במקום ה-77 והפך לשני של דניאל במצעד. השיר נכנס גם למצעדים של קנדה הוט 100 והונגריה והגיע בשיאו למקומות ה-68 וה-38 בהתאמה. במצעד הסינגלים של ליטא זכה להצלחה מתונה כאשר הגיע בשיאו למקום ה-88.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-10 מיליון השמעות.
פרד מור
רוברט פרד מור (באנגלית: Robert Fred Moore; 7 בספטמבר 1911 – 23 בנובמבר 1952), היה אמן ואנימטור אמריקאי שעבד באולפני ההנפשה של וולט דיסני. לעיתים קרובות נקרא "פרדי" (Freddie), הוא נולד וגדל בלוס אנג'לס, קליפורניה. למרות שהכשרתו באמנות הייתה מוגבלת, הוא עלה לגדולה מהר מאוד בדיסני בתחילת שנות ה-30, בשל כישרונו הטבעי הרב והקסם העצום בציוריו. הציורים שלו עדיין זוכים להערצה רבה על ידי אנימטורים וחובבי הנפשה.
שנותיו הראשונות ותחילת הקריירה
מור נולד בלוס אנג'לס וידוע בעיקר בהיותו תושב העיר המומחה בהנפשתו של מיקי מאוס, בעיקר בזכות העיצוב החדש של הדמות בתפקיד אבן הדרך שלה במקטע "שוליית הקוסם" בסרט "פנטסיה" (1938). הוא הפך את המראה של מיקי מאוס מההנפשה המסורתית של "צינור גומי ועיגולים מעגליים", שהשתמשה בטכניקת "מעיכה ומתיחה" שגרמה לדמות להראות גמישה יותר, לדמות האהובה שעדיין באותו עיצוב כיום. ההנפשה שלו בעיצוב הקודם של מיקי מאוס הייתה גם בלתי נשכחת, במיוחד בסרט הקצר "חייט קטן ואמיץ" (שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר), הופעתו המשמעותית האחרונה של מיקי עם "עיני-פאי".
את עבודתו בחברת וולט דיסני מור קיבל בהיותו בן 19 כאשר ניגש לראיון עם וולט דיסני במקום חברו שלא יכל עקב כאב שיניים. הוא תרם לכמעט 35 סרטי הנפשה קצרים, ביניהם "שלושה חזירים קטנים", שם הוא שימש בתור האנימטור הראשי ואף זכה גם באחד משבחיו הגבוהים של וולט דיסני ש"סוף סוף השגנו אישיות אמיתית בסרט שלם". עבודות משמעותיות נוספות של מור באולפני דיסני כללו את פיקוח ההנפשה של הגמדים ב"שלגיה ושבעת הגמדים", רוב הופעותיו של למפוויק בסרט "פינוקיו" (כל סצנת חדר הסנוקר ועד חצי הדרך בהפיכתו לחמור) וטימותי העכבר ב"דמבו". למפוויק, אשר בעל שיער אדום ושיניים בולטות, היה נחשב במידה רבה כקריקטוריזציה-עצמית של פרד מור עצמו, שכן הוא היה אחראי לחלק גדול מהעיצובים והסצנות של הדמות. מור הנפיש כמה סצנות של העכברים מהסרט "סינדרלה", כמה סצנות של הצדפות וכמה מהסצנות המאוחרות של הארנב הלבן בסרט "עליסה בארץ הפלאות" וגם עשה את בנות הים עבור "פיטר פן".
מור היה ידוע ברחבי הסטודיו בזכות ציוריו של נשים סקסיות תמימות, לעיתים קרובות אף עירומות, המכונות "נערות פרדי מור". כמה מעיצובי הנשים שלו מצאו את דרכם לסרטי דיסני: למשל, הקנטאוריות ב"פנטסיה" והנערות המתבגרות במקטע "All the Cats Join In" מתוך "הבה לי מוזיקה". ניתן לראות את השפעתו המתמדת של מור גם בעיצובן של בנותיה של קייסי בסרט הקצר "Casey Bats Again" משנת 1954. מודל סקיצות של אריאל מ"בת הים הקטנה" (1989) עשה הבחנות ספציפיות בין העיצוב של אותה דמות לבין "נערת פרדי מור".
הציורים וסגנון העיצוב של מור הגיעו להתגלמות בשנים המעצבות של האולפנים, בין עזיבתו של אב אייוורקס בשנת 1930 לבין עלייתם של "תשעת הזקנים", שלאחר מכן סטודיו העיצוב נשלט על ידי האנימטור מילט קאהל, יחד עם אמן הסטוריבורד ביל פיט, ומאוחר יותר מעצב ההפקה קן אנדרסון. במהלך שנות ה-30, מור, ארט באביט, נורם פרגוסון, ביל טיטלה והמילטון לוסק היו האנימטורים הדומיננטיים של דיסני שעבודתם החלוצית הגיעה לשיאה בשנת 1937 עם הסרט פורץ הדרך "שלגיה ושבעת הגמדים". האנימטור לארי קלמונס אמר כי מור "היה עזרה כל כך גדולה לחבר'ה האחרים. חבר'ה היו מגיעים לחדרו ושואלים, 'פרד, איך היית עושה את זה?' פרד היה אומר 'ובכן, ככה!' - והוא היה מראה להם - הוא לא הרצה, הוא פשוט עשה את זה".
מור היה חבר קרוב של עמיתיו האנימטורים וורד קימבל ווולט קלי, אם כי כנראה היה לו אופי שקט ומאופק יותר משניהם. ציורי צחקיקים רבים ששרדו מאת קלי מתקופת "פינוקיו" מציגים את קימבל בתור למפוויק המושחת ומור במראה נערי בתור פינוקיו. מור וקימבל אוירו גם כצמד רקדנים בסרט הקצר של מיקי מאוס "השנים הטובות" (1941). מור מופיע בהופעת לייב אקשן קצרה (וללא קול) בסרט "הדרקון הסרבן" משנת 1941, יחד עם קימבל והאנימטור נורם פרגוסון במהלך אחד מקטעי הסיור באולפן. קימבל אף עבד בחשאיות על השלמתם של חלק מיצירותיו של מור כאשר האחרון היה שיכור מכדי לסיים אותם.
פיטורים וחזרה לדיסני
פרד מור פוטר לזמן קצר מאולפני דיסני בשנת 1946 בגלל האלכוהוליזם שלו, ובמקום זאת עבד אצל וולטר לאנץ הפקות, שם הוא עיצב מחדש את דמויותיהם של וודי הנקר ואנדי פנדה במהלך תקופת עבודה של שנתיים שהסתיימו עם חזרתו לדיסני בשנת 1948.
חייו האישיים
מור מיעט לדבר על משפחתו. בנותיו היו סו ומלינדה. מאוחר יותר, בתו סו התחתנה ונולדה לה בת בשם קלי הול, שמתגוררת כעת בטקומה, וושינגטון, עם שני ילדיה. מלינדה נישאה וילדה שני ילדים; בנה כריסטיאן מתגורר באזור המפרץ ובתה טימותיה מתגוררת בלוס אנג'לס.
תאונה ומוות
מור כבר היה בעבודה על הנפשת בנות הים והבנים האבודים עבור "פיטר פן" כאשר הוא וגם אשתו השנייה, וירג'יניה, נפצעו בתאונת דרכים מוקדם בערב של יום שבת, 22 בנובמבר 1952, כאשר מכוניתם נפגעה חזיתית בזמן פניית פרסה בכביש כפרי. על פי הדיווחים, הזוג חזר מיום בילוי בצפייה במשחק כדורגל עם אמן דיסני ג'ק קיני. מור נפטר למחרת בבית החולים סנט ג'וזף בברבנק, קליפורניה, הממוקם ברחוב הנגדי לאולפני דיסני, מתוך דימום מוחי הנבע מזעזוע מוח. היה בן 41 במותו. מור נקבר בפארק זיכרון פורסט לון בחלקה המשקיפה על אולפני דיסני.
פרד מור קיבל לאחר מותו את התואר אגדת דיסני על ידי האולפנים בשנת 1995, כמו כן בשנת 1983 קיבל לאחר מותו את פרס וינזור מקיי של תעשיית ההנפשה.
האשמה השנייה
האשמה השנייה (בגרמנית: Die zweite Schuld, ובשמו המלא: Die zweite Schuld oder Von der Last, Deutscher zu sein – האשמה השנייה, או הנטל של היות-גרמני) הוא ספר עיון שכתב רלף ג'ורדנו (1923–2014) בשנת 1987, האופן שבו כישלונה של החברה הגרמנית בתקופה הנאצית עיצב את התרבות הפוליטית של הרפובליקה הגרמנית לאחר תקופת הנאציזם, ועל תחושת האשמה שנושאים בני הדור השני בגרמניה על היותם צאצאי הנאצים ועל מעשיה של גרמניה בתקופת הנאציזם, בין השנים 1933–1945.
תוכן
לאחר תום מלחמת העולם השנייה הורשעו רבים מפושעי המלחמה הנאצים על ידי בתי דין גרמניים, אך כפי שמציין ג'ורדנו, רובם היו בעלי תפקידים זוטרים במערכת שביצעה את רציחות העם ההמוניות, הסדרתיות, של יהודים, רוסים, פולנים ובני עמים אחרים. הם רצחו במו ידיהם, לעיתים רצחו מאות ואלפים, אך הם לא יזמו או הניעו את מכונת הרצח הגדולה שבמסגרת פעולתה נרצחו מיליונים. ג'ורדנו שאל: "איפה הממונים עליכם, מניעי 'טחנות המוות' ראשי מטות הרצח של המשרד הראשי לביטחון הרייך? איפה מנהלי החברות התעשייתיות והמסחריות (Wehrwirtschaftsführer) שיצרו עבור גרמניה הנאצית את כלי הנשק, התחמושת וחומרי ההשמדה [כגון הציקלון בי]? איפה בכירי האס אס והצבא?" את המהדורה משנת 1998 פתח ג'ורדנו בתיאור "אובדן האוריינטציה האנושית" (Verlustes der humanen Orientierung) בגרמניה מאז הקמת הרייך השני ב-1871. לאחר מכן תיאר את יסודותיה של "האשמה השנייה", הכישלון ברדיפתם של הפושעים הנאצים שביצעו פשעי מלחמה ורציחות עם. פרקים נוספים מתארים את היעדרה של ביקורת על שיטות הלחימה של הוורמאכט, שכללו פשעי מלחמה תחת התורה של מלחמת השמדה (Vernichtungskrieg), את האהבה ל"פיהרר" (היטלר) ואת אי נכונותם של תומכי היטלר, לאחר תום המלחמה ו"שעת האפס" (Stunde Null), להודות באשמתם הקולקטיבית בפשעי הנאציזם.
התקבלות וביקורת
יירגן מילר-הוהאנגן (Jürgen Müller-Hohagen), ראש המכון לפסיכולוגיה וחינוך, מכון השוכן כיום באתר מחנה הריכוז לשעבר דכאו, העיר על הספר כי לדיכוי ולהכחשת האשמה לאחר 1945 יש השפעה על התרבות הפוליטית של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה עד היום, וזו תינשא לאורך זמן. הוא מציין שיכולה להיות גם "אשמה שלישית": ככל שהצאצאים המשיכו להכחיש את אשמת הדורות הקודמים, הם למעשה התמידו בשיתוף פעולה חוצה דורות עם ההשתקה של נושא הנאציזם, וכך נשאו משהו מהאלימות הנאצית.
בשנת 2018 ארגנו המכון התרבותי של המבורג Kulturlotse Hamburg, והמרכז לחקר היסטוריה בת זמננו בהמבורג אירוע בנושא ראלף ג'ורדנו וספרו: "על האקטואליה של התערבות עיתונאית: חוב שיינשא לאורך זמן". לאור ההתפתחויות הפוליטיות הנוכחיות, מטרור המחתרת הנאו-נאצית ועד הסרת הטאבו מעל השיח הגזעני, עמדה למבחן ההערכה המחודשת של התמודדות מערב גרמניה עם העבר הנאצי, התמודדות שנתפסה עד אז כסיפור הצלחה. באירוע נדונו השפעות נאציות בהווה של הרפובליקה הפדרלית הגרמנית, כמו גם האתגרים של תרבות זיכרון ביקורתית.
ביקורת על ג'ורדנו כתב מנפרד קניטל ב-1993 בספרו "אגדת האשמה השנייה". הוא טען שההתמודדות עם העבר בעידן אדנאואר מתמקדת בתקופה שחלפה מאז קבלת חוקתה של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (גרמניה המערבית). אייקה וולגאסט מהמחלקה להיסטוריה ביקר את איכות תרומתו של ג'ורדנו בחיבורו "התמודדות עם העבר בתקופה המיידית שלאחר המלחמה". (Vergangenheitsbewältigung in der unmittelbaren Nachkriegszeit) ג'ורדנו טען כי בעשור שחלף מאז פרסם את הספר לראשונה חלק התקדמות בגרמניה, בסוגיית ההתמודדות עם אשמת הדור הראשון.
יהודה גרליץ
ביוגרפיה
נולד בבני ברק לשולמית ויחיאל-משה גרליץ, מחנך, חסיד נדבורנה. למד בישיבת נדבורנה ובישיבת בית מאיר. שירת בצה"ל כנהג תאג"ד. היה מראשוני המתיישבים בביתר עילית. במשך כחמש עשרה שנה התנדב במד"א כחובש וכנהג אמבולנס וכבאי, והיה מהגרעין הראשון של ארגון הצלה בביתר עילית.
פעילות ציבורית
בשנת 1996 נבחר לראשות המועצה בביתר עילית כנציג אגודת ישראל. כיהן בתפקידו עד שנת 2001, אז הפסיד בבחירות לנציג דגל התורה יצחק פינדרוס.
לאחר סיום כהונתו בביתר עילית מונה לסגן יו"ר המועצה הדתית בירושלים. בשנת 2008, לאחר בחירת מאיר רובינשטיין לראשות עיריית ביתר עילית, נבחר גרליץ למנכ"ל עיריית ביתר עילית. בשנת 2010 מונה גם לגזבר העירייה.
גרליץ הוא בעל תואר ראשון במנהל עסקים ומורה מוסמך. אחיו הוא הסופר החרדי מרדכי גרליץ.
ב-ה' באייר תשע"ח נפטרה אשתו עדית לאחר מחלה.
נוטינגהאם פורסט
נוטינגהאם פורסט (באנגלית: Nottingham Forest F.C) היא קבוצת כדורגל אנגלית אשר משחקת בפרמייר ליג. נוטינגהאם היא הקבוצה היחידה באירופה שיש לה יותר זכיות בגביע אירופה לאלופות מאשר זכיות באליפות המקומית של מדינתה.
יריבתה העירונית של נוטינגהאם היא נוטס קאונטי, אך השתיים לא נפגשו לשום משחק דרבי מאז עונת 94–1993.
היסטוריה
הקבוצה נוסדה בשנת 1865 ועונתה הראשונה בכדורגל האנגלי הייתה עונת 1889–1890 בליגה השנייה בה סיימה במקום הלפני האחרון. בשנת 1892 העפילה נוטינגהאם פורסט בפעם הראשונה לליגה הבכירה ואת עונתה הראשונה בליגה הבכירה אי פעם סיימה במקום ה 10. המיקום הגבוה ביותר אליו הגיעה הקבוצה בשנות ה-90 של המאה ה-19 היה המקום השביעי בו היא סיימה בשנים 1894 ו 1895. בשנת 1898 זכתה הקבוצה בגביע האנגלי לאחר ניצחון בגמר על דרבי קאונטי 1-3.
בשנת 1906 ירדה נוטינגהאם בפעם הראשונה בתולדותיה לליגת המשנה אבל היא חזרה תוך עונה לליגה הבכירה לאחר שסיימה ראשונה בליגת המשנה, אך כעבור 4 שנים ירדה שוב לליגת המשנה.
בשנת 1922 חזרה נוטינגהאם פורסט לליגה הבכירה ובשנתיים הראשונות היא ניצלה מירידה לאחר שסיימה מקום אחד מעל הקו האדום, כאשר בעונתה השנייה היא ניצלה בזכות הפרש שערים עדיף על צ'לסי, בזכות העובדה שכבשה שער אחד יותר, אך בעונתה השלישית היא נשרה שוב לליגת המשנה לאחר שסיימה את העונה במקום האחרון.