cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
הארי פוטר – דמויות משנה
קריצ'ר
בתחילת הספר השישי עבר קריצ'ר לחזקתו של הארי שירש את כל רכושו של סיריוס. הארי ציווה על קריצ'ר לא ליצור קשר בכל צורה שהיא עם אוכלי המוות, וקריצ'ר נאלץ לציית. הוא גם שלח אותו לעבוד בהוגוורטס ביחד עם גמדוני הבית הקבועים של בית הספר. בהמשך הספר הורה לו הארי לעקוב אחרי דראקו מאלפוי ביחד עם דובי, אך קריצ'ר הביע את חוסר שביעות רצונו ותיאר באורח מופלג את הערצתו למשפחת מאלפוי טהורת הדם.
בספר השביעי והאחרון התברר כי וולדמורט ניצל את קריצ'ר על מנת לבחון את ההגנות סביב התליון של סלזאר סלית'רין, אותו הפך להורקרוקס. לאחר שסיים את הבדיקה נטש את קריצ'ר במערה עם החיז"לים, אך קריצ'ר ניצל כיוון שאדונו רגולוס בלק (אחיו הקטן של סיריוס) ציווה עליו לחזור אחרי שיעשה מה שוולדמורט יפקוד עליו לעשות והוא היה מחויב לבצע את הפקודה, ואף על פי שוולדמורט דאג בקסמיו שלא יהיה ניתן להתעתק מהמערה, כוחות הקסם של גמדוני הבית אפשרו לו להתעתק משם בכל זאת. לאחר מכן הוא קיבל מהארי את התליון שהיה שייך לרגולוס, ובשל כך חל מהפך ביחס שלו להארי, לרון ואפילו להרמיוני. בסוף הספר הוא הוביל את מתקפת גמדוני הבית בחלק השני של הקרב על הוגוורטס מול אוכלי המוות. ככל הנראה קריצ'ר שרד את הקרב על הוגוורטס, שכן הארי תהה בסוף הספר השביעי אם קריצ'ר יכול להביא לו כריך למיטה.
הוקי
הוקי היא גמדונת בית זקנה המוזכרת בספר השישי כמי ששירתה אישה זקנה בשם חפציבה סמית'. הופעתה היחידה היא בזיכרון שהארי ראה בהגיגית של אלבוס דמבלדור, ובו היא נראית משרתת את גבירתה בזמן שטום רידל (וולדמורט) מבקר בבית שלה. לאחר שסיימו לצפות בזיכרון סיפר דמבלדור להארי על כך שהוקי הרעילה את גבירתה בטעות מספר ימים לאחר המפגש בו צפו, אך טען כי יש סבירות גבוהה שוולדמורט השתיל במוחה זיכרון כוזב במטרה להסתיר את הרצח שביצע על מנת לגנוב את אוצרותיה של משפחת סמית'.
אירועי התנגשות
אירועי התנגשות הם התנגשויות בחלל. מדובר בפגיעה של שני אובייקטים אסטרונומים אחד בשני המתרחשת בחלל. הגורמים שיכולים להשתתף בהתנגשות הם אסטרואידים, מטאוריטים, שביטים, כוכבים, חורים שחורים וגורמים נוספים שנעים ביקום ובהם כוכבים וכוכבי לכת. ההתנגשות בכוכבי לכת סלעיים יכולה להשפיע עליהם בצורה פיזית, כגון בהיווצרות מכתשים ופגמים על פני השטח של הכוכב. פגיעות או התנגשויות בכדור הארץ יכולות להשפיע אף על מיני החיים, שכן התנגשות משמעותית יכולה לגרום להיכחדות של כמות עצומה של מיני בעלי חיים וצמחים.
התנגשות בחלל
במרץ 2016 התנגש עצם שגודלו ככמה עשרות או מאות מטרים בכוכב הלכת הגדול ביותר במערכת השמש – צדק. כיוון שצדק הוא כוכב לכת גזי, הפגיעה בכוכב עצמו הייתה פחות משמעותית לצפייה על ידי האסטרונומים אך כאשר העצם השמימי חדר את האטמוספירה של צדק נראה פיצוץ אדיר.
מרגע היווצרותו של כדור הארץ, סבל גם הוא מהתנגשויות רבות של גופים שהגיעו מהחלל החיצון. המכתש הידוע הגדול ביותר שנוצר כתוצאה של מפגיעת אסטרואיד בכדור הארץ הוא מכתש פרדפורט שבדרום אפריקה. הקוטר המקורי של המכתש הוא כ-300 קילומטרים אך בעקבות שחיקה ארוכת שנים, הצטמצם קוטרו לכ-70 קילומטרים.
התנגשות בחלל קשורה גם לתופעת העלמות הדינוזאורים מעל פני כדור הארץ. מדענים חלוקים בדעתם בשאלה מהי התאוריה הנכונה להיכחדות יצורי הענק. לפי אחת מהתאוריות המקובלות, פגיעה של אסטרואיד או שביט (באזור מקסיקו של היום), לפני 65 מיליון שנים גרמה לפיזור אבק שחסם את אור השמש ובכך גרם להכחדת כל הדינוזאורים. אחת הראיות התומכות לתאוריה זו היא הימצאותה של המתכת אירידיום – שנפוצה גם על פני אסטרואידים ושביטים.
מה קורה בהתנגשויות בחלל
כאשר אירועי התנגשות מתרחשים בין חומרים ועצמים ייתכנו תגובות רבות; כאשר שני גופים גדולים מתנגשים הם יכולים בדרך כלל להתמזג אחד עם השני. כאשר גופים מתמזגים הם שולחים קרינה אלקטרומגנטית וגלי קרינה, כגון: קרינת גמא, קרינת רנטגן, אור אולטרה-סגול, אור נראה, קרינת רדיו ועוד. ויש יצירה של יסודות כבדים במיזוגם של כוכבי נייטרונים.
תאוריית היווצרות הירח
על פי אחת ההשערות הירח נוצר משאריות האבנים והאבק שנוצרו מהתנגשות של כוכב בגודלו של מאדים, המכונה "תיאה", בכדור הארץ הקדום. כאשר "תיאה" התנגש בכדור הארץ נוצר פיצוץ, חלקים מ"תיאה" וכדור הארץ נשברו ונהפכו לאבנים קטנות ואבק. עם השנים האבק והאבנים שריחפו בחלל סביב כדור הארץ התלכדו והפכו לירח שאנו מכירים כיום. הסברים המחזקים את תאוריה זאת הם הדמיון הרב של מרקם הירח למרקם החיצוני של כדור הארץ והמבנה הכימי הכמעט זהה של שני העצמים. בניגוד להשערה זו, מדענים ממכון ויצמן משערים כי הירח נוצר מכמה התנגשויות בכדור הארץ ולא רק מהתנגשות אחת. הם טוענים כי היו בערך שתים עשרה התנגשויות של עצמים בעלי גודל של כעשירית עד מאית מגודלו של כדור הארץ. כל התנגשות כזאת גרמה לאבנים ולאבק להתנתק מכדור הארץ, להסתובב סביבו ולהתלכד לירחון. עם הזמן נוצרו כמה ירחונים שבעזרת סיבובם סביב כדור הארץ וכוח כבידה התלכדו יחד לירח אחד.
התנגשויות במאה ה-21
ב-7 ביוני 2006, המטאור ריסדלן נצפה מתרסק בעיר נורדסיה בנורווגיה. על פי עדויות ראשוניות, כדור האש שנוצר היה שווה בעוצמתו לזו של הפצצה הגרעינית שהוטלה על הירושימה. לפי הניתוח המדעי, עוצמת הפיצוץ שהתרחש במקרה זה הייתה שוות ערך לפיצוץ של בין מאה לחמש מאות טון טי-אן-טי - כשלושה אחוזים מהעוצמה של פצצת הירושימה.
ב-7 באוקטובר 2008 התקרב לכדור הארץ מטאוריט שכונה TC3 2008. במשך כעשרים שעות נצפה המטאוריט עד שחדר לאטמוספירה והתרסק באזור סודאן. מאות חלקים מהמטאוריט נמצאו במדבר הנובי. זו הייתה הפעם הראשונה שחפץ זוהה לפני שהגיע לאטמוספירה.
ב-15 בפברואר 2013, המטאור צ'ליאבינסק נכנס לאטמוספירה של כדור הארץ מעל רוסיה והתפוצץ כשעבר מעל העיר צ'ליאבינסק. התפוצצות האוויר של המטאור התרחשה בגובה של 30 עד 50 קילומטרים מעל הקרקע וההתפוצצות גרמה לכך שכאלף וחמש מאות בני אדם נפצעו, בעיקר מזכוכיות של חלונות שהתנפצו בעקבות גל ההלם. מטאור זה גרם לנזק רב שהוערך בכשלושים מיליון דולרים.
ב-24 בנובמבר 2021, נאס"א שלחה גשושית לצורך התנגשות באסטרואיד. הגשושית דארט נשלחה על מנת להסיט את האסטרואיד דימורפוס ממסלולו, משימה שמטרתה לבחון אסטרטגיה שתמנע בעתיד התנגשות של אסטרואידים בכדור הארץ. ההתנגשות בוצעה ב-26 בספטמבר 2022 (27 בספטמבר שעון ישראל).
קטינו מובלי
קטינו רשון מובלי (באנגלית: Cuttino Rashawn Mobley; נולד ב-1 בספטמבר 1975) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1998–2008. במהלך עונת אובחן כסובל מקרדיומיופתיה היפרטרופית, ונאלץ לפרוש ממשחק בגיל 33. ממוצעיו הכוללים ב-NBA הם 16.0 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-2.7 אסיסטים למשחק.
נעורים ומכללות
מובלי נולד וגדל בעיר פילדלפיה שבפנסילבניה, ובשנתו האחרונה בתיכון עבר ללמוד בתיכון פרטי בפיטספילד, מיין. בין השנים 1994–1998 למד באוניברסיטת רוד איילנד ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה, אותה הוביל בשנת 1998 לשלב רבע גמר אליפות המכללות ("Elite Eight"), לראשונה בתולדותיה. באותה עונה קלע 17.2 נקודות בממוצע למשחק וזכה בתואר "שחקן העונה של מחוז Atlantic 10".
קריירה מקצועית
מובלי נבחר על ידי קבוצת יוסטון רוקטס בבחירה ה-41 של דראפט ה-NBA לשנת 1998. במהלך עונת הרוקי שלו הפך לשחקן חמישייה קבוע, לצד שחקני היכל התהילה האקים אולאג'ואן, סקוטי פיפן וצ'ארלס בארקלי, ונבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה לאחר שקלע 9.9 נקודות בממוצע למשחק. בעונתו השנייה שימש כמחליף, אך שיפר את תפוקתו ל-15.8 נקודות למשחק וסיים במקום השני בהצבעות לתואר השחקן השישי של העונה (אחרי רודני רוג'רס). בארבע העונות הבאות יצר עם הרכז סטיב פרנסיס קו אחורי צעיר ומבטיח, אך הרוקטס כקבוצה התקשתה להציג שיפור ודשדשה במרכז טבלת הליגה. עונת השיא של מובלי בקבוצה הייתה בה קלע 21.2 נקודות למשחק ב-39.5% קליעה מהשלוש.
לקראת עונת נשלח מובלי בטרייד לאורלנדו מג'יק, יחד עם פרנסיס וקלווין קייטו, בתמורה לטרייסי מקגריידי, ג'וואן הווארד וטיירון לו. לאחר 23 משחקים בלבד באורלנדו הועבר בטרייד נוסף לסקרמנטו קינגס, בתמורה לדאג כריסטי. עד סוף העונה המשיך להציג יכולת טובה בסקרמנטו, עם 17.8 נקודות למשחק, אך הקינגס העבירו את כוכב הקבוצה כריס ובר והפסידו בסיבוב הפלייאוף הראשון מול סיאטל סופרסוניקס.
לאחר 11 משחקים בעונת נשלח מובלי בטרייד לניו יורק ניקס, יחד עם טים תומאס, בתמורה לזאק רנדולף ומארדי קולינס. בבדיקות הכושר הגופני של מובלי בניו יורק התגלו כשלים בתפקוד הלב, אשר אובחנו בהמשך כקרדיומיופתיה היפרטרופית, אותה מחלה אשר הביאה למותו הפתאומי של שחקן בוסטון סלטיקס לשעבר רג'י לואיס בשנת 1993. בעקבות גילוי המחלה הודיע מובלי על פרישה ממשחק ב-10 בדצמבר 2008, בטרם שיחק במדי הניקס.
בשנת 2017 חזר לשחק כדורסל מקצועי כשהשתתף בליגת BIG3, המיועדת לשחקני עבר ב-NBA ומשוחקת בשיטת שלוש על שלוש.
ביקורת פנימית
בעידן הממשל התאגידי הפכה הביקורת הפנימית  בעיני הציבור, הרגולציה, המחוקק ובתי הדין, לאחת מאבני הבניין המרכזיות בשמירה ובהגנה על האינטרס הציבורי.
הביקורת הפנימית היא הזרוע הארוכה והפנימית של הציבור אשר רואה בה גורם פיקוח, בקרה וביקורת פנימיים בחברות, בתאגידים ובארגונים אשר יש בהם עניין לציבור, במישרין או בעקיפין. אי לכך, ניתן להגדירה כ"עין הציבורית הפנימית". כמו כן, לביקורת הפנימית תרומה חשובה בפיקוח על הניהול המיטבי של כספי הציבור. ביקורת פנימית היא פעילות המתבצעת על ידי מבקר פנימי בארגון ציבורי. פעילות זו נועדה להפנות קשב של מנהלים ועובדים בארגון לסיכונים בתפקוד הארגון ולצורך בשיפור הבקרות הניהוליות כדי לצמצם את הסיכונים הללו. ניתוח הסיכונים והצעת הבקרות הניהוליות המתאימות נועדו להבטיח קידום מועיל, יעיל ומוסרי של יעדי הארגון, ולשמור על כספו ורכושו.
הגורמים אשר זקוקים לביקורת הפנימית הם: תושבי המדינה, הממשלה, הכנסת, בעלי חברות, גורמי הנהלה ונושאי משרה בארגון, העובדים, הלקוחות המשקיעים וכדומה בגופים הציבוריים. מכאן אנו למדים כי ביקורת פנימית חיונית לצורך שמירת האינטרס הציבורי, ולכן יש צורך בקיום ביקורת פנימית בגופים הציבוריים.
המבקר הפנימי חייב לבצע את עבודתו במירב המקצועיות והזהירות, לשאוף למצוינות בעבודתו, זאת תוך קיום תוכנית אבטחת איכות ושיפור מתמשכת – כל זאת, על פי אמות המידה של חוקיות, סדירות, חיסכון, יעילות, אפקטיביות, הגינות כלפי הסביבה, מנהל תקין וטוהר מידות.
הצלחתם של המבקרים הפנימיים נובעת מהיותם אנשי יושרה וצדק, מהמקצועיות שלהם, אך לא פחות מכך, מהגיבוי הניתן להם כמי שמתמנים ופועלים על פי החוק, אשר נחקק עקב הצורך בקיום ביקורת פנימית בגופים הציבוריים.
כיום, יותר מתמיד רואים הרגולטורים והמחוקקים בעולם ובארץ, את הנחיצות של הביקורת הפנימית "כזרוע שמתפקידה לבצע פיקוח, בקרה וביקורת על התהליכים המתבצעים בארגון, תוך שקיפות ושמירה על האינטרס הציבורי, בייחוד בנושא הניהול התקין וטוהר המידות."
יעוד הביקורת הפנימית
הביקורת הפנימית מהווה את אחד ממרכיבי היסוד של הבלמים והאיזונים בארגון והיא תורמת לשיפור המנהל התקין וטוהר המידות בארגון.
יעודה של הביקורת הפנימית הוא בתרומתה לאיכות ולמצוינות ארגונית, המכוונת את הארגון ערכית ומקצועית להשיג שלמות בכל מה שהוא עושה כלפי כלל בעלי העניין. כמו כן, לסייע להנהלת הארגון באיתור כשלים בתהליך במטרה לצמצם בעתיד את העלויות שיצרו הכשלים בעבר ולהמליץ על שיפורים בתהליך בשאיפה להביא את הארגון לביצועים טובים יותר.
בחלקה של הביקורת נופל החלק הקשה והמורכב, להיות "שומרת סף" התורמת את חלקה לאיכות ולמצוינות בכך, שהיא חושפת לאור אזורים בהם הארגון צפוי להיכשל כתוצאה מליקויים מערכתיים, מקצועיים או נורמטיביים.
פעילות המבקר הפנימי
פעילות המבקר הפנימי מתחלקת למספר שלבים עיקריים: לצורך קביעת נושאי הביקורת המרכיבים את תוכנית הביקורת עושה המבקר הערכת סיכונים, שבה נלקחים בחשבון הן היעדים והמשימות לטווח קצר והארוך של הארגון, והן המגמות החיוביות והשליליות בסביבת הארגון. על בסיס ניתוח היעדים והסביבה מעריך המבקר מהם הנושאים שבהם שינויים ושיפורים בבקרות הניהוליות עשויים לתרום לצמצום הסיכונים ולקידום אפקטיבי, יעיל ומוסרי של יעדי הארגון.
בחירת הנושאים לביקורת מתייחסת לא רק לתהליכים ופרויקטים קיימים הנמצאים בסיכון, אלא גם לתהליכים ופרויקטים חדשים שמן הראוי להיכנס אליהם כדי לנצל הזדמנויות שנוצרו בסביבה החיצונית והפנימית. ויתור לא מחושב של המבקר הפנימי על הזדמנות לקדם את יעדי הארגון, דרך בחירה בנושא ביקורת מתאים, מהווה אף הוא סיכון. עריכת ביקורת מתחילה בלימוד ההקשר הרחב של הנושא המבוקר באמצעות סקר מוקדם, שבו אוסף המבקר נתונים על התשומות והתפוקות של התהליכים המבוקרים, מראיין עובדים ומנהלים המשתתפים בתהליכים המבוקרים ועורך תצפיות. בנוסף ללימוד הנושא המבוקר באמצעות מחקר אמפירי עורך המבקר בשלב הסקר המוקדם גם מחקר עיוני שנועד לנסח מיני-תאוריות והשערות לגבי סיכונים בתחום המבוקר ועל הדרכים לצימצומם. מחקר עיוני זה מבוסס בעיקר על לימוד דו"חות ביקורת קודמים שלו ושל אחרים, שבהם מפורט הניסיון הקודם שלו ושל מבקרים אחרים בנושאים דומים שניתן להתייחס אליהם כאל תקדימים מתאימים. מחקר עיוני זה מתבסס גם על לימוד דרכי הארגון והתהליכים בארגונים המוכרים כמצטיינים, על שיטות עבודה ובקרות ניהוליות המוכרות כ-best practice. על בסיס הסקר המוקדם יכול המבקר להעריך האם תצמח תועלת מהמשך הביקורת בנושא שנבחר, ואם כן - כיצד לתחם אותו טוב יותר לפני הכניסה "לעבודת השטח". תיחום הביקורת לפני עבודת השטח כולל, כאמור, ניסוח השערות לגבי הסיכונים שצפויים בנושא המבוקר והביטוי שיקבלו הסיכונים הללו בשטח; לדוגמה, סיכונים של יעילות נמוכה בקידום יעדי הארגון כתוצאה מהעדר מדדי ביצוע, חוסר יעילות של הפעילות הארגונית כתוצאה מהעדר תחשיבים נכונים, בעיות אתיות בפעולת בכירים כתוצאה מריכוז סמכויות והעדר שקיפות.
אנומליות, סטיות, חריגות ולקונות אלו משמשות את המבקר כדי לארוג את הממצאים המתייחסים הן למה שקדם לחריגות אלו והביא אותן, והן למה שצפוי בעקבותיהן. המבקר הפנימי מציע בממצאים הסברים המתייחסים לעבר ומציינים מה, להערכתו, הם הגורמים שגרמו או אִפשרו היווצרות חריגים אלו. המבקר הפנימי כולל בממצאים גם תחזיות לגבי העתיד כאשר הוא מפרט את היקף וחומרת הסיכונים לקידום מועיל, יעיל ואתי של יעדי הארגון שסטיות ולקונות אלו מצביעים עליהם. הממצאים הללו מובאים בטיוטת דו"ח הביקורת, והמבוקרים חייבים להתייחס הן לעצם קיום החריגות שהמבקר זיהה, הן לנכונות הסיבות שהמבקר מציע להיווצרותם והן לדעתם על קיום הסיכונים וחומרתם, לגוף המבוקר, שהמבקר גזר מהחריגות והלקונות שאותן זיהה. כמו כן המבוקר חייב לציין את לוח הזמנים לתיקון הליקויים שנמצאו על ידי המבקר הפנימי ואם ישנן אי הסכמות עם המבקר אלה יצוינו בדוח ויידונו בוועדת הביקורת. על בסיס בחינה כפולה זו של הדינמיקה בגוף המבוקר ובסביבתו שיצרה או איפשרה את החריגים הללו, ועל בסיס ניתוח חומרת הסיכונים לקידום יעדי הארגון שקיום דינמיקה זו מצביעה עליהם וכמו כן גם על בסיס תגובת המבוקרים, מנסח המבקר בדו"ח הסופי המלצות על בקרות ניהוליות העשויות לצמצם סיכונים אלו. דו"ח הביקורת הסופי נידון בוועדת הביקורת. בסיכומה, ראש הוועדה מנחה על החלטות בהתאם לליקויים ולהמלצות דו"ח הביקורת. המעקב אחר ביצוע ההחלטות נועד כדי לוודא את מועילות (אפקטיביות) הביקורת הפנימית. ללא מעקב ייתכן שליקויים לא יתוקנו וכך לעבודת הביקורת לא תהיה שום ערך. המעקב מאפשר הן את מועילות הביקורת והן את הרלוונטיות שלו בשל העובדה שגם המעקבים מדווחים לדירקטוריון ונידונים הביצועים ותיקני הליקויים שהוצגו על ידי המבקר הפנימי.
העוסק בתחום נדרש לידע בתחומים: כלכלה, סטטיסטיקה, משפטים ומערכות מידע.
המבקר הפנימי נותן שירות לארגון מכוון שבהגדרת המקצוע הביקורת הפנימית היא שירות לארגון. המבקר ממונה על ידי הדירקטוריון ומדווח לדירקטוריון.
בישראל
בישראל מעוגנת פונקציית הביקורת הפנימית בגופים ציבוריים בחוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 . בגופים פיננסיים (בנק, חברת ביטוח), בחברות ציבוריות ובגופים נוספים נדרש מינוי מבקר פנימי מכוח החוקים המסדירים את פעולתם. בין יתר הגופים החייבים במינוי ע"פ חוק של מבקר פנימי הם: חברות ציבוריות (נסחרות בבורסה), חברות ממשלתיות, גופים ציבוריים (משרדי ממשלה וגופים נתמכים על-ידה), רשויות מקומיות ואגודת שיתופיות.
קיימת לשכה מקצועית שהיא לשכת המבקרים הפנימיים בישראל ואשר מקיימת מסלולי לימודים לתואר ראשון ושני בביקורת פנימית ומנפיקה (באמצעות הלשכה העולמית IIA) תעודת מבקר פנימי מוסמך CIA.
סעיף 3(א)(5) מגדיר את דרישות הניסיון כחלק מדרישות ההתאמה, בין היתר ניסיון של שנתיים או שהשתתף בהשתלמות מקצועית שאישרה הוועדה לענייני השתלמויות - בראש הוועדה עומד נציג של לשכת המבקרים הפנימיים.
החוק מחייב מינוי מבקר פנימי אולם לא נקבעו כללים לשעות עבודה ומספר המבקרים ולכן לא פעם הארגון מעדיף לצמצם את עבודת המבקר. כאן חשובה מידת היכולת של המבקר להציג את ההשלכות והסכנות שבהיעדר שעות מספיקות של ביקורת (משאבים לביקורת). תקציב שעות של הביקורת הוא פונקציה, בין היתר לגודל הארגון, פעילותו וכדומה. שעות העבודה, מספר המבקרים והיקף הביקורת נשלטים על ידי הארגון וזה עלול לעיתים להקשות על ביקורת נאותה. החוק דורש את אי תלותו של המבקר הפנימי ולכן על תאגידים לפעול לכך, כגון הכפפתו של המבקר הפנימי לדרג הבכיר ביותר בארגון, לרוב ליו"ר הדירקטוריון. אישור תקציב הביקורת הפנימית נעשה על ידי ועדת הביקורת בהתאם להצעת תוכנית עבודה שנתית ורב-שנתית אותה מגיש המבקר על-סמך הערכת סיכונים - לעיתים ובחלק מן המבקרים הוא בעצמו עורך את הערכת הסיכונים - ובדיקת החשיפה למעילות - גם סקר שהמבקר לעיתים עורך בעצמו.
סעיף 45א(2) לחוק מבקר המדינה 1958 מעניק הגנה למבקר פנימי.
הביקורת הפנימית באוניברסיטאות בישראל - מקרה מיוחד
מוסדות ההשכלה הגבוהה בישראל הוחרגו מהחובה לקיים ביקורת פנימית ע"פי חוק . סעיף 1 בחוק, המפרט איזה גוף במדינה יחשב כגוף ציבורי ע"פי חוק זה, שחובה עליו לקיים ביקורת פנימית, מסתיים במשפט הבא: "והכל למעט מוסד להשכלה גבוהה שהוכר לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי”ח-1958". הטעם להחרגה זו הוא עיקרון החופש האקדמי ממנו נהנים מוסדות אלה. למרות זאת, כל האוניברסיטאות ורוב המכללות, לקחו על עצמן מרצון לקיים ביקורת פנימית במוסדותיהן. החוק מסדיר אפשרות כזו בסעיף 15א' לחוק המועצה להשכלה גבוהה באומרו ש- "על המבקר של מוסד מוכר יחולו הוראות סעיפים 3, 4, 8 עד 10, 12, 14(ב) ו-(ג) ו-24(ג) לחוק הביקורת הפנימית, התשנ”ב-1992, בשינויים המחויבים לפי העניין.”כלומר, החוק מחייב את המבקר עצמו (משנבחר כזה) ולא את האוניברסיטה שאין להשית עליה חובה בעניין הזה. תנאי נוסף (מבין כמה) שהחוק מחייב בסעיף 3 בו הוא, שעל מבקר פנימי להיות "יחיד". דהיינו, המבקר לא יכול להיות "חברה" בע"מ או פרטית.
סיבה נוספת להיות האוניברסיטאות מקרה מיוחד בתחום זה היא העובדה, שמבקר האוניברסיטה בהן אינו כפוף לאיש. זאת להבדיל מהמבקרים הפנימיים במשרדי הממשלה ובגופים אחרים הכפופים לאחד מאנשי ההנהלה: בין אם מדובר בסגן השר, או בשר עצמו, או במנכ"ל או ביו"ר החברה/עמותה וכיוצא בזה. הגדילה אונ' בן-גוריון בנגב לעשות ולקבוע בחוקתה ש-"אין על המבקר מרות, אלא של החוק, החוקה (חוקת האונ') והתקנון הכללי". לעניין זה של התנגשות מול הרמוניה בין הביקורת הפנימית באוניברסיטאות לקיומו של החופש האקדמי, קיימת חוות דעת משפטית של פרופ' ברק מדינה, שניתנה לבקשתה של אונ' ב.ג. בנגב, אשר בצד מגבלות אודות החובה לקיום הליך הוגן כאשר המבקר מוצא חשש לחריגה של חברי סגל אקדמי בתחום האקדמי, מאפשרת חוות הדעת למבקר הפנימי באוניברסיטה להיכנס לסוגיות אקדמיות מובהקות, אם עולה חשש שהתקיימה פעולה בלתי אתית או לא תקינה אחרת מצד חבר הסגל האקדמי.
חולות סמר
חולות סָמָר הם שטח המכוסה בחולות נודדים הנמצא מדרום למלחת יטבתה שבערבה, כ-2 ק"מ צפונית-מזרחית לקיבוץ אליפז. הדיונות הן האחרונות שנותרו בדרום הערבה והן ייחודיות במגוון הביולוגי והצומח הנדיר שבמקום. במשך השנים השטח עבר כרייה מסיבית והסבה לגידולים חקלאיים; בעשור האחרון מתנהל מאבק מתמשך למניעת חציבת חול בשטח הנותר.
תכונות
מקור החול בחולות סמר כנראה מאזור תמנע, והוא נוצר ככל הנראה מבליה של אבני חול נוּבּיות שנסחפו על ידי נחל נחושתן. החולות עשויים גרגירי קוורץ בעלי חללי אוויר גדולים המאפשרים לכידה של מי גשמים ולחות ומכאן ייחודיותו של המקום במגוון הגדול של הצומח והחי. באזור נתגלו מספר מינים נדירים ואנדמים, ביניהם מין העכביש הגדול ביותר שהתגלה במזרח התיכון, מברישימון הערבה (Cerbalus aravaensis), גרביל דרומי וישימונית תמנע – כולם בסכנת הכחדה. בעבר השתרעו החולות על כ-15 קמ"ר היום בעקבות כרייה והסבה לגידולים חקלאיים נותרו 2.3 קמ"ר בלבד. גוש חולות גדול נוסף, ימת החול של גרופית, נמצא מצפון למלחת יטבתה, אך הוא נמצא כמעט כולו בתחומה של ירדן והמגוון הביולוגי בו שונה.
הצמח השולט בשמורה הוא עציון פרסי.
כרייה
המאבק על החולות החל בשנת 1998 כשכמה תושבים מקיבוץ סמר קשרו את עצמם לכלים כבדים שעסקו בגנבת חול מחוץ לשטח החוקי שהוקצה למטרה זאת באזור. הבעיה בגנבת החול היא שהיא מסירה את החלק העליון של הדיונה המכילה את שכבת החיים הכוללת בעלי חיים וצמחים המקיימים מערכת אקולוגית.
במהלך שנות ה-90 הכינו רשויות התכנון תוכנית לכריית חול ממספר אזורים בחולות סמר, לצורך חומרי בנייה לעיר אילת. התוכנית נתקבלה בשנת 1997 ואושרה סופית בינואר 1999. על פי התוכנית הותר לכרות חול מאזור חולות סמר במשך שבע שנים. במהלך שבע השנים, נעשתה כרייה של חול בחלק מהמגרשים שהוגדרו בתוכנית. לקראת תום תחולת התוכנית הופקדה תוכנית נוספת שאושרה בינואר 2007, והסדירה כרייה לשבע שנים נוספות. במאי 2008 פרסם מינהל מקרקעי ישראל מכרז לכריית חול על פי התוכנית. בשלב זה פנתה אגודת אדם טבע ודין לבית המשפט בבקשה לעצור את הכרייה, אולם הבקשה נדחתה בגלל שיהוי. ערעור על ההחלטה נדחה בינואר 2011. ביוני 2011 בעקבות מחאה משותפת של תושבי האזור בהובלת עמותת סבב"ע -סביבה בריאה בערבה נדחו עבודות הכריה שתוכננו. לקראת סוף שנת 2011 הצטרפה רשות הטבע והגנים למאבק נגד הכרייה בחולות סמר. בצפון החולות אושרה כבר שנים קודם לכן שמורת טבע בשטח של כ-1,275 דונם. לפי הצהרת דובר מינהל מקרקעי ישראל בסוף דצמבר 2011, יתווספו לשמורה עוד 200 דונם, אך שאר השטח יעבור כרייה. בתחילת ינואר 2012 נעשתה חבלה בציוד כרייה באזור סמר ועלה חשד שהדבר נעשה על ידי פעילי סביבה שהתנגדו לכרייה.
במאי 2015 הושגה הסכמה של מינהל מקרקעי ישראל להפסקת הכרייה בחולות סמר לאחר שהושגה הסכמה בין רשות הטבע והגנים לבין הקבלן, ומשנמצא שכמות הכרייה באזור קטנה ואינה נצרכת כדי לספק חומר גלם לבנייה באזור. בשנת 2017 נעשו מהלכים להוספת 643 דונם שקודם יועדו לכרייה לשמורת הטבע. ההכרזה הותנתה בכך שבעתיד לא תהיה התנגדות לפיתוח החקלאות באזורים הסמוכים לשמורה. כן הבהירה מערכת הביטחון כי תיתכן הקמת מכשול גבול בשמורה.
קולנוע אואזיס
קולנוע אואזיס היה בית קולנוע שפעל ברמת גן בשנים 1970–2003.
היסטוריה
קולנוע אואזיס פעל בפסאז' המחבר בין רחוב זבוטינסקי 84 לבין רחוב הרצל 75 - 77 ברמת גן. מעל הפסז' נבנו שני רבי קומות (מגדלי אואזיס), אחד ברחוב הרצל 75, שהכניסות שלו 75 א' ו-75 ב' נמצאות בפסאז', ואחד ברחוב הרצל 77. במפלס הרחוב, בין שני הבניינים, הוקם מרכז מסחרי. הקרקע עליה נבנו הבניינים והפסאז' נרכשה על ידי אבנר שלוש, נכדו של אהרון שלוש לפני מלחמת האולם השנייה.
בשל מיקומו המרכזי וקלות הגישה אליו, נפתח בפסאז' כבר בשנת 1938 "קפה אואזיס". בשנת 1948 ניגנה בו כל יום תזמורת. בשנת 1952 התקיים בגן "קפה אואזיס" נשף קיץ לרגל פתיחת המכביה הרביעית. בשנת 1953, האיגוד למען שיקום לוחמי חופש-של"ח ארגן ב"גן אואזיס" נשף קיץ מפואר.
בית הקולנוע נפתח בשנת 1970 והופעל על ידי חברת רב-חן בתי קולנוע בע"מ. ראש העיר ד"ר ישראל פלד השתתף בפתיחת הקולנוע. באולם הקולנוע התקיימו הקרנות יומית של סרטים והעלו הצגות והופעות של אומנים שונים. ב-1 ביוני 1970 התקיימה באולם ההצגה הבכורה של המחזמר "שיער".
בשנת 1973 הופיעה בקולנוע אואזיס להקת בי. בי. קינק. בין הסרטים הרבים שהוקרנו בקולנוע אפשר להזכיר את "עליסה בארץ הפלאות" של אולפני וולט דיסני ואת "שר הטבעות: שיבת המלך".
יצחק פרידמן (בויאן)
רבי יצחק פרידמן (פחד יצחק, ב' בתשרי תר"י, 18 בספטמבר 1849 – י"ז באדר תרע"ז, 11 במרץ 1917) היה אבי שושלת בויאן, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין.
ביוגרפיה
נולד בסדיגורה לרבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה, ומרים, בתו של רבי אהרן פרלוב מקרלין. אביו קראו יצחק, על שם יצחק אבינו וכן על שם שנולד בראש השנה שהוא יום הדין. בשנת תרי"ט התארס עם מלכה בת רבי יוחנן טברסקי מראחמסטריווקא. בשנת תרכ"ה נישא בחאטין. על פי המסופר, בחתונתו היו 250 אדמו"רים, וכ-50,000 חסידים. היו שכינו אותה "החתונה הגדולה השנייה", לאחר החתונה הגדולה באוסטילה. לאחר נישואיו התגורר ליד חמיו, ולאחר מספר שנים חזר לסדיגורה.
לאחר פטירת אביו בשנת תרמ"ג, החל לכהן באדמו"רות לצד אחיו הצעיר רבי ישראל. בשנת תרמ"ו, במסגרת חלוקת הירושה בה קיבל את נשיאות כולל ווהלין ואחיו קיבל את החצר בסדיגורה, פתח את חצרו בבויאן הסמוכה לצ'רנוביץ. השפעת חצרו הייתה מרוסיה ועד גליציה ופולין. חסידיו שנמנו באלפים, בלטו בדבקותם העזה באדמו"רם.
בפרוץ מלחמת העולם הראשונה, נמלט לצ'רנוביץ וממנה יצא ברכבת האחרונה לווינה, ככל אדמו"רי רוז'ין, עקב פחדם מהשלטון הרוסי. בשנת תרע"ו חלה קשות אך החלים מחוליו. במוצאי שבת, י"ז באדר תרע"ז, לאחר הבדלה, החל לחוש ברע, וקרא לאשתו ולילדיו, ולאחר מכן נכנסו כל החסידים. הוא שר את ניגון הדביקות של רבי ישראל מרוז'ין ונפטר. נקבר בווינה. את קברו פוקדות עגונות ומסורבות גט המאמינות כי יעתיר עבורן בשמים.
לאחר פטירתו החלו לכהן ארבעת ילדיו. בנו הגדול, רבי מנחם נחום, היה ממלא מקומו, וכיהן בצ'רנוביץ. בניו האחרים, היו רבי ישראל מלייפציג, רבי אברהם יעקב מלמברג ורבי מרדכי שלמה מניו יורק. בתו מרים נישאה לרבי דב בער פרידמן, בנו של רבי ישראל מצ'ורטקוב. שכל שתי בנות בילדותן, חוה ושרה.
דאי (פירושונים)
{{פירושונים| אישים:
ראו גם
}}
יום טוב שני של גלויות
יום טוב שני של גלויות הוא יממה נוספת שמצרפים מחוץ לארץ ישראל, מאז ימי חז"ל, לכל אחד מן הימים הטובים. יוצאים מהכלל הם יום כיפור שהוא יום אחד בכל מקום, וראש השנה שנחגג יומיים אף בארץ ישראל.
הסבר הלכתי
בטרם קביעת הלוח העברי, הייתה הסנהדרין מקדשת את החודש על פי עדות שני עדים כשרים שראו את הלבנה בחידושה, ולאחר מכן היו משיאים משואות על ראשי ההרים, על מנת להודיע לכל הקהילות היהודיות על יום חלותו של ראש החודש.
לאחר שהכותים, שחלקו על שיטת קביעת החודשים, החלו להשיא משואות בתאריכים שונים, בוטלה השאת המשואות על מנת למנוע בלבול, וההודעה על ראש החודש הועברה על ידי שליחים בחודשים בעלי המועדים:
במקומות שהיו מרוחקים מירושלים, היה חשש שהשליחים לא יספיקו להגיע עד ה"יום טוב". לפיכך, תיקנו חז"ל שיעשו יום נוסף לחג, בתור "ספיקא דיומא" – ספק יום טוב, וינהגו בו ככל דיני יום טוב "רגיל". היום הנוסף נקרא יום טוב שני של גלויות, כך גם אם טעו ביום עדיין יקיימו את דיני החג בזמנם.
גם לאחר ביטול קידוש החודש על פי הראייה ויסוד הלוח העברי, עדיין חוגגים יום טוב שני באותם מקומות מבלי לשנות את המנהג, משום שחששו חכמים שתגזור המלכות גזירה שלא יעסקו בתורה ויטעו בעיבור החודש.
חכמים החמירו מאוד בענייני יום טוב שני של גלויות כדי שלא יבואו לזלזל בו וכדי שינהגו בו קדושה כיום טוב לכל דבר, הם תקנו לומר בו קידוש אף על פי שהוא כולל הזכרת שם ה', והיא תתבצע לבטלה (שהרי מהתורה הוא יום חול). כמו כן קבעו שאין מניחים תפילין ביום טוב השני, אף שהיא מצווה מהתורה ביום זה, שכן יש בכוח חכמים לעקור דבר מן התורה (ב"שב ואל תעשה") וכפי שאין נוטלים לולב בשבת של סוכות. היו מנדים את המחלל יום טוב שני של גלויות אף על פי שאינו יום טוב מן התורה.
מקובל מחוץ לישראל לחלק את שמות היום טוב בין שני הימים. כך שהיום הראשון ביום טוב השני של פסח נקרא 'שביעי של פסח' והיום השני 'אחרון של פסח'. וכן היום הראשון של היום טוב השני של סוכות נקרא 'שמיני עצרת' והיום השני 'שמחת תורה'.
בני חו"ל המבקרים בארץ ישראל ובני ארץ ישראל המבקרים בחו"ל
כיום נוהגים יום טוב שני כל תושבי חוץ לארץ, גם בשהותם בארץ ישראל (כל עוד מקום מגוריהם הקבוע בחו"ל). כך יוצא שבעוד בני ארץ ישראל כבר נוהגים מנהגי חול, לבני חו"ל זה יום טוב שאסור להם במלאכה. ואילו בני ארץ ישראל שנמצאים בחוץ לארץ, במקום שיש בו יישוב יהודי, נוהגים רק יום אחד, וביום השני אינם עושים קידוש, ומתפללים תפילות של חול, וכן מניחים תפילין בסתר. אמנם אסורים במלאכה, אפילו בסתר.
שיטת החכם צבי בתשובותיו (סימן קס"ז) שבן חוץ לארץ שנמצא בארץ ישראל חייב לנהוג יום אחד, וכן יש מקום לדייק בדעת רבי שניאור זלמן מליאדי בשולחן ערוך שלו במהדורתו השנייה. רבי מנחם מנדל שניאורסון כתב שהמנהג בפועל הוא כמנהג המקום שבא לשם ובפרט אם הוא בא עם בני ביתו והוא הדין להפך, בן חו"ל שנסע עם בני ביתו לארץ ישראל נוהג כמנהג ארץ ישראל. לאידך טען כי דיוק זה מאדמו"ר הזקן אינו נכון והורה לנהוג לפי המקום ממנו בא מסתבר שהחילוק הוא האם בא עם בני ביתו שאז נוהג כמנהג המקום או אם בא לבד שאז נוהג כמנהג מקומו. רוב היהודים תושבי חו"ל נוהגים כדעת רוב הפוסקים לנהוג שני ימים גם בארץ ישראל, אך יש החוגגים יום אחד בלבד.
בבתי כנסת מסוימים בארץ ישראל, בהם ריכוז של בני חו"ל, מתקיימים מניינים של תפילת יום טוב המיועדים לבני חו"ל. הפוסקים דנו האם מניינים כאלה בארץ ישראל בפרהסיא מותרים, ויש שאסרו, ויש שהתירו.
וסילי פטרנקו
וסילי אדוארדוביץ' פטרנקו (ברוסית: Васи́лий Эдуа́рдович Петре́нко, נולד ב-7 ביולי 1976) הוא מנצח רוסי, מכהן כמנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית המלכותית ושל תזמורת הנוער של האיחוד האירופי.
קריירה מקצועית
נולד בלנינגרד, ברית המועצות. לקח חלק בילדותו במקהלת הילדים של חצר הקפלה ובקונסרבטוריון העירוני. הוא למד ניצוח אצל מורים שונים כגון רביל מטרינוב, איליה מוסין, מאריס יאנסונס, יורי טמירקאנוב, אסה-פקה סאלונן ואחרים.
בשנת 2002 במקום הראשון בתחרות ניצוח בקדאקס בספרד. הוא הופיע לראשונה בפרומס ב-2008.
פטרנקו ערך את הבכורה שלו עם התזמורת הפילהרמונית המלכותית של ליברפול בנובמבר 2004, ומכהן שם כמנצח הראשי משנת 2006, מה שהופך אותו למנצח הראשי הצעיר ביותר אי-פעם בתזמורת זו. מאז התזמורת האריכה את חוזהו מספר פעמים.
מאז שנכנס לתפקיד, מצבה הפיננסי של התזמורת התייצב ונרשמה עלייה במספר המנויים. כמו כן, פטרנקו הציב את התזמורת כאחת מהתזמורות בעלות הפרשנות הרחבה ביותר ליצירות של מלחינים רוסים, בנוסף לשאר הרפרטואר הסטנדרטי.
וסילי פטרנקו ניצח על תזמורות חשובות רבות ברחבי העולם, ביניהן: התזמורת הסימפונית של לונדון, התזמורת הרוסית הלאומית, התזמורת הלאומית של צרפת, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית של וינה, תזמורת שווייץ המערבית, התזמורת הסימפונית NHK, תזמורת פילדלפיה, התזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס ועוד.
חייו האישיים
פטרנקו חי בויראל, פרבר כפרי של ליברפול עם אשתו יבגניה חרנישבה-פטרנקו, אשר גם היא מנצחת, ושני ילדיהם אלכסנדר ואניה.
וסילי פטרנקו הוא האדם השני בלבד שקיבל תוארי דוקטור לשם כבוד הן מאוניברסיטת ליברפול והן מאוניברסיטת הופ בליברפול (2009) וכן חברות אקדמית לשם כבוד באוניברסיטת ג'ון מורס בליברפול (2012). הוא אוהד של מועדון הכדורגל ליברפול.
רשימת הקלטות חלקית
פטרנקו הקליט עם השנים מספר תקליטים, רובם בחברת EMI Classics ו-Nexos.
EMI
Naxos Records:
צב רך סיני
צב רך סיני (שם מדעי: Pelodiscus sinensis; בעבר השתייך לסוג: Trionyx) הוא מין של צב רך המתקים בטבע בנהרות איטיים בסין, רוסיה, קוריאה ויפן והוא מצוי בטבע בסכנת הכחדה. המין תואר לראשונה ב-1835 ביי החוקר ארנד אלפרד אאוגוסט ויגמן.
מראה
הצב הרך הסיני יכול להגיע לגודל של כ-28 עד 33 ס"מ, כשהנקבות יותר גדולות מהזכרים וכמו שאר הצבים הרכים בעל שריון מונמך מעל גבו, הבולט פחות סביב העורף והגפיים, מה שמאפשר לצב לנוע במהירות במים. על רגליו קרומי שחייה המסייעים לו בשחייה. לצב חוטם ארוך ונחיריים צינוריים המאפשרים לו ליצור מעין שנורקל במים הרדודים בהם הוא חי. בשעת מנוחה הצב שרוע על קרקעית הנהרות כשהוא מכוסה חול או בוץ, ומרים את ראשו על מנת לנשום או לתפוס טרף.
התנהגות
הצב הוא צייד לילי וניזון מסרטנים, רכיכות, חרקים, דגים ודו-חיים ומגוון גם בצמחי מים.
רבייה
הנקבה מטילה 17 עד 28 ביצים בכל הטלה, פעמיים עד ארבע פעמים בשנה.
שימור
לאורך סין מגדלים בחוות (לאחר שנלקח מהטבע) צב זה כדי להכין ממנו מרק צבים, מה שגורר אותו לסכנת הכחדה, נוסף על סכנות כתוצאה ממחלות, זיהום מים ופגיעה בבית גידולו ומציד. הצב מגודל בחוות צבים מיוחדות לשמש כמאכל, מה שהופך אותו לצב הכלכלי ביותר.
M-Systems
ממוזער|250px| מטה M-Systems בכפר סבא לאחר רכישת החברה על ידי SanDisk M-Systems Ltd הייתה יצרנית ישראלית של מוצרי אחסון זיכרון הבזק שהוקמה בשנת 1989 על ידי דב מורן ואריה מרגי ושכנה בכפר סבא.
בשנת 1993 נרשמו ניירות הערך של החברה למסחר בנאסד"ק.
החברה נודעה בעיקר בפיתוח ורישום פטנט של כונן ההבזק הראשון, ששווק בשנת 1995 בשם DiskOnChip (DoC) ושימש בטלפונים סלולריים. DiskOnChip פותח במרכז המו"פ שהוקם על ידי M-Systems בשם EUROM. ריק יוריליו, רוני לוי ודייוויד דייטשר היו האנשים שעבדו על פיתוח ושיווק DOC הראשון של 2 מגה בייט. מוצר זה המשיך לקבל את הפרס החדשני ביותר מ-EDN בשנת 1995 ובהמשך הפך לכונן ההבזק ו-DiskOnKey.
לקראת סוף המאה העשרים הצטמצמו הכנסות החברה, אך בשנת 2000 הציגה החברה את כונן הבזק מסוג USB הראשון, ששווק בשם DiskOnKey (דיסק און קי). התקן זה, בנפח אחסון של 8, 16 ו-32 מגה בייט, החליף את התקליטונים והתקליטורים לצריבה (CD-RW וכן DVD-RW) וכן החסנים שליפים כמו ZIP ו-JAZZ של חברת Iomega כאמצעי להעברת נתונים בין מחשבים וזכה להצלחה רבה, אך גם למתחרים רבים, עקב הגנת פטנט מוגבלת. ההתקן מתוצרת M-Systems נמכר גם על ידי חברת IBM.
בחצי הראשון של העשור הראשון של המאה ה-21 זכתה החברה להכנסות גבוהות ממכירת DiskOnChip לטלפונים סלולריים ומכשירים ניידים נוספים. החברה יצרה גם את מערכת הגשת הפלאש האמיתית (TrueFFS), שהציגה את זיכרון ההבזק ככונן דיסק למחשב.
בשנת 2006, לאחר 17 שנות פעילות, נרכשה החברה נרכשה על ידי המתחרה שלהם, SanDisk, תמורת 1.55 מיליארד דולר. לאחר רכישתה המשיכה החברה לפעול מכפר סבא.
באוקטובר 2015 הודיעה וסטרן דיגיטל על רכישת סנדיסק תמורת 19 מיליארד דולר, והרכישה הושלמה ב-12 במאי 2016. הרכישה כללה גם את הפעילות בכפר סבא, שממשיכה כמרכז פיתוח של וסטרן דיגיטל.
ג'סר א-זרקא
גִ'סְר אֶ־זַּרְקָא (בערבית: جسر الزرقاء, תעתיק מדויק: ג'סר אלזרקאא, לעיתים נקרא בפשטות "ג'סר") היא מועצה מקומית במחוז חיפה בישראל. היישוב נחנך ב-1924, והוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1961. כלל תושבי ג'סר א-זרקא הם ערבים-מוסלמים.
פירוש השם ג'סר א-זרקא הוא הגשר (על הנחל) הכחול על שם הגשר שנבנה על נחל תנינים "אל-וואדי א-זרקא" (הנחל הכחול בערבית). יש לציין כי אין מדובר בגשר שנבנה ליד שפך הנהר לים, לקראת סוף המאה ה-19 עבור הקיסר וילהלם השני בעת ביקורו של הקיסר בארץ ישראל ב-1898 אלא הגשר של סכר טחנות הקמח שנבנה על ידי הביזנטים כמפעל מים עבור קיסריה.
ג'סר א-זרקא היא היישוב היחיד לחוף הים בישראל כיום שבו יש רוב ערבי, והוא אחד מהיישובים העניים ביותר בישראל.
היסטוריה
במלחמת העצמאות לא נפגע היישוב הודות ליחסיו עם תושבי זכרון יעקב, בנימינה והסביבה, שאורח החיים החקלאי בהם היה תלוי בעובדים ערבים מהכפרים הסמוכים ג'סר א-זרקא ופוריידיס, ולכן התעקשו להשאיר יישובים אלו, חרף הצעות חוזרות ונשנות של הצבא לפנותם. בעקבות המלחמה, הגיעו לכפר פליטים מכפרים סמוכים שנהרסו. עד לשנות השמונים לא היו כלל נישואים מבחוץ עם בני ובנות היישוב בשל הסטיגמות החריפות כלפיהם בקרב האוכלוסייה הערבית בארץ, שנבעו ממוצאם השונה.
בשנת 1994 הוכרז היישוב "שכונת שיקום" במסגרת פרויקט שיקום שכונות. בסוף 2009 החל משרד הפנים בהכנת תוכנית אב ראשונה ליישוב, שבמסגרתה ייבחן הצורך להרחיב את תחום השיפוט, את היקף ההרחבה, אופייה ומיקומה, בעקבות הצפיפות הרבה ששוררת בה. נשקל עידוד בנייה רוויה והסטת כביש 2 מזרחה, כדי לאפשר את הרחבתו של היישוב.
ב-7 באוקטובר 2000, בתקופת אירועי אוקטובר, נהרג נוסע בכביש 2 כתוצאה מפגיעת אבן שנזרקה על ידי פורעים מהיישוב. בתחילת יולי 2014 התקיימה התפרעות של תושבי ג'סר א-זרקא, שמהלכה ירו המתפרעים זיקוקים באוויר ויידו אבנים לעבר שוטרים וכלי רכב שנסעו בכביש 2.
ב-2017 נחנכה ביישוב תחנה של משטרת ישראל.
ב-2020 שוחזר גשר האבן מעל שפך נחל תנינים, בכניסה הצפונית של היישוב. הגשר נבנה במקור בסוף המאה ה-19, לכבוד ביקורו של הקיסר הגרמני וילהלם השני בארץ ישראל. ב-2021 נחנכה טיילת באורך 650 מטר מהגשר דרומה, במימון החברה לפיתוח קיסריה, רשות הטבע והגנים, קרן אדמונד דה רוטשילד והקרן לשטחים פתוחים במינהל מקרקעי ישראל.
דמוגרפיה, כלכלה ותעסוקה
בכפר שתי קופות חולים, מתנ"ס-מרכז קהילתי שהוקם בידי משרד הבינוי והשיכון בשנת 2003, מספר בתי ספר ומרכז מסחרי.
פסגת גריזלי
פסגת גריזלי (באנגלית: Grizzly Peak) היא הסמל של פארק השעשועים "ההרפתקה הקליפורנית של דיסני", המצוי באתר הנופש דיסנילנד שבקליפורניה.
פסגת גריזלי היא הר מלאכותי בצורת דב גריזלי המצוייה במרכז הפארק. דב הגריזלי נבחר כסמל הפארק בשלו היותו החיה המסמלת את מדינת קליפורניה בה נמצא הפארק, והמהווה את נושא הפארק.
בתוך ההר המלאכותי נמצא המתקן "במורד נהר גריזלי" הכולל מסע במורד מספר מפלי מים. על פי התכנונים הראשוניים של ההר, ראשו של הדב היה אמור לפנות לכיוון דרום ומפיו היה אמור ליפול מפל מים, אולם הדבר לא התאפשר משיקולים תכנוניים.
הנרי השישי (מחזה)
טרילוגיה של מחזות מאת ויליאם שייקספיר.
פועה בר
ביוגרפיה
בר למדה ביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, והמשיכה שם לתואר שני בביולוגיה סביבתית בנושא "הקשר בין קרקע-צמח בחולות קיסריה" בהנחיית פרופ' אבינעם דנין (1977) ודוקטורט בביולוגיה סביבתית בנושא "תחרות בין חד-שנתיים בפרופיל קרקע משתנה" בהנחיית פרופ' עמנואל נוי מאיר (1984). בין השנים 1985 ל-1989 שימשה בר כחוקרת ומרצה בפקולטה להנדסה חקלאית בטכניון. לאחר מכן עברה לאוניברסיטת בר-אילן ושימשה שם כמרצה בכירה באקולוגיה במחלקות לגאוגרפיה ולמדעי החיים. בשנת 2001 עברה למחלקה לגאוגרפיה ופיתוח סביבתי באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ומשמשת שם כיום כחוקרת ומרצה בתחומי הגאו-אקולוגיה.
מחקריה בתחום האקולוגיה של הצמח מקיפים מספר נושאים, שהעיקרים בהם: השפעה של שרפות יער על קרקע, צומח וצמחייה, ותהליכים גאומורפולוגיים, כמו נגר וסחף (שנים 1987–1997); השפעת האדם ושינויי אקלים על הקרקע, הצומח והצמחייה (1990–2000) ונושאים שקשורים באופן ישיר ועקיף לשמירת טבע, כמו השפעות והתמודדות עם מינים פולשניים, שרותי מערכת אקולוגיים ואקולוגיה של דיונות חוף.
לפועה בר יש פרסומים רבים בספרות המדעית (45 פרקים בספרים ו-110 מאמרים בכתבי עת בינלאומיים) והן בספרות הפופולרית. עד היום הנחתה 50 סטודנטים לתארים מתקדמים ומילאה תפקידים אקדמיים רבים ובהם: סגנית נשיא האגודה הגאוגרפית הישראלית, יו"ר האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה, חברה בוועדת העורכים של כתב העת "אקולוגיה וסביבה", נציגת האקדמיה בוועדה הארצית לשמירת טבע וראש המחלקה לגאוגרפיה ופיתוח סביבתי באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנים 2010–2014.
השפעת שרפות יער על הקרקע, הצומח והצמחייה, נגר וסחף
שרפות יער הן תופעות שכיחות בחודשי המעבר והקיץ בארץ ישראל ובאזורי האקלים הים תיכוניים בכלל. עוצמת השרפה תלויה בכמות הביומסה הצמחית הזמינה לשרפה, מהירות הרוח וכמות האנרגיה הנפלטת מהחומר בזמן השרפה. הטמפרטורות המרביות על פני הקרקע ברוב השריפות באזורים הים תיכוניים נעות בין 100–300 מעלות צלזיוס ואינן עולות על 100 מעלות צלזיוס בעומק 1-2 ס"מ. בתנאים אלו מתפרקים החומרים האורגניים לרכיביהם ומעשירים את הקרקע בחומרי הזנה. לעומת זאת, בעוצמות שרפה גבוהות הטמפרטורות על פני הקרקע גבוהות מ-600 מעלות צלזיוס ובעומק 6 ס"מ אינן עולות על 50 מעלות צלזיוס. בתנאים כאלו מתנדפים חלק מחומרי ההזנה ונמנע תהליך שיקום החיידקים בשכבת הקרקע העליונה בגלל עליית ה-pH לערכים בסיסיים. עושר מיני הצמחים והרכבם לאחר השרפה משתנה גם כן כתלות בעוצמת השרפה ובתדירות השריפות. בדרך כלל המגוון עולה והצמחייה מורכבת בעיקר ממיני צמחים עשבוניים. תהליך ההתחדשות לאחר השרפה והחזרה למצב שהיה לפני השרפה נמשך כ-30 שנה. לאי התערבות בשטח שרוף במהלך 2-4 השנים הראשונות לאחר השרפה יש חשיבות רבה בכל מה שקשור לנגר וסחף. פני שטח מחוספסים כתוצאה מהימצאותו של האפר וחלקי צמחים שלא התכלו. אלה מפחיתים את היווצרותם של נגר וסחף לאורך המדרון. מחקריה של בר בנושא שריפות יער היוו בסיס למחקרים נוספים בעולם.
ההשפעה של קיטוע על ידי קרקע מעובדת על צמחייה ותהליכים אקולוגיים באזור הצחיח למחצה בישראל
חקלאות מודרנית היא אחד הגורמים העיקריים לירידה במגוון ביולוגי והטרוגניות נופית. בנוסף, היא קוטעת את הנוף הטבעי, ומשאירה רק כתמים שאריתיים של בתי הגידול המקוריים. הכתמים שנותרו הם בעלי חשיבות רבה לשימור, ברמות שונות, של החי וצומח המקורי לפני ההפרעה. שטחים טבעיים רבים באזור הצחיח למחצה בישראל קטנו באופן משמעותי בשל פיתוח חקלאי אינטנסיבי במשך 50 השנים האחרונות. תהליך זה יצר כתמים מקוטעים של שיחים ננסיים ים תיכוניים בלב הקרקעות המעובדות. שיחים ננסיים ים תיכוניים נחשבים כאחת מהמערכות האקולוגית המגוונות ביותר בישראל ובאזור הים התיכון בכללותו בשל מיקומם באקוטון שבין שני אזורים ביוגאוגרפיים שונים.
המאפיינים הפיזיים של הכתמים השונים הקשורים למגוון, קומפוזיציה ופריסה המרחבית מראים: (א) מתאם חיובי מובהק בין עושר מינים ושטח / היקף הכתם; (ב) מתאם חיובי משמעותי בין כיסוי רב שנתיים וכיסוי סלע; (ג) הרכב הצמח בכתמים הקטנים יותר (4 דונם) שונה באופן משמעותי מזה שבכתמים הגדולים (10 דונם) ומזה של הביקורת (היבשת); (ד) עושר המינים והרכב צמח בכתמים הגדולים עומדים על 30 אחוזים בדומה לזה של היבשת. אף אחת מהתאוריות הקיימות לא יכולה להסביר את תצפיות השדה. מודל תאורטי מוצע במסגרת מחקר זה ומתאר את הגורמים נוספים המשפיעים על מגוון מיני צמחים וקומפוזיציה בכתמים השונים.
דיונות חוף
המטרה העיקרית של מחקר זה היא לשמר את המגוון הביולוגי הייחודי של דיונות חול חופיות ומדבריות תוך התמקדות באורגניזמים "אוהבי חול" האופייניים לדיונות נודדות. מאז הקמתה של מדינת ישראל בשנת 1948, דיונות החוף בהדרגה התייצבו. תהליך זה הוא תוצאה של יצירת אזור חיץ בדיונה, באמצעות איסור על כל סוג שהוא של התערבות אדם. הבעיה היא כיצד למנוע את המשכו של תהליך ייצוב דיונה, וכיצד לקיים את הנוף הרצוי של דיונות חצי יציבות ובלתי יציבות המכילות מכלולים עשירים של מינים "אוהבי חול". מחקר זה נערך במשך חמש שנים במספר אתרים בישראל והמחקר האחרון נערך כדי לבדוק את ההשערה כי הסרת צמחייה מדיונות מיוצבות על ידי אמצעים מכניים יעודד התאוששות מחדש של האורגניזמים "אוהבי החול". נבדקת גם ההשפעה של רעיית גמלים (בעלי חיים היחיד המסוגל לאכול את השיחים) על התבססות שיחים וניידות חול בדיונות חצי יציבות. המחקר בודק כיצד זה משפיע על התאוששות מינים אוהבי חול; צמחים ובעלי חיים (יונקים קטנים, זוחלים, ופרוקי-רגליים שנבחרו), וכן גודל אוכלוסייה, המבנה והמגוון שלהם. סוגיות תאורטיות הנוגעות לסוקצסיה, הפרעות וצמחים כמהנדסי נוף גם נחקרות.
שיטה כחלחלה בדיונות החול החופיות בישראל
שיטה כחלחלה נחשבת בעולם כמין פולש. מטרות המחקר היו: (א) כימות תהליך פלישה ביולוגי (הגעה, התבססות, ושיעורי הפצה) של שיטה כחלחלה בדיונות חוף הים התיכון בישראל; (ב) אפיון דפוסי הפצה ומגמות בתוך בתי גידול שונים במערכת האקולוגית; ו-(ג) כימות ההשפעה של הפלישה בצמחים המקומיים ואופייניים לחולות מישור החוף. תצלומי אוויר מחמש שנים (1965, 1974 1982 1990, ו-1999) נותחו באמצעות GIS ושיטות חישה מרחוק ותצפיות על צמחים נערכו בחלקות עם מינים פולשים וחלקות ביקורת. תוצאות המחקר מראות כי: על פני 34 השנים שנלמדו, השטח המכוסה על ידי שיטה גדל ב־166% בקצב צמיחה שנתי של 2.92%. שלב ההגעה נמשך עשרים שנה. במהלך שמונה השנים הבאות, שלב ההתבססות התקיים, ומאז 1990 השיטה התפשטה בחולות מישור החוף (שלב הפצה). השיטה פלשה גם לשקעים שבין דיונות, אבל אף פעם לא לחולות הנודדים. כל בתי הגידול שנפלשו מתאפיינים בלחות קרקע גבוהה יחסית בהשוואה לבתי גידול סמוכים. כיסוי הצמחייה המקומי ועושר המינים היו נמוכים יותר באופן משמעותי בבתי הגידול שנפלשו. כמו כן, מיני צמחים אופורטוניסטיים גדלו בחלקות הפלישה על חשבון מיני "אוהבי חול". במסגרת המחקר פותח גם מדד שמכמת את השפעת הפלישה ביחס למטרות שימור. מדד זה לוקח בחשבון את הערך היחסי האקולוגי של המינים ("אוהבי חול" אנדמי, נדיר, וכו') והשפע שלהם בבתי הגידול השונים
פינמרקסווידה
פינמרקסווידה היא הרמה הגדולה ביותר בנורווגיה. שטחה, המסתכם ב-22,000 קמ"ר, מהווה כ-36% משטח מחוז פינמרק בו היא נמצאת. הרמה נמצאת מצפון לחוג הארקטי וידועה כמולדת הסאמים ועדרי האיילים אותם הם מגדלים. הסאמי עדיין משתמשים במחסות שבטונדרה של פינמרקסווידה כשהם רועים שם בחורף את עדרי האיילים שלהם.
ענן פטרייה
ענן פטרייה הוא ענן, מסוג פירוקומולוס, של אדי מים או רסיסי אבנים ואפר הנוצר בעקבות פיצוץ גדול. אף על פי ש"ענן הפטרייה" המפורסם מוכר בעיקר בהקשר של פיצוץ גרעיני דווקא, בפועל ענן שכזה יכול להיווצר בעקבות כל פיצוץ חזק (טבעי או מלאכותי).
פיצוץ גדול יוצר אזור של גזים בעלי טמפרטורה גבוהה, החום הרב גורם לכך שחלקיקי הגז יהיו בעלי צפיפות נמוכה והוא נעשה קל מאוד. בשל קלותו עולה צביר הגזים במהירות ויוצר מערבולות של זרמי אוויר חזקות המפותלות כלפי מטה, כך נוצרת צורת טורוס, המהווה את ראש הפטרייה. את רגל הפטרייה יוצרים עשן ושְפוֹכֶת (פסולת נסחפת) הנשאבים מלמטה עקב שינויי הלחצים.
פינמרקסווידה
גאוגרפיה
המרחק בפינמרקסווידה מאלטה בקצה המזרחי ל בקצה המערבי הוא 300 ק"מ, וכך גם המרחק בין צפון הרמה לדרומה, שחודר לשטח פינלנד. פינמרקסווידה נמצאת בגובה של 500-300 מטרים מעל פני הים.
ענן פטרייה
יש אמנם הבדל בסוג החומר היוצר את ה"פטרייה" בפיצוץ פצצת גרעין, פיצוץ פצצת מימן, או התפרצות געשית למשל, אך התוצאה דומה.
פינמרקסווידה
גאוגרפיה
פינמרקסווידה מתאפיינת בגבעות נמוכות, יערות עצי ליבנה, יערות אורנים, ביצות ואגמים קפואים. הסלעים בה הם בעיקר מתקופת הפרקמבריון. הנוף השטוח נוח להיווצרות אגמים רדודים ונהרות בשיפוע נמוך ובעלי יובלים רבים. ייתכן כי חלק מהאגמים העגולים בפינמרקסווידה הם שיירים של (גבעות בעלות כיפת קרח באזורי קפאת-עד) שהתפתחו ב ב.
(משילוב של סאמית ונורווגית: "נהר אנארי העליון") נפתח בדרום מזרח פינמרקסווידה ב-1976, על שטח של 1409 קמ"ר.
ענן פטרייה
קישורים חיצוניים
Kernwaffenexplosion
פינמרקסווידה
אקלים
. האקלים בפינמרקסווידה הוא אקלים תת-ארקטי עם חורפים קרים מאוד: הטמפרטורה בה יכולה לצנוח מתחת ל-40 מעלות צלזיוס מתחת לאפס, עם שיא נורווגי רשמי של 51.4 מעלות מתחת לאפס שנמדדו בקאראשוק ב-1.1.1886. בקאראשוק נמדדו גם 32.4 מעלות צלזיוס ביולי, ולפיכך הפרש הטמפרטורות בה נדיר ביחס לשאר אירופה. הטמפרטורה הממוצעת בחודש ינואר היא 17.1- מעלות צלזיוס, והטמפרטורה הממוצעת בחודש יולי היא 13.1 מעלות צלזיוס. כמות המשקעים היא 336 מ"מ בלבד. הטמפרטורה הממוצעת השנתית היא 2.4- מעלות צלזיוס, והיא הטמפרטורה הממוצעת השנתית הקרה ביותר בנורווגיה למעט באזורים הגבוהים בהרים, וקרה יותר מהטמפרטורה הממוצעת השנתית באי יאן מאיין ובאי ביירנייה.
אדוארד ספיר
אדוארד ספיר (Edward Sapir; 26 בינואר 1884 – 4 בפברואר 1939) היה אנתרופולוג ובלשן יהודי אמריקאי, שנחשב לאחת הדמויות החשובות ביותר בהתפתחותה המוקדמת של דיסציפלינת הבלשנות.
ביוגרפיה
ספיר נולד בשנת 1884 במשפחה יהודית ליטאית בלאונבורג שבפומרניה, גרמניה (כיום לֶמבּורק, בפולין), ובינקותו, ב-1888, היגר עם הוריו לליברפול שבאנגליה ובשנת 1890 לארצות הברית, תחילה לווירג'יניה ולבסוף לניו יורק. שפת אמו הייתה אמנם יידיש, אך בגיל צעיר רכש גם כן את האנגלית.
עם תרומותיו לחקר הבלשנות ניתן למנות את סיווג שפות הילידים של אמריקה, שעליו עבד במשך רוב חייו המקצועיים. בנוסף, ספיר מילא תפקיד חשוב בפיתוח המושג המודרני של הפונמה, וקידם מאוד את ההבנה של הפונולוגיה. כמו כן ספיר היה הראשון להראות שהמתודות המודרניות של הבלשנות המשווה וההיסטורית תקפות גם למשפחות שפות שאינן נמנות עם משפחות השפות ההודו-אירופיות והשמיות, שהרבו להיחקר בזמנו – כגון שפות הילידים בצפון אמריקה, שנתפסו כשפות פרימיטיביות בתקופתו – ואף יישם מתודות אלו במחקריו.
ספיר התמחה בחקר שפות האתבסקה (Athabascan), הצ'ינוקאן (Chinookan) והשפות היוטו-אצטקיות (Uto-Aztecan), ובהמשך הקריירה שלו עבד גם עם השפות יידיש (שפת אמו), עברית וסינית וכן עם שפות גרמאניות, ואף ניסה לפתח שפת עזר בינלאומית.
אצטדיון יו. אס. בנק
'''אצטדיון יו. אס. בנק (באנגלית: U.S. Bank Stadium''') הוא אצטדיון מקורה רב-תכליתי הממוקם בעיר מיניאפוליס שבמינסוטה. האצטדיון הוא מגרשה הביתי של קבוצת הפוטבול מינסוטה ויקינגס, וכן משמש לאירוח משחקי הבייסבול של נבחרת אוניברסיטת מינסוטה. האצטדיון אירח את סופרבול LII ב-2018 ואת הפיינל פור של טורניר אליפות המכללות בכדורסל ב-2019
האצטדיון החליף את אצטדיון יוברט האמפרי מטרודום שפעל במינסוטה מ-1982 ועד דצמבר 2013. הוא נחנך ב-22 ביולי 2016 וב-28 באוגוסט 2016 קיימה בו קבוצת הפוטבול מינסוטה ויקינגס את משחקה הראשון במהלך קדם העונה.
החלטה על בניית האצטדיון אושרה במאי 2012 בישיבה בה החליטה מדינת מינסוטה ומועצת העיר מיניאפוליס לתקצב את הבנייה בסך של 975 מיליון דולר. מינסוטה ויקינגס התחייבה לשחק באצטדיון במשך 30 שנה.
מלבד משחקי הפוטבול מתקיימים באצטדיון גם אירועי ספורט אחרים כגון משחקי כדורגל, האצטדיון אירח משחק ב-2016 במסגרת גביע האלופות הבינלאומי בין צ'לסי למילאן וב-2018 בין מילאן לטוטנהאם הוטספר. ב-2016 אירח משחק ידידות של נבחרת ארצות הברית בכדורגל נשים מול שווייץ. הוא מארח את משחקי הבייסבול של אוניברסיטת מינסוטה, אירח את הפיינל פור של טורניר אליפות המכללות בכדורסל ב-2019, ואת משחקי האקסטרים ב-2017 וב-2018. כמו כן מתקיימים באצטדיון הופעות מוזיקה.
אדמונד למברט
אדמונד פייר ז'וזף למברט (בהולנדית: Edmond Pierre Joseph Lambert; 22 בדצמבר 1889 – 30 ביוני 1962) היה חסיד אומות העולם מאנטוורפן, שבבלגיה, שהציל עשרות יהודים בלגים בתקופת השואה.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
אדמונד למברט היה הפקיד הראשי במשרד מרשם האוכלוסין בעיריית אנטוורפן שבבלגיה. לאחר כיבוש בלגיה על ידי גרמניה הנאצית. למברט מונה כאחראי על רישום מפקד יהודי העיר ועל החתמת תעודות הזהות של היהודים בסימן זיהוי מיוחד. תוך ניצול סמכותו, למברט סייע, עזר והציל עשרות יהודים ואנשי מחתרת בלגיים, אודותיהם העביר מידע שגוי, יצר מסמכים מזויפים, העניק זהויות בדויות ולא סימן על כל תעודות היהודים כי הם יהודים.
למברט נעזר לצורך סיוע ליהודים ולמחתרת, בתעודות זהות של אנשים שנפטרו או ברחו מהמדינה. הוא העניק בעזרת תעודות אלו זהות חדשה ליהודים וחברי מחתרת בלגיים.
עוד לפני המלחמה למברט היה מיודד עם דוד לדרמן, יהודי מאנטוורפן. למברט עזר לדוד ואשתו סידוני להשיג מסמכים מזויפים אשר הגנו עליהם ועל בתם יולאנד. בעזרת למברט, שאיתו שמר דוד על קשר קרוב, החליף דוד שלוש זהויות בדויות בזמן המלחמה. בנוסף לסיוע זה, למברט, שבתוקף תפקידו ידע על תוכניות הגרמנים ביחס ליהודי העיר, העביר לדוד את הידיעות הללו ולמעשה אפשר ליהודים להצליח לברוח.
באפריל 1943 השלטונות הגרמנים חשדו כי סידוני ויולאנד לדרמן הן יהודיות והן נשלחו למחנה המעבר מכלן. בעת שהותן במחנה, באוגוסט, למברט סיפק לסידוני את זהותה של "אנה ברנט", למעשה אישה שהיגרה מבלגיה לארגנטינה באותה השנה. יולאנד נרשמה כילדה שנולדה מחוץ לנישואין לאנה ברנט ול "ויקטור לבלאנק" - אחת משלוש זהויותיו הבדויות של דוד. אישוש לזהות החדשה הוענק על ידי חברתה של סידוני, פרנסין פולינארד-רוזי, שנשבעה בפני הגסטפו שסידוני אינה יהודייה וכך שוחררו סידוני ויולאנד ממעצר. למברט ולדרמן המשיכו לשמור על קשר קרוב עד שלדרמן עזב את אנטוורפן, הפך לפעיל בתנועות התנגדות והצטרף לפרטיזנים.
לקראת סוף המלחמה נעצר למברט על ידי הגרמנים ונכלא. בתו, מארי-אנטואנט, הצליחה לשחרר אותו לאחר מאמצים רבים מול המפקדה הגרמנית הצבאית המקומית. מכיוון שהגרמנים נעשו חשדניים לגביו לאחר מעצרו, הפסיק למברט להשתתף בפעילויות התנגדות. מארי-אנטואנט המשיכה את עבודת אביה בהתנגדות ושימשה כשליחה של המחתרת הבלגית.
ב־30 ביוני 1962 נפטר למברט ממחלת הסוכרת בה לקה בזמן שהותו במעצר הנאצי. דוד לדרמן עלה לארץ ישראל יחד עם בני משפחתו והתגורר בגבעתיים עד מותו בגיל 93 בשנת 2005 ).
הכרה והנצחה
ב 11 בפברואר 1991 יד ושם הכיר באדמונד פ. למברט כחסיד אומות העולם והטקס התקיים בבריסל. ישנה לוחית הנצחה לשמו ביד ושם בירושלים.
קנאק
מקור השם
מקור השם קנאק, הוא מהשפה הוואיאנית, שמשמעותה "אדם" (האנושות בכללה והאדם כפרט). המונח הפך לנפוץ במאה ה-19 ככינוי כולל לעמי מלנזיה. בתחילה השם היה בעל משמעות פוגענית (למשל בסדרת הקומיקס "הרפתקאותיו של טינטין"), אולם במהלך המאה ה-20 הפך המונח למקובל, ומשמש רק את ילידי קלדוניה החדשה.
היסטוריה
מקור השבטים הוא ככל הנראה מיורדי ים פולינזיים, שהתיישבו באיי קלדוניה החדשה. אובסידיאן שמקורו בגינאה החדשה נמצא בכלי חרס מראשית ההתיישבות הקנאקית וקיימות טענות לממצאים מהתיישבות קנאקית המתאורכים לאלף השלישי לפנה"ס. לא ברור הקשר בין שבטי הקנאק לבין תרבות הלפיטה - קבוצת עמים שנדדו באזור דרום האוקיינוס השקט, במהלך האלף השני לפנה"ס עד לשנת 500 לפנה"ס.
בעת הגעת ג'יימס קוק, האירופאי הראשון שביקר באיים, בשנת 1774, התגוררו בארכיפלג כ-70,000 מבני הקנאק. תוך כחמישים שנה מיסיונרים נוצריים, קתוליים ופרוטסטנטיים הגיעו לאי. ב-1853 סופח האי לצרפת. לאחר הסיפוח, החל מסע ניצול של הילידים בידי הכובשים הצרפתיים, כולל עבודת כפייה וגירוש הילידים מאדמתם לטובת מכרות ניקל ועפרות אחרות ולטובת כ-20,000 אסירים צרפתיים שגורשו לאיים כמושבת עונשין. הדבר גרר מרד בידי הילידים שהסתיים בהריגת מנהיג המרד ודיכוי הילידים.