cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
רפובליקת פירנצה
קץ הרפובליקה
ג'וליו שלט עד מותו בשנת 1516 של לאו העשירי, אז מונה ג'וליו כאפיפיור החדש תחת השם קלמנס השביעי. הוא הוחלף בידי לורנצו דה מדיצ'י, דוכס אורבינו. באותה תקופה כשאפיפיורים מבני מדיצ'י שולטים ברומא, שרר שקט יחסי מצד הסיעות האנטי-מדיצ'יות בפירנצה. עם זאת, במאי 1527, במהלך מלחמת הליגה של קוניאק, בזזו צבאות האימפריה הרומית הקדושה את רומא וכוחו של האפיפיור נחלש. בפירנצה, אויבי משפחת מדיצ'י ניצלו את חוסר היציבות הפוליטית לסילוק משפחת האפיפיור מעמדות כוח בעיר. שנתיים לאחר מכן, חתם האפיפיור על שלום ברצלונה עם קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, וקיבל את ברכתו לשחזר את שלטון בני מדיצ'י בפירנצה. העיר נכבשה לאחר מצור ממושך.
האפיפיור הגדיל לעשות, ובשנת 1533 מינה את אחיינו אלסנדרו דה מדיצ'י כ"דוכס פירנצה". מעשה זה הפך את פירנצה מרפובליקה לדוכסות שהשלטון בה מועבר באופן רשמי מדור לדור. דוכסות פירנצה אוחדה בהמשך עם הדוכסות הגדולה של טוסקנה, ובני מדיצ'י שלטו בה כדוכסים גדולים עד שנת 1737.
ממשלה
פירנצה נשלטה בידי מועצה שנקראה סיניוריה (signoria), בסיניוריה היו תשעה גברים. ראש המועצה (gonfaloniere), נבחר בהגרלה למשך חודשיים. ראש המועצה היה חייב להיות מעל גיל שלושים, בעל אמצעים כלכליים כלשהם, ללא חובות או פשיטות רגל. כמו כן היה על המועמדים להיות מקובלים על כל הגילדיות הגרלה נקבעה מראש לעיתים קרובות, וראש המועצה היה לרוב בן לאחת ממשפחות האצולה העשירות. חברי הסיניוריה נפגשו מדי יום, ויכלו להגיש הצעות חוק לראש המועצה. ולעיתים הוקמו מועצות מיוחדות למטרות שונות, מועצת מלחמה וכדומה.
מבחינה מנהלית חולקה פירנצה לארבעה מחוזות, אשר חולקו לארבע נפות. המטרה העיקרית של חלוקה זו הייתה כדי להקל על גביית המיסים וגיוס מיליציות.
צעירי קריית מלאכי
צעירי קריית מלאכי (נקראה גם: "דור שני") הייתה להקה ישראלית, שפעלה בין השנים 1987–2011. הלהקה נחשבה ללהקה שונה בנוף הישראלי של שנות ה-80 ויש שראו בשיריה תוכן מחאתי.
היסטוריה
הלהקה הוקמה בשנת 1987 על ידי יאיר רוזנבלום, אליו הצטרף גדי ענבר כבמאי וכותב השירים, כלהקה העירונית של העיר קריית מלאכי. הרעיון להקמת הלהקה עלה בעקבות הצלחת להקת הנוער צעירי תל אביב. לאורך השנים, התבססה הלהקה על מחזורים של בני נוער שהתחלפו מדי שנה.
לעומת להקת "צעירי תל אביב" שעסקה בעיקר בתוכן צעיר ובידורי, להקת "דור שני" עסקה בנושאים הנחשבים "כבדים" יותר כמו אפליה, קיפוח, עדתיות, פריפריה ואבטלה. בין שיריהם ניתן למצוא מספר להיטים שעוסקים בנושאים הללו כמו "אמא שלי ממרוקו", "אבא מובטל", "פושע צעצוע" ו"סינדרלה".
שירי הלהקה נחשפו רבות בתוכנית "זהו זה!", ובהתאם הוזמנה הלהקה להופעות רבות בעקבות התוכנית. יתר על כן נושאי השירים שלא היו נושא שיח מקובל קיבלו לפתע מקום בשיח ובתרבות השירה העברית.
לאחר עונה אחת סיימה הלהקה את ההשתתפות בתוכנית בעיקר משום שרוב חברי המחזור הראשון התגייסו, ונותרו בה נערות בלבד. באותה העת לתפקיד מנהל הלהקה נכנס רוני אבירם, בעת שניהל אבירם את הלהקה השתנו מעט נושאי השירים והתמקדות בפריפריה ועדתיות התחלפה בנושאי נוער כלל ישראלים. הופעה נוספת של הלהקה בטלוויזיה הייתה עם הקמתו של ערוץ 2 בסדרת הנעורים "דור חדש" בגילומם של חברי הלהקה.
לרגל חגיגות החמישים להקמת קריית מלאכי התאחדו ותיקי הלהקה למופע חד פעמי.
אבירם ניהל את הלהקה עד לשנת 2011, אז החליט ראש העירייה מוטי מלכה לסגור את הלהקה.
במהלך השנים חלק מבוגרי המחזורים של הלהקה ניסו להמשיך בתחום השירה והבידור בין היתר בלהקות צבאיות ומחוץ להן.
בן בנימין
בן בנימין (נולד ב-17 בדצמבר 1985) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי במכבי שעריים.
קריירה
בנימין החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל עכו, אך הקריירה שלו נקטעה לאחר שהתגייס ליחידה 8200 בחיל המודיעין. במקביל לשירותו הצבאי, שיחק בנימין כחובבן במדי מכבי שלומי/נהריה, הפועל עפולה והפועל הרצליה בליגות הנמוכות.
בקיץ החליט לסיים את שירות הקבע בצה"ל בעקבות הצעה שקיבל מהמאמן ירון הוכנבוים לחתום בקבוצת הפועל עכו מליגה הלאומית. ב-9 באוגוסט 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4–1 נגד הפועל רעננה במסגרת גביע הטוטו. כבר בעונתו הראשונה הפך לשחקן הרכב בעכו, והיה שותף פעיל לחזרה של המועדון לליגת העל לאחר 31 שנים בליגות הנמוכות. ב-29 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 1–1.
בקיץ חתם לשלוש שנים בקבוצת מכבי נתניה. ב-15 באוקטובר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בתיקו 1–1 נגד הפועל חיפה. בסיום עונת 2012/2013 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-12 באוגוסט 2013 חתם בנימין בקבוצת הפועל רעננה.
ב-2 באוגוסט 2020 חתם בנימין בעירוני רמת השרון מהליגה הלאומית.
בקיץ, בנימין הצטרף למכבי שעריים מליגה א'.
תכנון (פעולה)
תהליך התכנון מערב קבלת החלטות בין אפשרויות הפעולה העומדות לרשות האדם וארגון של סדר הפעולות הנבחר. התוצר של פעולת התכנון הוא גיבוש של תוכנית, אשר תנחה את ההתנהגות של האדם ואת האופן שבו הוא פועל בסביבה.
משפט שפלי-שוביק
משפט שפלי שוביק הוא משפט מתחום תורת המשחקים, הקובע כי הליבה של משחק שוק אינה ריקה.
גולדה מילוסלבסקי
גולדה מילוֹסְלַבְסקי (1853 – ז' בתשרי תרס"ז, 26 בספטמבר 1906) הייתה ממייסדי המושבה נס ציונה ומהדמויות המרכזיות בשנים הראשונות של המושבה.
תכנון (פעולה)
השפעות על יכולת התכנון
להבדיל מפעולה אקראית או אימפולסיבית על פי דחפים, תהליך התכנון מצריך הפעלת מחשבה ושליטה עצמית. בהתאם לכך, ישנם גורמים וכישורים שונים אשר יכולים לשפר את יכולת התכנון של האדם. לדוגמה: תפקודים ניהוליים, דיבור פנימי, מיומנויות חשיבה, יכולת פתרון בעיות, הפעלה של מטא-קוגניציה ועוד.
גולדה מילוסלבסקי
ילדותה ובגרותה
נולדה בשם גולדה ליוברסקי בעיר ניקופול שבמחוז חרסון, בדרום-מערב רוסיה (כיום באוקראינה). בילדותה למדה חומש ב"חדר", דבר שהיה נדיר באותם הימים, משום שככלל, רק בנים למדו ב"חדר". סיפורי התנ"ך על ארץ הקודש וסיפורי גבורתה של דבורה הנביאה עוררו את אהבתה לארץ ישראל ואת הרצון לעלות אליה. בבגרותה נישאה לדב מילוסלבסקי, סוחר תבואות שהתאלמן ונותר עם בת יחידה ושמה שרה. מילוסלבסקי גידלה וחינכה את שרה כבת. שרה, בתה החורגת, היא סבתא-רבתא של איש העסקים נוחי דנקנר (סבתה של אמו זהבה דנקנר).
תכנון (פעולה)
השפעות על יכולת התכנון
יכולת התכנון יכולה להיות מושפעת מהטיה קוגניטיבית, כשל לוגי או דפוס חשיבה מסוים, לחץ חברתי ועוד.
משפט שפלי-שוביק
הערה: המשפט מסתמך על כך שמשחק שוק נגזר משוק שבו פונקציות הייצור הן רציפות וקעורות.
המשפט ההפוך אינו נכון.
תכנון (פעולה)
השפעות על יכולת התכנון
פגיעה ביכולת התכנון היא אחד המאפיינים של הפרעת קשב.
גולדה מילוסלבסקי
העלייה לארץ-ישראל
כשהגיעה שרה לבגרות, נהג המורה שלמה יפה (1847–1904) לפקוד את ביתם של דב וגולדה מילוסלבסקי, כדי לבקש את ידה. על אף שהיה מבוגר משרה בעשרים שנה ואף מבוגר מגולדה מילוסלבסקי בשש שנים, קיבלה אותו המשפחה. מילוסלבסקי הזדהתה עם קריאתם של חברי ביל"ו לעלות לארץ ישראל, ולנוכח הרדיפות של היהודים ברוסיה החליטה לעשות זאת בעצמה. דב מילוסלבסקי, שלקה אז בלבו, התנגד, ולנוכח עסקיו שפרחו דחה את חלומה של אשתו: "כל זמן שלא יגרשוני מכאן בכוח הזרוע – לא אעזוב את 'ארץ החיים' לנוד אל 'ארץ המתים'". כעבור שנה, בשנת 1883 התרצה ובני הזוג עלו לארץ ישראל. הם הגיעו למושבה ראשון לציון בת השנה, והתיישבו זמנית בביתו של אחד מעשרת מייסדיה. דב מילוסלבסקי חלה שוב, וביקש מאשתו שתי בקשות: האחת, שלא יהיה הראשון להיטמן באדמת המושבה הצעירה שאין בה עדיין בית עלמין, וגם לא ביפו שעשתה עליו רושם עגום, אלא בהר הזיתים בירושלים. השנייה: לזרז את מועד עלייתם של בתו וחתנו. כאשר נפטר, מילאה מילוסלבסקי את בקשותיו וחזרה לרוסיה לשכנע את שרה ושלמה יפה לעלות לארץ ישראל. הריונה של שרה והולדת בניה עיכבו את עלייתם ורק לאחר כשנתיים, ב-1886, הגיעו לארץ ישראל. כשהגיעה המשפחה ליפו, יצאה מילוסלבסקי לראשון לציון, במטרה לגור בביתם של מינדל ולוי יצחק אייזנבנד, אך לנוכח המחאה שפרצה כנגד שיטת האפוטרופסות שהנהיג הברון רוטשילד במושבות, גילתה כי בני הזוג אייזנבנד עתידים לעזוב את המושבה וחזרה ליפו כדי למצוא נחלה אחרת להתיישבות.
תכנון (פעולה)
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים
המוח האנושי מסוגל לתמוך בשאיפותיו של האדם להגשים מטרות שונות.
גולדה מילוסלבסקי
עבודתה החקלאית
עוד בהיותה בראשון לציון שמעה על ראובן לרר, שהתנחל בוואדי חנין (שמשמעותו "עמק השושנים"). הוא כינה את המקום "נחלת ראובן" וחיפש מתיישבים שיקנו ממנו חלקת אדמה ויצטרפו למניין שם. לשם כך הפיץ ביפו "קול קורא" להצטרפות לנחלה. משה סמילנסקי מספר כי "בראשונה מצא הקול הד בלב אדם שאינו יכול היה להצטרף למניין: אישה אחת, אשר רוח הקודש בתוספת של הרפתקנות גרו בשכנות בלבה, גולדה מילוסלבסקי". מילוסלבסקי שכנעה את חתנה שלמה יפה להגיע לנחלה ולתרום למניין. היא נקשרה למקום, הקפידה לכנותו "נחלת ראובן" ולא בשמו המקורי ואדי אל חנין וקנתה מלרר נחלה בגודל 60 דונם: 47 נתנה לשלמה ושרה יפה, ו-13 השאירה לעצמה, בהם נטעה במו-ידיה כרם וגרה בצריף בפרדס של לרר. במשך היום עבדה בעצמה בכרם שנטעה ובשובה לעת ערב טיפחה ליד הצריף גינת ורדים, "כדי להחזיר לעמק את שושניו", כך אמרה. לימים הפיקה מכרמה יין. בעבודתה במושבה מילאה מילוסלבסקי תפקיד כפול: הן עבודה חקלאית, בדומה לגברים, והן עבודות הבית. בכתביו מתאר משה סמילנסקי כיצד נשאה את סבלה, לא פחות מהגברים שעבדו את האדמה. עם זאת, התמידה בעידוד בני משפחתה לעלייה, וכך הגיעו למושבה אחיו של בעלה המנוח, מאיר וזבולון, עם רעייתו ליובה וילדיהם בוריס, אוליה ואסתר שנולדה כבר בארץ.
תכנון (פעולה)
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים
אחד מתפקידיה של האונה המצחית הוא תכנון. קליפת המוח הקדם-מצחית מעבירה מידע לסטריאטום, אשר מתבסס עליו כדי להנחות את ההתנהגות אל עבר מטרה רצויה והשגת חיזוקים. הוא עושה זאת על ידי בחירת הפעולות הנדרשות וסידורן באופן שיוביל להגשמת המטרה.
גולדה מילוסלבסקי
ביקורו של הרצל
במהלך ביקורו של בנימין זאב הרצל בארץ-ישראל בשנת 1898, ביקר ב"נחלת ראובן" בדרכו לרחובות. במהלך ביקור זה ביקר גם בצריפה של גולדה מילוסלבסקי ובגינתה, ממנה ליקטה זר שושנים אותו הגישה לאורח המכובד. מפגש זה מתועד במכתב אישי אותו שלח לה הרצל ובו כתב בהערכה על פעולותיה והכנסת האורחים שלה. מכתב זה מוצג כיום בתמונה בתצוגת "בית ראשונים" בנס ציונה.
תרומתה למושבה
במטרה לסייע למתיישבים שסבלו ממחסור, החליטה לייסד גמ"ח, ולצורך כך אספה כספים מיהודים בצרפת, גרמניה ורוסיה. בין השאר התכתבה עם אחד העם, שבאחד מביקוריו בארץ ישראל התארח בביתה. היא השתתפה באספות האיכרים במושבה, ידעה להציג בבהירות את טענותיה, ניחנה בכישרון רטורי והייתה בין הראשונים שדיברו עברית. כישרונה זה והופעותיה בציבור, העלו את קרנה בקרב אנשי המושבה, שנהגו לכנותה "אמא גולדה" בשל דאגתה הגדולה לאנשי המושבה והתפתחותה.
מותה והנצחתה
גולדה מילוסלבסקי נפטרה בשנת 1906 בגיל 53. היא נקברה בראשון לציון, מאחר שב"נחלת ראובן" עדיין לא היה אז בית עלמין. לאחר מותה פורסם בעיתון "השקפה" הספד:
בשנת 2011 הוזכר שמה והונצח עם בניית כיכר "המניין הראשון" בעיר נס ציונה.
משפט שפלי-שוביק
הוכחה
הוכחת המשפט משתמשת במשפט בונדרבה-שפלי. נוכיח כי משחק שוק הוא משחק מאוזן, כלומר, תנאי בונדרבה-שפלי מתקיים.
במהלך ההוכחה נשתמש בסימונים המופיעים בערך משחק שוק.
נסמן ב- X^{S} את קבוצת כל ההקצאות עבור קואליציה S:
כאשר הוא סך המצרכים העומד לרשות הקואליציה \ S.
נגדיר את התשלום לקואליציה \ S בצורה הבאה:, כאשר \ u_{i} היא פונקציית הייצור.
מתקיים:
(i) לכל שחקן i.
(iii)
נראה כעת כי המשחק הוא משחק מאוזן.
יהי, כאשר הוא אוסף כל הקואליציות הלא ריקות ב-\ N, ו-\ P היא קבוצת כל וקטורי המקדמים המאזנים חלש את.
צריך להראות כי.
נגדיר:
.
נראה כי הוא הקצאה אפשרית:
כי הוא ממוצע של וקטורים ב-. נותר להראות כי \ z(N)=a(N):
מכיוון ש- ועל ידי שינוי סדר סכימה, נקבל:
תכנון (פעולה)
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים
המידע המרחבי המתקבל מהחושים מעובד על ידי המוח, אשר מגבש את התפיסה המרחבית המשמשת את המערכת המוטורית לצורך תכנון של פעולות עתידיות. האזור המוטורי המשלים (SMA) הוא חלק מקליפת המוח המעורב בהיבטים מגוונים של תכנון תנועה.
משפט שפלי-שוביק
הוכחה
\ \delta הוא וקטור מקדמים מאזנים, כלומר -
משה עזרא מזרחי
הרב משה עזרא מזרחי (ה'תרכ"ג 1863 - ו' באב ה'תשט"ו 25 ביולי 1955) היה רב, פוסק וראב"ד ארם צובא, מאחרוני הרבנים בסוריה, בעל שו"ת דברי משה.
משפט שפלי-שוביק
הוכחה
לכן -
משה עזרא מזרחי
ביוגרפיה
נולד בחלב בשנת ה'תרכ"ג - 1863 לרבי עזרא. אביו נפטר לפני לידתו, ולכן נקרא עזרא על שמו.
משפט שפלי-שוביק
הוכחה
כלומר \ z הוא אכן הקצאה אפשרית. לכן, מהגדרת \ v ומהגדרת \ z נקבל:
משה עזרא מזרחי
ביוגרפיה
למד אצל רבותיו הרב חיים הכהן ורבי בכור מזרחי, ולאחר מכן למד אצל חכם באשי רבי משה סוויד, יחד עם הרב שלום הדאיה. חברו ללימודים היה רבי שאול קצין.
משפט שפלי-שוביק
הוכחה
אי השוויון האחרון נובע מקעירות הפונקציות \ u_{i}. על ידי שינוי סדר סכימה, נקבל:
משה עזרא מזרחי
ביוגרפיה
הרב משה עזרא נישא אך אשתו נפטרה בגיל צעיר, והוא נישא בשנית לרינה, בת המקובל רבי שלום הדאיה, אשר ילדה לו בת ובן - הוא רבי שלום יצחק מזרחי, אך גם היא נפטרה כעבור מספר שנים, בגיל 28.
רבנותו
בשנת ה'תרנ"ה, בהיותו כבן 32, החל לשמש כדיין בבית הדין שבראשות הרב אברהם עדס והרב מאיר לניאדו. בהמשך, כיהן כדיין לצד הרב יעקב שאול דוויק הכהן, והרב אליהו חמווי. בהמשך, כיהן כדיין לצד הרב עזרא חמוי והרב עזרא עבאדי-שעיו.
משפט שפלי-שוביק
הוכחה
כיון ש- \delta הוא וקטור מקדמים מאזנים חלש כלשהו, נובע מכאן כי תנאי בונדרבה-שפלי מתקיים, ולכן הליבה של המשחק אינה ריקה.
משה עזרא מזרחי
רבנותו
נחשב לבעל זיכרון צילומי ובקיאות רבה מאוד, והיה מקריא מזיכרונו לדייני בית הדין כל מקור שחפצו בו, מדברי הפוסקים ככתבם וכלשונם.
נפטר בו' באב ה'תשט"ו, 25 ביולי 1955, ונקבר בחלב.
חיבוריו
חיבר חיבורים וכתבים רבים, שחלקם התפרסמו בכתב העת "המאסף".
בספר אהלי שם העיד המחבר "יש בידי הרב המצוין הזה אוצר גדול של כ"י של חידושי תורה על הש"ס וחיבור שו"ת על פי סדר א-ב, רב חכמות ויקר העין, ומפני דוחק מצבו אין באפשרותו להדפיסו. ומהראוי מאד שימצאו גואלים להדפיס את ספריו לזכות הרבים ולהגדיל תורה ולהאדירה".
בשנת 2000 נמצא בכתב יד ספר שו"ת "דברי משה", ויצא לאור על ידי מכון דברי שלום.
ג'יימס מריון סימס
ג'יימס מריון סימס (באנגלית: James Marion Sims; 18 בינואר 1813 – 7 בנובמבר 1883) היה רופא אמריקאי, מחלוצי הגינקולוגיה המודרנית. הוא פיתח טכניקות חדשות לניתוח קיסרי ולטיפול בבעיות גינקולוגיות אחרות.
התפתחותו המקצועית
סימס נולד במדינת ניו יורק והחל את לימודי הרפואה ב-1835 באוניברסיטת ייל. לאחר סיום לימודיו ב-1839, הוא עבר לניו יורק סיטי והקים קליניקה פרטית.
ב-1845, סימס עבר לניו אורלינס והחל לעבוד בבית החולים של מדינת לואיזיאנה. בתקופה זו, רכש והחזיק בכפייה שלוש שפחות שחורות צעירות, עליהן עשה מספר רב של ניסויים אכזריים בתחומי הגינקולוגיה. ניסויים אלו נערכו בתקופת העבדות בארצות הברית, בה גברים ונשים שחורים נחשבו לרכוש, ולא לבני אדם. סימס ביצע בנשים אלו ניסויים שונים על מנת למצוא פתרונות עבור סיבוכים ומחלות ואגינליות שהתפתחו אצל נשים לבנות ממעמד הביניים. ניסויים אלו נערכו ללא הסכמה מצידן, דבר שלא נדרש מ"רכוש" שאינו אדם. הניסויים נערכו ללא כל הרדמה או משככי כאבים, כאשר הוא חתך בבשרן, חתך את איבר המין ואת הרחם שלהן. מעבר להיעדר הסכמה וניתוחן ללא הרדמה, הניתוחים בוצעו ללא התחשבות באינטרסים שלהן כאינדיבידואליות, תוך פגיעה אפשרית בפוריותן. בסיומו של תהליך הניסויים שחרר ד"ר סימס את השפחות.
את הניסויים יישם בהמשך, ובכך נחשב פורץ דרך בתחום הגינקולוגיה, וזכה להצלחה ופרסום. הוא אף בין הראשונים לשימוש בהרדמה בזמן הניתוחים ללקוחותיו, נשים לבנות ממעמד הביניים.
סימס פיתח מספר טכניקות חדשות לניתוח קיסרי, כולל שימוש במכשיר הניתוח הראשון שנועד לניתוח קיסרי. הוא גם פיתח טכניקות חדשות לטיפול בבעיות גינקולוגיות אחרות, כגון דלקת רירית הרחם ושלפוחית השתן. עבודתו של סימס עזרה לשפר את הבריאות של נשים רבות ברחבי העולם.
סימס נפטר ב-1883 בגיל 70. הוא נחשב לאחד הרופאים החשובים ביותר בהיסטוריה של הגינקולוגיה. עבודתו תרמה רבות להתפתחות הענף והיא ממשיכה להשפיע על רופאים ברחבי העולם גם כיום.
זמן רב לאחר פטירתו עדיין זכה לכבוד רב. רק יותר ממאה שנים אחר כך החלה עבודתו של סימס לעורר מחלוקת. מצד אחד, הניסויים שביצע על שפחות צעירות נשמעים כיום מזעזעים. ומצד שני עבודתו המדעית תרמה רבות להתפתחות הגינקולוגיה, והוא נחשב על ידי רבים לאבי הגינקולוגיה המודרנית.
ביקורת על פועלו וביטול ההנצחה
באותה שנה, 2018, החליטה האגודה האמריקאית לגינקולוגיה וחקר האיבריים (ACOG), לשנות את שם פרס סימס ל"פרס המצוינות בגינקולוגיה". שינוי השם היה תגובה לביקורת על עבודתו של סימס עם שפחות שחורות ללא הרדמה.
Taste
Taste הוא סינגל של הראפר האמריקאי טייגה בהשתתפות הראפר האמריקאי אופסט ממיגוס. הוא יצא לאור ב-16 במאי 2018, לסטרימינג והורדה דיגיטלית באמצעות לאסט קינגס מיוזיק ואמפייר דיסטריביושן כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי שלו, Legendary (2019). השיר הופק על ידי די. איי. דומאן. הסינגל הגיע בשיאו למקום השמיני במצעד הבילבורד הוט 100, כך שהפך לשירו הראשון שנכנס למצעדים מזה שלוש שנים. השיר סימן חזרה לגדולה בקריירה של טייגה כאמן סולו, והוא השיר השני המצליח שלו ביותר במצעדי המוזיקה, אחרי "Rack City" מ-2011.
רקע
לדברי טייגה, סשן ההקלטה של השיר נמשך כ-30 דקות באווירת "מסיבה" שכללה אנשים רבים. הוא החליט להאיץ מקצב "ממש איטי" שהמפיק די. איי. דומאן שלח לו. טייגה המשיך לפריסטייל ראפ על המקצב המותאם שהביא ליצירת ארבע התיבות הראשונות של השיר. השיר היה "השני או השלישי" שהקליט באותו הלילה.
במקור, אופסט לא הופיע בשיר. טייגה יצר קשר עם אופסט יום לפני צילום הווידאו קליפ הראשוני של השיר, וביקש ממנו להשתתף בשיר. אופסט שלח לטייגה את הוורס שלו לאחר צילומי הקליפ הראושניים בלוס אנג'לס. באותו השבוע, טס טייגה לאטלנטה וצילם חלק נוסף מהקליפ עם אופסט במשטח החלקה.
וידאו קליפ
הווידאו קליפ יצא לאור ב-16 במאי 2018 באתר יוטיוב. הוא בוים על ידי טייגה ואראד והוא כולל הופעות קמע של 2 צ'יינז, ויז קאליפה, ג'וינר לוקאס, YK אוסיריס, רוני ג'יי וקינג באץ'. לקליפ מעל למיליארד צפיות באתר יוטיוב.
הצלחה מסחרית
בארצות הברית, "Taste" נכנס למצעד הבילבורד הוט 100 במקום ה-82 והגיע בשיאו למקום השמיני. הוא הפך לשיר הראשון של טייגה במצעד כאמן מוביל מאז "Ride Out" ב-2015.
בדצמבר 2018, מגזין בילבורד דירג את השיר כשיר ה-20 הטוב ביותר של השנה.
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לטלוויזיה 2016
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לטלוויזיה 2016 נערך ב-8 במאי 2016.
שמות המועמדים פורסמו ב-30 במרץ. הסדרה "וולף הול" הייתה מועמדת בארבע קטגוריות.
דיוויזיית המשמר הרביעית (האימפריה הגרמנית)
דיוויזיית המשמר הרביעית (בגרמנית: 4. Garde-Division) הייתה דיוויזיה בצבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה ופורקה עם סיומה.
היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-18 במאי 1915. זה היה חלק מגל של דיוויזיות חי"ר חדשות שנוצרו באביב 1915. הדיוויזיה הוקמה בעיקר מגדודי חיל הרגלים העודפים של דיוויזיות חיל רגלים רגילות שנהיו משולשות. חטיבת חיל הרגלים ה-5 של הדיוויזיה הועברה מדיוויזיית המשמר ה-3, והגיעה לדיוויזיה עם רגימנט המשמר ה-5 ורגימנט הגרנדירים של המשמר ה-5. רגימנט המילואים ה-93 הגיע מדיוויזיית המילואים של המשמר ה-1.
לאחר היווצרותה, נכנסה הדיוויזיה לקו שמצפון לפשאסניש, שם נשארה עד יולי 1915. לאחר מכן היא השתתפה במתקפת גורליצה-טרנוב, פרצה דרך ב-Przasnysz ונלחמה בקרבות ההמשך לנרב התחתון ולאחר מכן לנרב העליון. בהמשך המתקפה, היא חצתה את נהר ניימן בספטמבר 1915 ונלחמה בקרב וילנה. לאחר מכן הועברה הדיוויזיה לעתודה ונשלחה לחזית המערבית. היא הגיעה לתעלות בפלנדריה ובארטואה באוקטובר ונשארה שם עד סוף השנה. לאחר ארבעה חודשים בעתודה, היא חזרה לקו בפלנדריה ובארטואה באפריל 1916. היא נלחמה בקרב הסום עד נובמבר 1916, ולאחר מכן נשארה בקו על הסום עד מרץ 1917. לאחר מכן לחמה הדיוויזיה בקרב אראס ונשארה בקו בפלנדריה ובארטואה עד ספטמבר 1917, אז נכנסה לקרב פשנדל. בשנת 1918, היא השתתפה במתקפת האביב הגרמנית, ונלחמה בקרב הראשון על הסום (1918), הידוע גם כקרב הסום השני (כדי להבדיל בינו לבין הקרב ב-1916). היא נשארה בתור עד יולי, אז הועברה לגזרה שקטה יותר בלורן כדי לנוח. בסוף יולי ואוגוסט, היא נלחמה בקרב השני על המארן, ולאחר מכן נשארה בקו עד סוף המלחמה. המודיעין של בעלות הברית דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה לוחמת מדרגה ראשונה. הדיוויזיה פורקה בשנת 1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה. זו הייתה דיוויזיה של המשמרות הפרוסיים ומכאן גויסה מכל רחבי ממלכת פרוסיה.
בגלל שאת שלי
לצידו של לנצה מופיעה הזמרת והשחקנית דורטה מורו שהופיעה על הבמה במחזות הזמר המלך ואני,  קיסמט, אלדין ועוד. זה סרטה היחידי.
שיר הנושא - "בגלל שאת שלי" מושר בפי מריו לנצה ודורטה מורו במהלך הסרט ובסופו. השיר היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.
תקציר העלילה
זמר האופרה המפורסם רנלדו רוסאנו (מריו לנצה) מתגייס לצבא ארצות הברית לאחר שוועדת הגיוס מצאה אותו כשיר. הוא מופיע כעת בניו יורק באבירות כפרית ביחד עם ידידתו, זמרת הסופרן פרנצ'סקה לנדרס (ריטה קורדוי) ונפרד מהקהל.
לאחר שנפרד גם מאמו (סיליה לובסקי), הוא מגיע למחנה אימונים למחלקת טירונים עליה ממונה סרג'נט "בט" בטרסון (ג'יימס ויטמור). בט הוא חובב אופרות מושבע ומעריץ את רוסאנו ומשחרר אותו מרוב העבודות למורת רוחם של הטירונים האחרים. גם מפקד הפלוגה קפטן לורינג (דון פורטר) לא רואה זאת בעין יפה ועוקב כל הזמן אחרי רוסאנו.
לבט יש אחות בשם ברידג'ט (דורטה מורו) שמופיעה בפרסומות ורוצה להתקדם. בט משכנע את רוסאנו לראות ולבחון אותה. רוסאנו מתאהב בה מיד, ולמרות רמת שירתה שאינה מעולה, הוא מסכים לבקשתו של בט לסדר לה אודישן בעזרת אמרגנו אלברט פוסטר (אדוארד פרנץ).
גב' עדנה מונטוויל (ספרינג ברינגטון) שמעריצה את רוסאנו מצליחה להשפיע על בעלה הגנרל מפקד הבסיס לתת לרוסאנו אישור יציאה לנסוע להקלטות בניו יורק למרות סירובו של הקפטן. פרנצ'סקה שרואה בעין קנאית את יחסיו של רוסאנו לברידג'ט אומרת לבט ולברידג'ט כי רוסאנו ניצל אותם כדי לסחוט חופשה להקלטות אתה ולהרוויח מזה כסף רב. הם עוזבים מיד ורוסאנו מופתע מדוע עזבו.
יחסו של בט לרוסאנו משתנה. הוא מתחיל "לטרטר" אותו בעבודות ניקיון, קילוף תפוחי אדמה, שמירה ממושכת בגשם כש.ג, אימוני פזצט"א ועוד.
לבסיס עומדים להגיע מפקדי צבא חשובים והגנרל רוצה שרוסאנו ישיר שם, אך הוא מסרב. הקפטן אומר לבט שאם לא ישכנע אותו, הוא יועבר למקום מרוחק כמו איסלנד.
ברידג'ט רוצה לעזור לאחיה, מגיעה לבסיס ודרך הגדר מפצירה ברוסאנו שישיר כדי שאחיה לא ייפגע.
רוסאנו מטיח בבט מדוע שלח את אחותו, והם מתחילים בקטטה שנעצרת על ידי הקפטן ששולח את שניהם למעצר לפני משפט. במעצר אומר לו בט כי לא הוא שלח את ברידג'ט ורוסאנו מצטער כי בגללו עלולה הקריירה של בט להסתיים.
לבסיס מגיע גנרל צרפתי. רוסאנו מבחין בו מתא המעצר ומתחיל לשיר. הגנרל מזהה אותו, הוא מעריץ שלו, הוא רץ ומחבק אותו. רוסאנו ובט משתחררים ללא משפט ולבסוף עולה רוסאנו ושר את "גרנדה" ובסיום מצטרפת אליו ברידג'ט והם שרים יחד את "בגלל שאת שלי".
המתקפה על בסיס הטיסה מילרובו
ההתקפה על בסיס חיל האוויר מילרובו שברוסיה התרחשה ב-25 בפברואר 2022 כחלק מהתקפת הנגד האוקראינית במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. לדברי גורמים אוקראינים, כוחות צבא אוקראינים תקפו את בסיס האוויר מילרובו באמצעות טילי OTR-21 טוצ'קה, והשמידו מטוס Su-30 בודד של חיל האוויר הרוסי והציתו חלקים מהבסיס.
לפי הדיווחים, המתקפה, שהכוחות המזוינים האוקראינים לא התייחסו אליה באופן רשמי, הושקה בתגובה להפגזה על ערים אוקראיניות על ידי כוחות רוסים. כמו כן דווח על מספר רב של פצועים, ואחד ממטוסי הסוחוי Su-30 שחנו במקום עלה באש על הקרקע על פי תמונות וסרטונים שהופצו. פקידים אוקראינים טענו שלפחות שני מטוסי סוחוי Su-30 רוסיים הושמדו על הקרקע. תמונות וסרטונים של מבנים בוערים מהזירה הופצו בהרחבה ברחבי המדיה החברתית הרוסית.
ראש העיר קסטרברידג' (סרט, 1921)
ראש העיר קסטרברידג' (באנגלית: The Mayor of Casterbridge) הוא סרט דרמה אילם בריטי משנת 1921, בבימויו של סידני מורגן, ובכיכובם של פרד גרובס, ווריק וורד ופולין פיטרס. זהו עיבוד לרומן "ראש העיר קסטרברידג'" מאת תומאס הרדי, והוא נעשה בשיתוף פעולה עם הרדי.
הסרט צולם ברובו בסאסקס, בעיקר בעיירה סטיינג, ובחלקו באולפן שורהאם ביץ'. סצנות אחרות צולמו בעיר דורצ'סטר שבדורסט, המקום בו מתרחשת עלילת הספר.
מדבר מוהאבי
מדבר מוהאבי (באנגלית: Mojave Desert) הוא מדבר צל גשם בדרום-מערב ארצות הברית. הוא משתרע בתחומי המדינות קליפורניה, נבדה, יוטה ואריזונה. מקור שמו בשבט האינדיאני, מוהאבי, שישב במקום.
גאוגרפיה
שטחו של מדבר מוהאבי כ-124,000 קילומטר רבוע. גבולותיו מוגדרים בהתאם לתפוצת צמחי היוקה מסוג עץ יהושע הייחודיים לו. גבולותיו הטופוגרפיים הם רכסי ההרים של סן גבריאל, סן ברנרדינו וטהצ'פי ממערב, מדבר סונורה ומדבר קולורדו מדרום, מדבר האגן הגדול מצפון ורמת קולורדו ממזרח.
בשטחו של המדבר זורם נהר מוהאבי, רובו מתחת לקרקע. המדבר מיושב בדלילות, אך נמצאות בו כמה ערים שהגדולה בהן היא לאס וגאס שבנבדה.
בקצהו הצפון-מערבי של מדבר מוהאבי משתרע "עמק המוות", שבו נמצאת הנקודה הנמוכה ביותר באמריקה הצפונית - 86 מטר מתחת לגובה פני הים. עמק זה צחיח ויבש במיוחד, ואף נמדדו בו ב-10 ביולי 1913 הטמפרטורות הגבוהות ביותר בחצי הכדור מערבי, 56.7 מעלות צלזיוס.
זה גדל על העצים
זה גדל על העצים (באנגלית: It Grows on Trees) הוא סרט פנטזיה קומי אמריקאי משנת 1952, אשר בוים על ידי ארתור לובין ומככבים בו בתפקידים הראשיים איירין דאן (סרטה האחרון) ודין ג'אגר.
תקציר העלילה
פולי בקסטר (איירין דאן) ובעלה פיל (דין ג'אגר) גרים בעיירה קטנה בקונטיקט עם שלושת ילדיהם - דיאן המתבגרת (ג'ואן אוונס), פליפ ומידג' (סנדי דשר).
פולי מתווכחת כל הזמן עם בעלה על הוצאות הבית הגדולות שהוא מתקשה לאשר לה. היא נטעה שני עצים בגינה ויום אחד עף שטר של 5 דולר לידיו של פיל המופתע. בעקבות שטר זה מגיעים עוד שטרות של חמישה ועשרה דולרים. פולי חוגגת אך בעלה הישר טוען שזה כסף אסור ומביא אותו למשטרה משם משחררת את הכסף פולי בטענה שזה שלה. פולי מגלה שמקור השטרות הוא בשני העצים החדשים.
השכנה המרחרחת גב' פרייר (אדית מייסר) מגיעה למשפחה כדי לבקש קצת סוכר, נתקלת במיכלים עם השטרות וממלאת מתחת לבגדיה בשטרות.
פולי כותבת לשר האוצר על על העצים ונציג השר מרצ'סון, עונה לה במכתב הומוריסטי בשיתוף נציג משרד החוץ ומס הכנסה שמודיע לה כי היא חייבת לשלם על כך מס ערך מוסף.
בינתיים פיל נוסע במסגרת עבודתו לבלטימור ופולי מנצלת את הכסף לסגירת המשכנתא, שיפוץ הבית וקניית מכשירים רבים ביניהם טלוויזיה.
ראלף בוון (ריצ'רד קרנה) הוא פקיד בבנק ומחזר נלהב של דיאן. פולי מפקידה אצלו 700 דולר לכיסוי המשכנתא והוא שמח ונלהב וקונה לדיאן טבעת אירוסין.
הבעיה היא שהשטרות מתפרקים לאחר זמן כמו עלים נובלים. מנהל הבנק חוקר את ראלף ולוחץ עליו לגלות מי הפקידה בידיו את השטרות המזויפים והמתפרקים. ראלף לא רוצה לגלות שזו פולי והוא נכלא.
פולי משחררת אותו ומגלה שזו היא שהפקידה את הכסף שגדל לה על העצים. עיתונאי ממולח שומע זאת ומיד מתפרסם העניין בכל ארצות הברית והמונים צובאים על הבית.
מגיעים גם נציגי משרד האוצר, החקלאות ומס הכנסה ומבקשים להשמיד את העצים שגורמים נזק אדיר לכלכלת המדינה. הם משלמים לה עבור זאת אבל מתברר שהעצים מתו מוות טבעי מקור.
כעת נרגע המצב ופולי בודקת פריט בצורת מנורת אלדין שקנתה ומשפשפת אותו. עשן יוצא ממנו ופולי מצפה לשד שייצא משם וימלא את בקשותיה.
עכשיו כולם ביחד (שיר)
"עכשיו כולם ביחד" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1985 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה וכשיר הנושא של אלבום האוסף החמישי של הזמרת, עכשיו כולם ביחד.
על השיר
"עכשיו כולם ביחד" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור וקובי אשרת, שגם הפיק אותו. לצד השירים הישנים שנכללו באוסף עכשיו כולם ביחד, הוציאה אילנית גם כמה שירים חדשים. "עכשיו כולם ביחד" נמנה ביניהם. הוא זכה להצלחה גבוהה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום הרביעי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום הרביעי.
דיוויזיית הלנדווהר ה-20
דיוויזיית הלנדווהר ה-20 (בגרמנית: 20. Landwehr-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-18 בספטמבר 1916 בחזית המערבית, ובשנת 1917 לחמה בקרב איפר השלישי ובקרב קמברה. בנובמבר 1917 היא הועברה לחזית המזרחית, שם היא לחמה עד להפסקת האש, ולאחר מכן השתתפה בכיבוש אוקראינה. לאחר תום המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, שם פורקה עד אמצע מרץ 1919.
גבעות לארסמאן
גבעות לארסמאן (באנגלית: Larsemann Hills) הן סדרה של גבעות מעוגלות נמוכות, הממוקמות לאורכו של החוף הדרום-מזרחי של מפרץ פרידז, בארץ הנסיכה אליזבת, שבאנטארקטיקה.
אורכו של רכס הגבעות 17 קילומטרים, וראשיתו בקרחון דולק.
סלעי הגבעות מכילים ריכוז גבוה במיוחד של המינרלים בור ופוספטים, וכן התגלו בו ארבעה סוגים חדשים של מינרלים, שלא היו ידועים קודם לכן.
בשל הייחודיות של הגבעות, בשנת 2014 חצי האי סטורנס שבגבעות, הוכרז כאזור אנטארקטי מוגן במיוחד.
גילוי ומיפוי הגבעות
הראשון שהגיע אל הגבעות, ומיפה אותם במדויק, היה מ. מ. פישר (M.M. Fisher), סוקר מטעם משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה, בשנת 1957.
מקור השם
שמן של הגבעות ניתן להן על ידי מיקלסן.
תחנות מחקר
הגבעות הן נווה מדבר אנטארקטי, ועל כן מצויות בהן מספר רב של תחנות מחקר אנטארקטיות:
לקריאה נוספת
• odgson, D., Noon, P., Vyverman, W., Bryant, C., Gore, D., Appleby, P., Wood, P. (2001), Were the Larsemann Hills ice-free through the Last Glacial Maximum?, Antarctic Science, 13(4), 440-454. https://doi.org/10.1017/S0954102001000608
• Bajerski, F. and Wagner, D. (2013), Bacterial succession in Antarctic soils of two glacier forefields on Larsemann Hills, East Antarctica., FEMS Microbiology Ecology, 85 (1), pp. 128-142. https://doi.org/10.1111/1574-6941.12105
• Stüwe, Kurt & Peer, Helmuth. (1989), Geology and structure of the Larsemann Hills area, Prydz Bay, East Antarctica, Australian Journal of Earth Sciences - AUST J EARTH SCI. 36. 219-241. https://doi.org/10.1080/08120098908729483
• Jessica O’Reilly, Tectonic History and Gondwanan Geopolitics in the Larsemann Hills, Antarctica Geology and structure of the Larsemann Hills area, Prydz Bay, East Antarctica, PoLAR Volume 34, Issue 2 November 2011 Pages 214-232 https://doi.org/10.1111/j.1555-2934.2011.01163.x
• J.S.Burgess, A.P.Spate, F.I.Norman, Environmental impacts of station development in the Larsemann Hills, Princess Elizabeth Land, Antarctica, Journal of Environmental Management Volume 36, Issue 4, December 1992, Pages 287-299 https://doi.org/10.1016/S0301-4797(08)80003-5
• Edward S. Grew, Christopher J. Carson, Andrew G. Christy and Steven D. Boger, Boron- and phosphate-rich rocks in the Larsemann Hills, Prydz Bay, East Antarctica: tectonic implications, Geological Society, London, Special Publications, 383, 73-94, 20 May 2013, https://doi.org/10.1144/SP383.8
קרולי (פירושונים)
{{פירושונים| אישים:
ראו גם
}}
תוכנית פעולה
תוכנית פעולה היא אוסף מסודר של פרטים המשמשים אדם, קבוצה חברתית או ארגון להגשמתה של מטרה מסוימת.
תוכנית הפעולה מתגבשת באמצעות תהליכים של תכנון וארגון והיא מנחה את ההתנהגות. תוכנית פעולה יעילה יכולה למנוע או לצמצם את הסיכוי לשגיאות.
שלמה אלמולי
רבי שלמה בן רבי יעקב אלמולי (בערך 1490–1542) נולד בחצי האי האיברי. במקצועו רופא שהתיישב באימפריה העות'מאנית לאחר גירוש ספרד ופעל בעיקר בשלוניקי ובקושטא.
עודד הדפסת ספרים, ודאג להדפסתם לראשונה של ספר השרשים לרד"ק ושל איגרת חי בן מקיץ לרבי אברהם אבן עזרא.
תוכנית פעולה
סוגים שונים של תוכניות פעולה
דוגמות לסוגים שונים של תוכניות פעולה:
צרכים אינסטרומנטליים
צרכים אינסטרומנטליים (באנגלית: "Instrumental" – כלי) הוא מושג במדעי החברה המתקשר לנושא הקבוצה בתחום המחקר סוציולוגיה, ומדבר על אחד הצרכים שהקבוצה מספקת ליחיד.
הגדרה
צרכים אינסטרומנטליים הם צרכים חברתיים פיזיים המתבטאים בצורכי הגנה וקיום או צרכים כלכליים ארגוניים. תפקידה של הקבוצה בעבור הפרט הוא לספק לו את הצרכים האינסטרומנטליים, או במילים אחרות, להעניק ליחיד את האפשרות והיכולת להשיג מטרות מסוימות או לבצע משימות מסוימות לצורך קיומו, שלא ניתן להשיגן או לבצען ביחידות וללא עזרה, לדוגמה: השגת מזון ושתייה, מחסה, דיור, תעסוקה, מערכות בריאותיות המספקות שירותי בריאות (כמו בתי חולים), מערכות ביטחוניות (כמו משטרה, צבא), בית משפט ועוד.
הצורך בצרכים אינסטרומנטליים
האדם כפרט זקוק לצרכים האינסטרומנטליים על בסיס יומי, שכן הם מבטיחים את המשך קיומו הפיזי ובלעדיהם לא יוכל להתקיים, ולכן הקבוצה צריכה לדאוג שצרכים אלו יהיו זמינים לפרט בכל רגע נתון.
צרכים אקספרסיביים
צרכים אקספרסיביים (באנגלית: Express= לבטא, להביע) זהו מושג במדעי החברה המתקשר לנושא הקבוצה בתחום המחקר סוציולוגיה, ומדבר על אחד הצרכים שהקבוצה מספקת ליחיד.
פירוש
צרכים אקספרסיביים הם צרכים חברתיים רגשיים/הבעתיים התורמים להרגשת השייכות של היחיד בקבוצה, לטיפוח היחסים בין בני האדם בקבוצה על בסיס רגשי ולתחושת הלכידות ביניהם. צרכים אלו מסופקים ליחיד על ידי הקבוצה באמצעות התחברות חברתית, קבלה, כבוד, אינטימיות, תשומת לב, תמיכה רגשית ועוד.
הצורך בצרכים אקספרסיביים
האדם כפרט אמנם לא זקוק לצרכים האקספרסיביים לצורך קיומו הפיזי, אך יש הטוענים כי צרכים אלו הכרחיים לו על מנת לשרוד. כך למשל מסבירים אותם הטוענים את העובדה שאצל אנשים בודדים או רווקים הנטייה להתאבדות היא גבוהה יותר.
חלק בעולם
"חלק בעולם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1985 לאור חברת התקליטים סי בי אס ישראל, והוא נכלל כרצועה הרביעית של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן.
טסקלוסה
טסקלוסה (באנגלית: Tuscaloosa) היא בירת מחוז טסקלוסה במדינת אלבמה בארצות הברית. העיר שוכנת על גדות נהר בלאק ווריור במרכז אלבמה. בעיר מתגוררים 90,468 (נכון ל-2010), ובמטרופולין שלה מתגוררים 219,461 תושבים (נכון ל-2010).
היסטוריה
במקום שבו נמצאת העיר ישבו מספר שבטים אינדיאנים, אך הם גורשו על ידי הממשל בחוק הגירוש האינדיאני (Indian Removal Act) לצדו המערבי של נהר מיסיסיפי בשנות ה-30 של המאה ה-19.
ב-1814 נחתם חוזה פורט ג'קסון עם האינדיאנים המקומיים, בו הותרה התיישבות של אמריקאים ממוצא אירופאי. כעבור זמן קצר הוקמה קבוצת בקתות באזור והמיישבים החליטו לקרוא לקהילה החדשה על שמו של הצ'יף המקומי בן המאה ה-16 טסקלוסה (Tuskaloosa). ב-13 בדצמבר 1819, יום לפני שאלבמה הפכה למדינה, טסקלוסה הוקמה באופן רשמי כעיירה.
ב-1826 טסקלוסה הפכה לבירת אלבמה, מה שתרם לגידול האוכלוסייה והכלכלה המקומית. ב-1846 התואר הועבר למונטגומרי ועקב כך האוכלוסייה התמעטה.
בשבועות האחרונים של מלחמת האזרחים האמריקנית כוחות של צבא האיחוד בזזו את העיר והחריבו חלקים ממנה, בהם אוניברסיטת אלבמה בעיר.
סיכום החיים עד עכשיו
רקע
השיר הפותח את האלבום, "קצת אהבה לא תזיק", יצא כסינגל וזכה להצלחה. הצלחת השיר הביאה לפריצתו של עדר לקהל הרחב.
טסקלוסה
היסטוריה
בסוף המאה ה-19 נבנו מספר סכרים בנהר בלאק ווריור על ידי חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית (United States Army Corps of Engineers). הדבר אפשר פתיחה של קו ישיר וזול לעיר הנמל מוביל בדרום אלבמה ובכך תרם לפיתוח הכרייה באזור. גדילתה של אוניברסיטת אלבמה והתפתחותם של מספר מוסדות לבריאות הנפש בעיר, תרמו לגדילה מתמידה בכלכלה המקומית במהלך המאה ה-20.
סיכום החיים עד עכשיו
רקע
חברי ההרכב, שהשתנה מעט מאז אלבומם הקודם, קיבלו חלק גדול יותר באלבום זה, כתבו, הלחינו וביצעו חלק מהשירים.
טסקלוסה
היסטוריה
ב-27 באפריל 2011 הכה בעיר טורנדו שגרם למותם של 44 אנשים ועוד 20 אנשים בעיר ברמינגהאם.
סיכום החיים עד עכשיו
משתתפים
אלון עדר ולהקה:
טסקלוסה
כלכלה
כלכלת העיר מסתמכת על שירותים ממשלתיים, תעשייה, כרייה ומסחר.
סיכום החיים עד עכשיו
משתתפים
משתתפים נוספים:
טסקלוסה
חינוך
בעיר שוכנת אוניברסיטת אלבמה שהוקמה ב-1831, והיא אחת האוניברסיטאות הגדולות והחשובות באלבמה.
תחבורה
את העיר משרת נמל התעופה האזורי טסקלוסה, הנמצא במרחק של כ-6 קילומטרים צפון-מערבית למרכז העיר. תושבי העיר משתמשים גם בנמל התעופה הבינלאומי ברמינגהאם-שאטלוורת' הגדול יותר, הנמצא במרחק של 85 קילומטרים.
העיר נמצאת על המסלול של כביש בין-מדינתי 20, המקשר בין המדינות טקסס וקרוליינה הדרומית, וכביש בין-מדינתי 59, המקשר בין המדינות לואיזיאנה וג'ורג'יה.
תפילת הרופא
תפילת הרופא היא תפילה המיועדת לרופאים המטפלים בחולים. התפילה יוחסה לרמב"ם אך חוברה ככל הנראה על ידי מרכוס (מרדכי) הרץ, רופא יהודי ומרצה לפילוסופיה, שחי במאה ה-18, מאנשי החברה הגבוהה בברלין. התפילה הופיעה לראשונה בדפוס בשנת 1793, תורגמה (לאנגלית) בידי הארי פרידנוואלד ופורסמה בעלון בית החולים של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס (Bulletin of the Johns Hopkins Hospital) בשנת 1917.
נוסח התפילה תלוי בבתי חולים ובמרפאות של רופאים במקום בולט, ויש רופאים המקפידים לומר אותה לפני שהם מתחילים בטיפול. כשבועת הרופאים שנפוצו לה נוסחאות שונים, גם את תפילת הרופא לקחו מטפלים ממקצועות משיקים, הפסיכולוג דניאל ריבעי כתב בהשראתה את תפילת הפסיכולוג, דפנה מאיר כתבה בהשראתה את תפילת האחות. יניב פוגל כתב בהשראתה את "תפלה לתומכי הרפואה.
נוסח התפילה
אֵל עֶלְיוֹן, טֶרֶם שֶׁאֲנִי מַתְחִיל בַּעֲבוֹדָתִי הַקְדוֹשָׁה לְרַפֵּא אֶת יְצוּרֵי כַּפֶּיךָ, אֲנִי מַפִּיל אֶת תְּחִינָתִי
לִפְנֵי כִּסֵא כְּבוֹדְךָ, שֶתִּתֵּן לִי אֹמֶץ רוּחַ וּמֶרֶץ רַב
לַעֲשׂוֹת אֶת עֲבוֹדָתִי בֶּאֱמוּנָה, וְשְׁהַשְׁאִיפָה לִצְבֹר הוֹן אוֹ
לְשֵׁם טוֹב לֹא תְּעַוִּר אֶת עֵינַי מִלִּרְאוֹת נְכוֹחָה.
אָדוֹן הֲעוֹלָמִים, גֲלוּי וְיָדוּעַ לכֹל בְּנֵי בְּרִיתֶךָ שְׁרָק אָתָה לֶבָד
הוּא מָעָנִישׁ וְמְחַנֶן, מָכֶּה וְמְרָפֶּא. בְּרָם בֶּחֹכְמָתְךָ אֵין
סוֹף רַצִיתָ שְׁאָנִי, עַבְדֶךָ הָאָבְיוֹן, בָּשָׂר וָדָם, עָפָר
וָאֶפֶר בִּיכֹלְתִי הָצָנוֹעַה וּבֶשִׂכְלִי הָקָטָן צָבָרְתִי יֶדָע עָל
גוּף הָאָדָם ועָל רוּחוֹ, שְׁאָתָה בְּרַחֲמֵיךָ הָגָדוֹלִים גִילִיתָ
בֶּעוֹלָמְךָ הָגָשְׁמִי. וְהִנֶה, אָנִי בְּפְּקֻדָתְךָ, בְּמִצְוָתְךָ
וּבְעֶזְרָתֶךָ מַתְחִיל לֶרָפֶּא יְצוּרֵי כַּפֶּיךָ בְּהָבָנָתִי
הָמְלֵיאָה שְׁרָק בִּימִינְךָ הָרָמָה וְהָנִשְׂאֶת הָהָחְלָטוֹת עָל
חָיִים וְעָל מָוֶת, עָל הָבְרָאָה וְעָל חוֹלִי, עָל הָצְלָחָתִי
בְּרִפּוּי הָחוֹלֶה וְעָל כִּשְׁלוֹנִי בְּעָבוֹדָתִי.
שוֹכֵן בִּמְרוֹמָיו, מֶלֶך חַי וְקַיָם, יְהִי רָצוֹן מִלֶפָנֵיךָ שֶתִתֶן לִי,
לֶעַבְדְךָ, לֶבֶּן אֲמָתֶךָ חֶפֶץ, כֹּח וֶיָכוֹלֶת שִׂכְלִית
לֶהַמְשִׁיךְ לִלְמוֹד רַפוּאָה בַּאֵין הָפְסָקָה לֶאוֹרֶךְ כֹּל חָיָי
מִפִי רוֹפְאִים נֶבוּנִים מִמֶנִי.
תְזַכֵּנִי לְהַבִּיט עַל כֹּל סוֹבֵל, הַבָּא לִשְׁאֹל בַּעֲצָתִי, כְּעַל אָדָם,
בְּלִי הֶבְדֵּל בֵּין עָשִׁיר וְעָנִי, יְדִיד וְשׂוֹנֵא, אִישׁ טוֹב
וְרַע, בַּצַר לוֹ הַרְאֵנִי רַק אֶת הָאָדָם, אַהֲבָתִי לְתּוֹרַת
הָרְפוּאָה תְּחַזֵּק אֶת רוּחִי, רַק הָאֶמֶת תִּהְיֶה נֵר לְרַגְלַי,
כִּי כֹל רִפְיוֹן בַּעֲבוֹדָתִי יָכוֹל לְהָבִיא כִּלָּיוֹן וּמַחֲלָה
לִיְצִיר כַּפֶּיךָ. אָנָא ה' רַחוּם וְחַנוּן, חַזְּקֵנִי וְאַמְּצֵּנִי
בְּגוּפִי וּבְנַפְשִׁי, וְרוּחַ שָלֵם תִּטַּע בְּקִרְבִּי.
תפילת יום יום של רופא
ישנו נוסח שונה לתפילת הרופא שגם יוחסה לרמב"ם אך פרופ' ליבוביץ שלל את יחוסה זה. התפילה נכתבה על ידי הרץ והיא נקראת "תפילת יום-יום של רופא".
התפילה פותחת במילים  ומסתיימת בבקשה
תפילת האחות
"תפלת האחות" נכתבה על ידי דפנה מאיר בעת ששימשה אחות במחלקה הנוירוכירורגית בבית החולים סורוקה.
התפילה מופיעה בספר "תפלת נשים" שחברה עליזה לביא.
תפילה לתומכי הרפואה
"תפילה לתומכי רפואה" נכתבה בשנת 2017 על ידי יניב פוגל, סגן מנהל אדמיניסטרטיבי בבית החולים אסף הרופא, בהתייעצות עם רבנים ומורי הוראה.
התפילה, שחוברה בהשראת "תפלת הרופא" פותחת במילים ומסיימת בבקשה ''
קישורים חיצוניים
זאב גלילי, מהי שבועת הרופאים ומי חיבר את "תפילת הרופא" המיוחסת לרמב"ם, באתר היגיון בשיגעון
Let the Music Win
Let the Music Win הוא שיר שהוקלט על ידי להקת Kids.il. השיר נכתב והולחן על ידי אוהד חיטמן. השיר נבחר לייצג את ישראל באירוויזיון הילדים 2012, שהתקיים באמסטרדם, הולנד.
איגור שצ'גולב
איגור שצ'גולב (ברוסית: И́горь Оле́гович Щёголев; נולד ב-10 בנובמבר 1965 בויניצה, אוקראינה הסובייטית, ברית המועצות) הוא פוליטיקאי רוסי, שימש כשר במשרד התקשורת בשנים 2008–2012.
ביוגרפיה
איגור שצ'גולב נולד בויניצה (כיום באוקראינה). לאחר סיום בית הספר הוא למד גרמנית במכון לשפות במוסקבה והמשיך באוניברסיטת לייפציג בשנים 1984–1988. לאחר סיום הלימודים הוא עבד במערכת טאס"ס תחילה בארצות הברית ובהמשך בפריז. בשנת 1997 איגור שצ'גולב חזר לרוסיה. בשנת 2000 איגור שצ'גולב מונה לדובר של ולדימיר פוטין. בשנת 2004 הוא מונה לראש הפרוטוקול של השניא וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 2008 כאשר הוחלף על ידי מרינה ינטאלצבה. באותה שנה הוא מונה לשר במשרד התקשורת.
בשנת 2012 שצ'גולב עזב את המשרד ומונה לעוזר הנשיא. בשנת 2018 הוא מונה לנציג הנשיא במחוז הפדרלי המרכזי. ביולי 2018 בהיותו נציג הנשיא במחוז הפדרלי הוא נכלל במועצה לביטחון לאומי של רוסיה
טקס פרסי אוסקר ה-71
במהלך הטקס הוענקו פרס אוסקר לשם כבוד לבמאי איליה קאזאן, ופרס לזכר אירווינג תלברג לבמאי ולמפיק נורמן ג'ואיסון.
אורי אסף (משורר בהונגרית)
אורי אסף (נולד ב-1942) הוא משורר וצייר ישראלי הכותב בהונגרית.
ביוגרפיה
אורי אסף נולד בחיפה ובגיל 5 הוריו היגרו להונגריה וילדותו, נעוריו ובגרותו עברו עליו שם. הוא חזר לישראל בשנת 1969, לאחר שקיבל תואר דוקטור בכימיה באוניברסיטת בודפשט. בשנים 1969–2002 עבד במחקר מדעי באוניברסיטה העברית בירושלים.
אורי פרסם עד כה, בין השאר, את הספרים הבאים בהונגרית: "קול אבן" (2001), "איטיות מכוונת" (2002), "כוכב לכת עדין" (2003), "שירי צייר" (2006), "היער הירושלמי" (2012), "ביחד ולחוד" (2013), "שמש זוהרת אחת ויחידה" (2015) ו"קפקא בתמונות" (2019). הספר "קפקא בתמונות" ראה אור בעברית בשנת 2019 בתרגומו של רמי סערי ובהוצאת כרמל.
אורי אסף תרגם להונגרית את ספר הזוהר (2014) ואת האוטוביוגרפיה של שלמה מימון (2015), וערך את הספר "היידי טריאן 2008-1932" (2011). אחדים משיריו תורגמו לעברית וראו אור, בין השאר, במוסף תרבות וספרות של העיתון "הארץ".
יצירותיו הוצגו בתערוכת יחיד בשנת 2006 בבית האמנים בירושלים, בשתי תערוכות בגלריית הגג של מנזר פאנונהאלמה בהונגריה (2003, 2005) ובתערוכה משותפת בשנת 2007 בבראטיסלבה.
בשנת 2016 ראתה אור בהוצאת קליגרם שבבודפשט וביוזמת השגריר הישראלי היוצא, אילן מור, אסופה דו-לשונית, עברית והונגרית, שאורי אסף וידידו, המשורר ההונגרי יאנוש מרנו, תרגמו מעברית ומערבית להונגרית. באסופה המקיפה שבעריכת רמי סערי כלולים מבוא וכן שירה ישראלית עכשווית במקור ובתרגום. בספר מופיעים שירים פרי עטם של ארבעים משוררות ומשוררים מישראל, בכללם למשל יצירות מאת חיים גורי, אהרן אלמוג, טהא מוחמד עלי, דליה רביקוביץ, ישראל אלירז, חמוטל בר-יוסף, נורית זרחי, ארז ביטון, רות בלומרט, יונה וולך, רחל חלפי, יצחק לאור, רוני סומק, אלי הירש, טל ניצן, שמעון אדף, יקיר בן-משה, יחזקאל נפשי, יונתן ברג והילה להב.
וילהלם בריקה
יוהאן וילהלם בריקה (בגרמנית: Johann Wilhelm Brücke; 4 במרץ 1800 – 1 באפריל 1874) היה צייר אדריכלות ונוף גרמני.
ביוגרפיה
יוהאן וילהלם בריקה היה החמישי מבין שבעה בנים של צורף בסטרלסונד, יוהאן גוטפריד בריקה ואשתו אנה ברברה בריקה. לאחר מותו המוקדם של האב בשנת 1812, ניהלו האם והבן הבכור יוהאן כריסטיאן בריקה את הסדנה לצורפות עד לפשיטת רגל בשנת 1827.
לאחר שסיים את לימודיו בעיר הולדתו למד באקדמיה לאמנות בברלין. הוא למד בין השאר אצל יוהאן ארדמן הומל. את התמחותו כצורף, אותה החל בגיל 15. הוא למד בברלין בין השנים 1819–1824, וקיבל מלגה מעיר הולדתו. בתמיכת מוריו ומלגה קטנה נסע בריקה לרומא בשנת 1829.
בתקופה זו תיאר בתמונותיו את האדריכלות הרומית, כמו גם את הנוף ואת האנשים. עבודותיו באיטליה נעשו תחילה ברישום והועברו לצבעי שמן לאחר חזרתו לברלין. הם נחשבים לציורים מוצלחים במיוחד. בסתיו 1834, בריקה עזב את איטליה והתיישב בברלין כצייר עצמאי. כאן השתתף בקביעות בתערוכות השנתיות של האקדמיה לאמנות עד סוף ימיו.
הציורים של בריקה מאופיינים ויזואלית בצבעם האדמדם ולכן קל יחסית לזהות אותם. העוצמה של ציור בית העירייה העתיק של ברלין ברחוב ספנדאואר, שנוצר בשנת 1840, טמונה בייצוג המיומן של הארכיטקטורה של שורות הבתים, שנראית כאן עדיין כבעיירה קטנה, אך מעל הכל בתצוגה של חיים בורגניים צבעוניים המתרחשים ברחוב.
כביש טבעתי בסטרלסונד שנבנה בשנת 2017 נקרא וילהלם-ברוקה-רינג.
השימפנזה השלישי
השימפנזה השלישית: האבולוציה והעתיד של החיה האנושית (אנגלית: The Rise and Fall of the Third Chimpanzee: How Our Animal Heritage Affects the Way We Live) הוא ספר משנת 1991 מאת הפיזיולוג ג'ארד דיימונד, הנוגעים למקורות בקרב בעלי חיים של התנהגות אנושית.
הספר עוקב אחר סדרת מאמרים שפרסם דיימונד, הבוחנים את העדויות והפרשנות שלהן במינים הקשורים, כולל מאפיינים תרבותיים או מאפיינים הנחשבים לרוב כייחודיים במיוחד לבני אדם.
דיימונד בוחן את השאלה כיצד הגיע ההומו סאפיינס לדומיננטיות לעומת קרוביו הקרובים ביותר, כגון שימפנזים, ומדוע קבוצה אחת של בני אדם ( האירו-אסייתים ) הגיעה לשלוט באחרים ( עמים ילידים ביבשת אמריקה, למשל). בתשובה לשאלות אלו, מיישם דיימונד (פרופסור בתחומי הפיזיולוגיה והגאוגרפיה ) מגוון טיעונים ביולוגיים ואנתרופולוגיים כדי לדחות השקפות הגמוניות מסורתיות לפיהן העמים הדומיננטיים הגיעו מזן גנטי "עליון" וטוען במקום זאת כי אותם עמים שהגיעו לשלוט באחרים עשו זאת בגלל יתרונות שנמצאו בסביבה המקומית שלהם שאפשרו להם לפתח אוכלוסיות גדולות יותר, חסינות רחבה יותר למחלות וטכנולוגיות מעולות לחקלאות ולוחמה.
הספר פורסם בבריטניה בשנת 1991 על ידי Radius תחת הכותרת The Rise and Fall of the Third Chimpanzee: How Our Animal Heritage Affects the Way We Live ובארצות הברית בשנת 1992 על ידי HarperCollins תחת הכותרת The Third Chimpanzee: The Third Chimpanzee: The האבולוציה והעתיד של חיית האדם. בשנת 2014, דיימונד פרסם גרסה מותאמת לצעירים בהוצאת Seven Stories Press בשם, השימפנזה השלישית לצעירים.
ארגון וסיכום
הספר מצליח לקשר יחד טיעון קוהרנטי, שחלק גדול ממנו היה חדשני בזמן הפרסום. דבר זה מאתגר נוכח היריעה הרחבה בה עוסק הספר. דיימונד משתמש בתובנות מתחומים רבים כולל היסטוריה, בלשנות, אנתרופולוגיה, ביולוגיה אבולוציונית, ועוד. השימפנזה השלישית מתארת את דיוקן של הצלחתה של האנושות וגם של הפוטנציאל שלה לאסון. השימוש במגוון של תחומי מחקר כדי לתאר היסטוריה רחבה שימש בהמשך את דיימונד גם בספרי נוספים של דיימונד שהרחיבו והמשיכו את הספר.
הספר מחולק לחמישה חלקים. החלק ראשון עוסק בדמיון בין בני אדם לשימפנזים.
החלק השני מתייחס לדימורפיזם מיני אצל יונקים, ובמיוחד בבני אדם, ואת המכניקה של הברירה המינית. החלק שלישי מרחיב את ההשפעות של הברירה הטבעית בתחומים כמו שפה, אמנות, ציד וחקלאות, דרך הרעיון של איתות כנה - אותות שיש להם עלות אמיתית. החלק רביעי מתייחס לקולוניליזם. מדוע שהאירואסיאנים הגיעו לשלוט בתרבויות אחרות (נושא זה מורחב בספר אחר של דיימונד - רובים, חיידקים ופלדה). החלק החמישי עוסק בהשפעה סביבתית והכחדה - ציוויליזציות נקלעות לפעמים לתחרויות עליונות פנימיות, דבר שגורם להרס סביבתי ולהרס אותה תרבות (נושא שמורחב בספר התמוטטות).
תרגום לעברית
הספר תורגם לעברית בשם "השימפנזה השלישי" על ידי גבי פלג, ויצא בהוצאת ספרית מעריב ב-1994.
פרסים
השימפנזה השלישי זכה בפרס החברה המלכותית לספרי מדע לשנת 1992 ופרס הספרים של לוס אנג'לס טיימס בשנת 1992.
בתרבות הפופולרית
בשנת 2021, מרטין ל. גור, כותב השירים הראשי של דפש מוד, הוציא מיני-אלבום בהשראת הספר ונקרא על שמו.
מנחם מאיר ציוני
הרב מנחם מאיר ציוני (אלול תרע"ז – ז' בסיוון תשס"ט) היה אב"ד תל אביב ורב בית הכנסת המרכזי בצפון תל אביב.
ביוגרפיה
עם פטירת אמו חזר בחודש ניסן תרצ"ד לבית אביו ובחודש אלול נסע ללמוד בישיבת מיר, ראש הישיבה הרב אליעזר יהודה פינקל סירב לקבלו לישיבה בשל גילו הצעיר, היות שבישיבה למדו בני עליה בני שלושים ומעלה, על אף שראש הישיבה סירב לקבלו נותר ללמוד בהיכל הישיבה ומדי שבועיים היה נכנס אל ראש הישיבה לומר לו את חידושי תורתו עד שלבסוף קיבלו לישיבה.
עם בואו לארץ החל הרב ציוני ללמוד בישיבת חברון. באותן שנים היה עולה מידי שבת לבית הרב איסר זלמן מלצר ושמע מדברי תורתו, כמו כן היה עולה בקביעות מדי מוצאי שבת לביתו של בן דודו הרב יוסף שלום אלישיב לשוחח בדברי תורה, וגם במשך השנים היה בקשר תמידי עם הרב אלישיב.
נשא לאשה את רעייתו מרת שפרינצא תקוה, בת הרב פרץ סג"ל.
לאחר נישואיו
לאחר נישואיו למד בישיבת היכל התלמוד בתל אביב, ולימים נקרא לבוא למסור שיעורים בגמרא בבית הכנסת המרכזי לשכונות הצפון בתל אביב (רחוב בן יהודה 126) בבית מדרשו של הרב אליהו מיליקובסקי אב"ד בתל אביב, כן מסר שיעורים קבועים בבית הכנסת הגדול בתל אביב, ועם פטירתו של הרב מליקובסקי (בשנת ה'תש"ז) מונה לכהן כרב בית הכנסת המרכזי לשכונות הצפון.
בשנת תשי"ז לאחר ששימש בדיינות אצל הרב שמואל יפה מונה לכהן כדיין בבית הדין ולאחר מכן לאב בית הדין, התמחותו בדיני גיטין ובעיקר בשמות לגיטין, הביאו אליו פניות רבות מכל רחבי העולם, כשלוש שנים לפני פטירתו שיכל את בנו הרב פרץ ציוני, רבה של עפולה.
נפטר בשבת קודש פרשת נשא ז' בסיוון ה'תשס"ט.
משפחתו
חתניו ובניו:
נתיב רובינזון
נתיב רובינזון (נולד ב-2 בדצמבר 1969) הוא מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי. הנחה תוכניות טלוויזיה בערוצים שונים ובסוגות מגוונות - מתוכניות טוק שואו, תוכניות קיץ, שעשועונים וחידונים, דרך תוכניות תרבות, קולנוע, ספורט וחדשות, ועד סרטי מסע שהוביל בישראל ומחוצה לה, תוכניות נוער, ותפקידי אורח בסדרות ובתוכניות אחרות.
ביוגרפיה
רובינזון נולד בחיפה. סיים את לימודיו בבית הספר התיכון חוגים בחיפה. שירת בצה"ל בגדוד 605 של הנדסה קרבית.
בשנת 1994 עבר לרשת ג', כשלצידו דידי הררי, יוסי סיאס, שוש עטרי, גיל קומר ועוד. רובינזון קיבל את משבצת השידור של יוסי סיאס ב-11:00 בבוקר כשסיאס עזב, ובהמשך את משבצת השידור של שוש עטרי בשעה 13:00 בצהריים. תוכניתו האישית נקראה "נתיבי רובינזון", במקביל לה הגיש גם את המצעד השבועי והשנתי, תוכניות נוספות ושידורי חוץ רבים ומגוונים, כולל יציאה בשליחות הרדיו לאולימפיאדה באטלנטה.
בשנת 1995 החל להנחות בטלוויזיה את תוכנית האירוח לנוער "קלפים פתוחים" ששודרה בערוץ 2 בשעה 17:30, במסגרת השעות של "חינוכית 2". אחד ממשדרי התוכנית היה לתוכנית הטלוויזיה הראשונה ששודרה על-פי הוראת בג"ץ, בניגוד לדעתו של שר החינוך זבולון המר, כשזה פסל לשידור את המשדר שעסק בבני נוער הומואים ולסביות. "קלפים פתוחים" נמשכה שש עונות רצופות, שכללו יותר מ-200 תוכניות. תחקירני התוכנית היו בני נוער שעשו בה את צעדיהם הראשונים בעולם התקשורת, ויש שהמשיכו את דרכם בתחום. בהם: סיון רהב-מאיר, ליעד מודריק, נדב פייניק וגלעד אמיליו שנקר.
לאורך השנים, הנחה תוכניות נוספות בערוצי הטלוויזיה השונים (ערוץ 2, ערוץ 1, ערוץ הספורט): "זאפ לראשון", "חידון המונדיאל", "אוטו בראש", "אולימפידע", "חידון התנ"ך", "טלסינמה", "נתיבי קיץ", "חידון הציונות", טקס בחירת נערת השנה, טקס הענקת אות אביר איכות השלטון בקיסריה, מהדורות חדשות, ספיישלים שונים ואולפנים פתוחים באירועים מיוחדים, מבזקי חדשות ותוכניות מיוחדות לחגים.