cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iiri kodosõda
Laheq rahvuslidsõn liikmisõn
O'Connori juhiduq vabariiklasõq loodiq, et võitlus Suurbritanniaga nakkas vahtsõst pääle ja tuu ütistäs IRA näide ütidse vainlasõ vasta. A lepingu puult olijaq näiq Nelä Kohtu vallutamisõn õnnõ mässokatsõt. Arthur Griffith ütel', et näid piäsiq kõrralt ründämä, a Michael Collins, kiä taht' kodosõast egä hinna iist kõrvalõ hoitaq, jätt' nääq algusõn rahulõ.
Võitlus Dublinin
Kümme päivä päält valimiisi lasiq kats IRA liigõt Londonin maaha pensionil olõva Briti kindrali, Henry Wilsoni. Lepingu vastalidsõ IRA köüdüst tuu as'aga õnnistu-us tõõstaq – võimalik, et Wilsoni lask' tappaq ka Collins esi, kättemassus tuu iist, et Wilson oll' olnuq Põh'a-Iirimaa sõanõvvoandja –, a Suurbritannia süüt' IRA ütsüst, kiä oll' vallutanuq Neli Kohust. Briti valitsus ähvärd' Collinsit, et ku tä Neljä Kohust uma kontrolli alaq võta-ai, ründäseq näq hoonõht esiq.
Vaba Riigi väeq pommidiq Neljä Kohust suurtükkega. Sääl seen olõvaq vabariiklasõq olliq õnnõ kergide sõariistoga, selle anniq nääq alla päält katõpääväst pommitamist.
Pulli (Rõugõ)
Pulli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pugõstu
Pugõstu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Merkuur
Merkuur (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääväle kõgõ ligemb ja kõgõ vähämb hod'otäht. Tä tege tiiro ümbre Päävä 88 pääväga.
Y Rhyl
pisi|Y Rhyl Y Rhyl (inglüse keelen Rhyl) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Kohtla-Järve
Saisoga 2011 olliq Kohtla-Järve elänikest 73,94% vindläseq ja 16,11% eestläseq, 9,82% ommaq tõõsõq rahvusõq.
Friisi keeleq
right|200px|thumb|Friisi keeleq {{legend|#000066|[[Õdagufriisi kiil}} {{legend|#3366CC|Põh'afriisi kiil}} {{legend|#66CCFF|Hummogufriisi kiil}}]] Friisi keeleq kuulusõq õdagugermaani kiili inglüse-friisi alarühmä.
Rõugõ kaemistorn
pisi|371x371px|Rõugõ Ööbiguoru kaemistorn "Pesäpuu"|alt= Rõugõ kaemistorn "Pesäpuu" asus Vana-Võromaa süvän süämen Rõugõ alõvin Ööbiguorun. Vahtsõnõ torn valmsõ sääl 10.rehekuu pääväl 2016. Taa sais põlitsõn inemiisi elokotussõn Rõugõ liinamäel ja om 30 miitret korgõ. Ku tornist ümbretsõõri vällä kaia, paistus mäine Võromaa kuun ürgorgõ ja Rõugõ kuulsidõ järvigaq.
Vällänägemine
Kaemistorn näes välla nigu kate tsigupesägaq puu. Ülemädse pesä seen om "kuldmuna", miä üten kaemislavvigaq üüse kirivält kirgäma nakas. Rõugõn om ka sääne kommõq, et ku sünnüs vahtsõnõ kundlanõ, sõs võtt "kuldmuna" latsõ suu perrä helleverevä (tütrik) vai sinidse (poiskõnõ) värmi.
Mutsu
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Jeesus
Katõgooria:Ristiusk Katõgooria:Muhamediusk Katõgooria:Juudi
Sumaci Yma
Sumaci Yma helü oll' esiqeräline tuu poolõst, et küündü üle viie oktaavi, miä jätt' kullõjilõ kistumalda elämüse. Laulja käve ka Eestin. Timä kõik kolm kontsõrti Talliinan Estonia kontsõrdisaalin joulukuun 1960 olliq vällä müüdüq, ütte noist kand' üle ka Eesti Televisiuun.
Eurütmiä
Lätteq
Katõgooria:Kasvatustiidüs Katõgooria:Kunst
Säländü
Kujo saaminõ
Ijästü lahkõn tekkünüq säländüq ommaq keskseltläbi laugõmbidõ kaldidõga ja lausikumba laega. Sääntseq lahkin tekkünüq vallsäläq om käänülidseq ja kuustusõq piinümbäst saistusõmatõrjaalist (ruus, liiv). Aoga muutuvaq ijästülahkõq ja näiden joosnuq jõõq laembas, minkperäst kahasi ka jõki vii voolukibõhus ja viijoud, minkperäst nakas’ säländü saistusõmatõrjaali teräjämehüs kahanõma alt üles. Perän lahkõ laembas minemist läts’ ka vesi jõõn alla, miä võisõ lahkõ lakjusõn ümbre saistudaq sääl joba korjunuq saistuisi, tetäs säländu lakõ seoga tasatsõmbas. Arvadaq ommaq niimuudu kujonuq lajaq, pikkukihilidseq ja tasadsõ laega lavasäländüq, miä tõõnäolidsõlt tekküväq lak’on ja nõrga läbivooluga lahkin.
Lämmärekord
Lämmärekord vai kuumarekord om kõgõ korgõmb kraat vai õhulämmi, miä kongi mõõdõt om.
Grünthali Riho
Haridus
Grünthali esäpuulnõ vanaesä oll' eesti luulõtaja ja keeletiidläne Grünthali Villem. Grünthale pereq om peri Muhumaalt.
Mõisamäe
Mõisamäe om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Vahtsõaastakuu 2009
2009. aastaga vahtsõaastakuu aigraamat.
Saami keeleq
Aolugu
Saami keeleq ommaq arõnõnuq saami algkeelest, midä om arvatavaste kõnõld 2000–2500 aastakat tagasi kas Lõunõ-Soomõn või Karjalan. Säält om kiil ravvaaol levinüq hummogu ja põh'a tsihin. Saami kiilin om jälgi tundmatuist paleoõuruupa kiilist, midä Õuruupan muistõhavva kõnõldi.
1861
1861. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10074. aastak sirvikallendri perrä.
Peko
pisi|Peko Peko oll' nii Eesti- ku Soomõmaal vahn viläjummal. Setomaal oll' Peko tähtsä kujo, kinka olliq köüdedüq väega tähtsäq kogokundliguq rituaaliq viil sadakund aastatakka tagasi. Pekot om peet pühäs ja tedä pututavat om hoiõt saladusõn. Tä om hariligult vällä raot ütest puupalgist. Pekot hoiõti timä jaos tettü vaka seen aidan, a külbi aol viidi tä vällä nurmõveere pääle vahtma. Pekot om Setomaal kutsut räüsäpuuslis.
Miilimäe
Küläst lätt läbi Rõugõ–Vahtsõliina tii. Külä hummogupiiris om Vakari–Pari–Tsiistre tii.
Peko
Täämbädsel pääväl pidäväq setokõsõq Pekot umas kuningas, kink esindäjä – Setomaa ülembtsootska – niisamatõ kõrd aastan valitas, unnõ tä om üts miis õkva rahva hulgast.
Mustlasõq
Rahva nimest
Mustlaisi uma nimetüs om Roma, miä tähendäs miist, abielomiist. Seo nimega om tuud rahvast õigõmb kutsuq.
Lauridsa Piitre
Om Kütioro Avatud Ateljee üts asotajit. Ateljee and nii Eesti ku vällämaa kunstnikõlõ võimalusõ sääl rahun tüüd tetä. Ateljeen tüütä nü kunstnigu omma Kütiorgo loonu maakunsti raa, midä saa egäüts kaema minnä.
Baha'i usk
250px|thumb|Üleilmalidsõ Õiglusõ Maja, baha'i uso ülembkogo, kuunkäümise kotus Haifan, [[Iisraelin]]
Kalõvipoig
Viiestõistkümnes lugu
Takanajajaq. Raudoja nõianeitsü. Olõvipoig ja liino ehitämine. Põrgukapõ saatus.
"Kalõvipuja" alostus
Vana ilma perändüsest
Heräge', halli' muistidsõ' helü'!
Sõudkõ' salasõnomida,
Solidaarsus
Solidaarsus (poola keelen Solidarność) om Poola ammõdiütisüisi liit, miä luudi 1980. a. süküskuun Gdański laivavabrikun nink mink edimäne juht oll' Wałęsa Lech.
Saar
Väikeisi saari kutsutas laiõs, saarõkõisis, ruiõs, liitis kives, kuivõs jne.
Lätteq
Katõgooria:Maatiidüs
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III
"Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III" om lõunõeesti keskusõ aastagaraamadu kolmas välläannõq, miä käü 2003. aastaga kotsilõ. Tä om vällä annõt 2004. aastagal Tarton. Toimõndajaq ommaq Koksi Helen ja Fastrõ Mariko. Umbõs poolõq jutuq ommaq lõunõeesti keelen ja poolõq eesti keelen.
Hispaania kodosõda
Hispaania kodosõda toimu 17. hainakuu pääväst 1936 1. mahlakuu pääväni 1939 Tõsõn Hispaania Vabariigin.
Kasvoq
Kaeq viil
Katõgooria:Kasvoq Katõgooria:Kasvotiidüs
Ecuador
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Kamassi kiil
Kamassi kiil om häönüq uurali kiil lõunasamojeedi kiili rühmän.
Druusiq
Välläkujonõminõ
Tuu kotsilõ om kolm seletüst.
Kamassi kiil
Aolugu ja ülestähendämine
Viimädsist kõnõlõjist om Tarto Ülikooli arhiivin päält 11 tunni lindistuisi. Kamassi keele viimäne kõnõlõja oll' Plotnikova Klavdija, kiä kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. aastagal.
Druusiq
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi
Inemiseq es arvaq tuust joht midägi ja ad-Darazi läts' edesi Liibanonni Taimuni, Hermoni mäe lähküle ja Süüriälle ja asot' sekti. Tuud sekti peetäs edimädses druusõ kogokunnas.
Trimurti
Katõgooria:Hinduism
Tähistü
Klambridõ sisse ommaq võro tähistün pantuq võõraq täheq, midä pruugitas võro keelen õnnõ võõridõ nimmi ja tsitaatsõnno kirotamisõs.
Vüüaig
katõgooria:Aig
Märdipäiv
Märdipäiv ehk märtepäiv om 10. märtekuu pääväl. Taa om võro ja eesti rahvakallendri tähtpäiv, miä om nime saanuq pühä Martini (4. aastagasaa Toursi piiskop) perrä, kink surmapäiv om 11. märtekuu päiv. Kõgõ tunnõtumb legend taast pühäkust kõnõlõs, et kõrd lõigas' tä poolõs uma mäntli, et jakaq tuud lumõ seen külmetävä sandiga. Põh'amain ni ka Eestin om märdipäiv nihkunuq 10. märtekuu päävä – Lutheri Martini sünnüpäävä pääle.
UTC
katõgooria:Aig
1973. a. nahvtakriis
1973. a. nahvtakriis naas' pääle 1973. a. rehekuun, ku Araabia Nahvtat Vällävidävide Maiõ Organisats'uun OAPEC kuulut' vällä nahvtaembargo "vastussõs Ameeriga Ütisriike otsussõlõ toetadaq Iisraeli sõaväke" Jom Kippuri sõan. Kriis kest' 1974. a. urbõkuuni.
Pastapleiäts
pisi|Pastapleiäts Pastapleiäts ehk pastak om sulõpäätaolinõ kirotusriist, mink seen tindi asõmõl pruugitas õhu iist kaidsõtut trüküvärmipastat.
Ungarlanõ László Bíró mõtõl’ vällä pastapleiädsi 1938. aastagal Ungarin ja patentiirse tuu 1943. aastagal Argentiinan.
Mõsumassin
Standardprogrammi tsükli või kestäq 40 °C man 3−4 tunni. Mõsuao pikenemine om hind, midä tulõ massaq eelektri ja vii kokkohoitligu pruukmisõ iist. Ku valliq lühkü- vai kipõprogramm, tulõ rehkendäq suurõmba eelektri- ja viikuluga.
Hitleri Adolf
Adolf oll' neläs lats perren, tä esä oll' tolliammõtnik ja tä imä ja esä olliq hindävaihõl sugulasõq. Hitleri Adolf om opnuq algkoolin ja sis Linzin reaalkoolin kon tedä mõodiq Poetschi Leopoldi antisemiitliguq kaehtusõq. Tuud kuuli tä es lõpõdaq ja tuuperäst oll' tä koolitus oll' kehv.
Niagara viisadang
1000px|thumb|Niagara viisadang Kanada puult kaiaq, kur'al puul Ameeriga Ütisriigiq, hääl puul Kanada
Nooska
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
"Kellel julgust ei olõ, tuu Võrolõ ei jõvva!"
"Kellel julgust ei olõ, tuu Võrolõ ei jõvva!" - om olnu 19. aastasaal üts sakslaisi ütlemine (Wer nicht wagt, kommt nicht nach Werro). Guido von Gehrwald kirotas, et taa ütlemine om tulnu keerulidsest sõitmisest Võrolõ, miä inne raudtii ehitämist (1899) oll.
Akbar Suur
Katõgooria:India inemiseq
Višnu
Višnu om hääsuuvlik jummal, kink naasõs om õnnõ ja edo jumalanna Šrī vai Lakšmī.
Halsi Frans
Halsi Frans (Frans Hals, 1580? - 1666) oll' Belgiä/hollandi kunstnik.
Budapest
Aolugu
1918. aastagal kaot' Austria-Ungari Edimädse ilmasõa ja Ungari kuulut' hindä hindäperi vabariigis.
Muraski
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Valtoni Arvo
Elolugu
2009. aastal oll' tä Tarto Ülikooli vapo kunstõ prohvõsri. Valtoni Arvo om Märjamaa valla avvokodanik.
Looming
1979. aastagal kirotõt romaan "Rauakolina etüüdid" üten poliitiliidsi novelle ku ka vahtsõmba lühhküproosaga ilmuq kogon "Rännak giidi saatel" 1988.
Tarto Forseliusõ Kuul
Sääne nimi om koolil tuuperäst, et 1684. aastagal lõi Forseliusõ Bengt Gottfried sama kotusõ pääle seminäri, kon opas’ vahtsit kuulmeistrit eesti rahva jaos. Prõlla om Forseliusõ koolin pall'o huvitsõõrõ: võõrkeeleq, käsitüü, programmiirmine, tiidüs, laulukooriq, tandsoq, hokk, kergejoustik, tiatri ja kihäväändmine.
Valtoni Arvo
Looming
Valton om kirotanuq stsenaariumiq mängofilmele "Viimne reliikvia" (1969), "Hundiseaduse aegu" (1984) ja "Minu naine sai vanaemaks" (1976) ni "Ringhoov" (1988).
Tõõsõq teosõq
"Vanad arved" (1981),
"Liblikas, ilus ja paks" (2003),
2016
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2016
Haavamõtsa
Haavamõtsa om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Natalia Oreiro
Katõgooria:Lauljaq
Päätnitsapäiv
Välästpuult tulijalõ om taa praasnik väega huvitav ning eksootilinõ - kaias ristikäüki ni nätäs, kuis jo vanaq setoq havva pääl süümisegaq koolnuid mälehtiväq. Päätnitsapäivä võisiki pitäq elävide ja koolnuidõ kokkosaamisõ pühäs. Kõrra aastah saavaq perrekunnaq kokko, tuldas nii Eestist kui tõõsõlt puult piiri. Päätnitsapäiv meelütäs mano pall'o inemiisi, nii setokõisi ku ka näide sõpro ja tutvit.
Jõõperä
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Pluuto
300px|pisi|Pluuto Pluuto (sümbol: vai  ) om suurusõ poolõst tõnõ kääbätshod'otäht (pääle Erist) Pääväsüstemin. Timä löüdmisest 1930. a. kooni aastagani 2006 loeti tedä Pääväsüstemi ütsändäs hod'otähes, 2006. aastagast arvatas tedä kääbätshod'otähti hulka.
Vedaq
Kaeq viil
Katõgooria:Pühäkiräq Katõgooria:Hinduism
Pikäniidü mägi
Pikäniidü mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Babülon
Babülon oll' väikü liin tooni aoni, ku kuning Hammurabi pall'o maid ärq vallut' ja Babülonist uma riigi pääliina tekk'. Ku Hammurabi ärq kuuli, sis läts' timä riik lajalõ, a Babüloni liin jäi Babüloonia piirkunna kõgõ tähtsämbäs liinas. Pia jäi liin Assüüriä riigi võimu alaq ja oll' nii mitu aastagasata.
Kuvvõndal aastagasaal i.m.a. ehit' Vahtsõ-Babüloonia kuning Nebukadnetsar II liina uhkõ Ištari värehti ja üte säitsmest maailmaimmest, Babüloni ripvaq aiaq. 539. aastagal i.m.a. sai liinast Pärsiä riigi osa ja umbõs kats' aastagasata ildampa vallut' liina Makõdoonia Aleksandri ni sis pia jälkiq Pärsiä. Säitsmendäl aastagasaal miiq aoarvamisõ perrä valludiq Babüloni araablasõq ja piä jätiq inemiseq liina maaha.
Parhillaq ommaq Babüloni varõmõq Iraagin ja osa varõmit ommaq kõrda tettüq, turistiq saavaq noid kaiaq.
Pegasus
200px|thumb|right|Pegasusõ kujo Poznani Oopõrimaja katussõ pääl (Max Littmann, 1910)
katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Augustus
Katõgooria:Vana-Rooma keisriq
Ruunamägi
Ruunamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Inemiseõiguisi päiv
pisi|256x256px|Inemiseõiguisi logo Inemiseõiguisi päiv om Ütistünüisi Rahvidõ inemiseõigusõ kuulutusõ 10. joulukuu pääväl 1948 vastavõtmisõ aastapäiv. Taad peetäs egä aastaga 10. joulukuu pääväl.
Tsirgurada (tähetiidüs)
250px|thumb|Tüüpiline spiraalikujolinõ tsirgurada
Kükä
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Oro külä
Oro külä, varrampa ka Munakülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Mõõlu
Mõõlu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kopõnhaagõn
Kopõnhaagõn (taani keelen København) om Taani pääliin. 2007. aastagal elli taan liinan 503 699 inemist.
Nike
Ku pääjummal Zeus otsõ liitlaisi Titaanõ sõas vanõmbidõ jumaluisi vasta, tõi Styx umaq latsõq Zeusi teenistüste. Nike olľ syavankri juht ja kyik neli määräti jumala trooni vahis. Päält taa olõ-i Nikel umma mütoloogiat.
Suur kanjon
Katõgooria:Põh'a Ameeriga kanjoniq
Suidsu Gustav
Elolugu
Suidsu Gustav oll` Nuur-Eesti liikmisõ üts mõokambit juhtõ.
1924 lõi Suits Akadeemilidse Kirändüsütistüse, mink esimehes jäi kooniq 1941. aastagani.
Pehmehüs
Kas võro keelen märgitäs pehmehüst egän sõnan, kon taa om, vai jätetäs mõnikõrd märkmäldä?
Tõõnõ tähtsä kotus, kon pehmehüst om kimmähe vaia eräle märkiq, om tagapoolidsõ vabahelü iin, nt kar'a, pal'as, pall'o, hod'o, hõds'o, kos'aq, lag'a.
Kost võro keele pehmehüs peri om?
Suurõmb jago võro keele pehmehüsest tulõ i- vai j-helüst. Pall'odõst sõnavormõst, kon kunagi om olnuq i vai j, ommaq naaq helüq aopikku ärq kaonuq. Siski olõ-õi taa sündünüq mitte ilma jäleldä, a nii, et naidõ asõmal om perrä jäänüq pehmehüs. Hariligult tulõ tuu vana i vai j vällä, ku sõnna käändäq vai võrrõldaq eesti vai soomõ keelega, nt parts (umakäänüs pardsi), laul' (3. käänüs ma lauli), põh'an (eesti keelenpõhjas, nii võro ku eesti keele osakäänüs ja sissekäänüs põhja), pall'o (eesti keelen palju, soomõ paljon).
Nurmeotsa Sulo
Tä kuulu Keskeräkunda alatõh maist 1997.
Servämägi
Servämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mäe-Palo
Mäe-Palo om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Koraan
Välislingiq
Katõgooria:Muhamediusk
Kultuur
Kultuur om asi, mink kotsilõ om rassõ üteldäq, miä tä om; egal juhul om tä köüdet inemiisi olõmisõ ja tegemiisiga. Tuu all võidas mõtõldaq kunsti ja humanitaariat; inemiisi tiidmiisi, uskmiisi ja ülevänpidämise viise, miä sõltusõq sümbuulsõ mõtlõmisõ ja sotsiaalsõ opmisõ võimõst; vai hoobis määntsegi institutsiooni, organisatsiooni vai inemiisi rühmä ütitsit väärtüisi, tsihte ja kumbit.
Vedelüs
200px|thumb|Vesi om üts vedelüs
Sõariist
Katõgooria:Sõandus
Katus
Katus om ehitüse päälmäne jago. Tuu kaits sao ja päävä iist. Katus om tettü katusõkattõst ja paarõst, mis andvaq edasi lumõ ja tuulõ mõo ni umakaalust tullõva rasõhusõ sainulõ vai toetusõlõ.
Matvere Marko
Elokäük
2010–2012 käve tä uma sõbraga Tätte Jaaniga ümbre ilma merereisi pääl.
Filmiq
pisi|Matvere Marko filmin "Apteekri Melchior"
Akkadi kiil
Tõõsõndiq
Tõsõ tuhataastaga alostusõs oll' tekkünüq kats akkadi keele tõõsõndit. Ütte naist kõnõldi Assüüriän ja tõist Babüloonian. Kuigi naid nimitedäs akkadi keele murdis, olõ-õs naaq väegaq sarnadsõq ja mõnikõrd om naid ka katõs umaette keeles arvat.
Hades
Hades (vanakreeka keelen Ἅιδης/ᾍδης) olľ Vana-Kreeka mütoloogian Allilma kuning ni surma ja kuulnuidõ jummal. Tiä vahtõ matussõriituisi ja kaitsõ kuulnuidõ õigust väärikäle matussõlõ. Hades olľ ka maa käkitüisi rikkuisi (vilälidse mulla, kulla, hõpõ ja tõisi metallõ) jummal. Tuuperäst teedäs tedä ku Ploutonit (πλοῦτος om kreeka keelen rikkus) ni tuust tulõ timä Rooma vastus Pluto.
Hadese vanõmbaq olliq titaaniq Kronos ja Rhea ni tää olľ Poseidoni, Demeteri, Hera, Hestia, Zeusi ja Chironi veli. Kronos lõbahť Hadese õkva päält sündümist üten nellä sõsara-velega alla, a ku sündü kuvvõs lats, Zeus, aviť Rhea umal pujal pästäq, andõn Kronosõlõ latsõ asõmõl rõiva sisse mähidü kivi. Ildampa sundõ Zeus Kronost tõisi latsi ka vällä sülgämä ni ütenkuun võitliq nääq titaanõ vasta. Müüdi perrä võidiq Zeus, Poseidon ja Hades päält kümmet aastakka lõpus titaanõ ja panniq nääq vangi Tartarostõ. Zeusist sai taiva-, Poseidonist mere- ja Hadessest allilma valitsõja.
Julius Caesar
Katõgooria:Vana-Rooma poliitiguq
Mäe-Suhka
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Afon Dyfi
Afon Dyfi (inglüse keelen River Dovey) om jõgi Kõmrimaal.
Ülene keeletiidüs
Ülene keeletiidüs om keeletiidüse valdkund, miä toimõndas kiili ületside säädüsperriga.
Film
Katõgooria:Filmikunst
1856
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1856
Muhamed
Muhammad vai Muhamed (täüsnimega Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim, u. 570/571 Meka – 8. piimäkuu päiv 632 Medina) om muhamediuso põh'andaja ja muslimidõ jaos jumala (Allahi) prohvet. Koraani perrä om tä perämäne ja kõgõ suurõmb prohvet prohvetide rian, kohe kuulussõq viil näütüses Aabraham, Ismael, Iisak, Jaakob, Taavet, Ristjä Johannes, Moosõs ja Jeesus.
Capet' Hugues
Katõgooria:Prantsusmaa kuningaq
Kiviõli
Liina veeren om Kiviõli Keemia vabrik.
Käänüs
Võro keele käänüsseq
Katõgooria:Kiil
Džainism
Džainism om Indiast perit usk ja filosoofiakuulkund, miä tekkü umbõs 570. a. i.m.a. Džainism tarvitas inämbvähämb sammo mõistis kui budism. Džainismi-usoliisi om s'oo ilma aigu päält 10 mill'ona, noist suurõmb jago Indian.
Ökolingvistiga
Kirändüs
Katõgooria:Keeletiidüs Katõgooria:Ökoloogia
Paloveere
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Niamey
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Oluq
200px|thumb|Vaadioluq
Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb ollõmeistre.
Haug
Eloviis
Haugõ lövvüs hulga makõn viin ja vähäsoolatsõn riimviin Õuruupan, vällä arvatu Õuruupa lõunaosan ja piä terven Norran. Viil eläs haug Põh'a- ja Kesk-Aasian ja Põh'a-Ameerikan. Haug om Eestin kõgõ laembalt levinü kala, eläs 92% uurituin järvin ja 67% vooluviikokõn. Haugõ lovvüs ka kogo Eesti rannameren, väega pall'o Väinämeren. Havvõlõ miildüs hoitaq kalda lähküle viikasvõ varjo, suurõmbaq ujosõq ka vallalidsõn viin. Inämbüiste hoitvaq havvõq ütsindä ja eläseq üten paigan, pikembält rändäseq kudemisaol.
Siginemine
Imädseq saavaq sugukütses 3–5-aastadsõlt, esätseq aasta varrambaq. Kudõnõminõ nakkas jääminegi aigu, sisemaal mahlakuun, meren varramba. Havvõq kudõnõsõq jõõkonnu pääl kasvõ vaihõl, ku keväjä suurvett ei olõq, võivaq pall'oq kalaq kudõmalda jäiäq. Mari om hellekõllanõ ja pujaq saavaq valmis 12–25 üüpääväga, sõs kuurduseq 6–10 mm suurudsõq pujaq, kiä saavd maimus 3–4 nädäli peräst.
Püüdmine
Havvõ alambmõõt om Eestin 45 cm. Kudõnõmisaol om Eestin keelet haugõ püüdäq. Traditsioonilidsõq püügiriistaq ommaq vetel, und (harkund ja ujjovund) ja elonsöödaga püüdmine. Haug om populaarnõ kalaspordin püütäv kala.
1855
1855. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10068. aastak sirvikallendri perrä.
Märdimiku
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
2022. aastaga jalgpalli maailmameistrevõistlusõq
Mängokotussõq
Mängoq peeti katsa staadioni pääl, miä olliq ehitedüq viide liina. Mitmit liino ni staadionõ olõ-õs võistluisi välläkuulutamisõ aigu 2010. aastagal viil olõman.
Grupp A
20. märtekuu päiv kl 19.00. Katar 0 – 2 Ecuador'. Al Bayti staadion, Al Khor. Kaejit: 67 372. Pääkohtumõistja: Orsato Daniele (Itaalia).
29. märtekuu päiv kl 18.00. Ekuador 1 – 2 Senegal. Khalīfah' staadion, Al Rayyan. Kaejit: 44 569. Pääkohtumõistja: Turpini Clément (Prantsusmaa).
Kerberos
Kreeka mütoloogian ja kunstin kujotõdas Kerberost inämbüste kolme pääga. Kõgõ levinümbä seletüse perrä näge üts pää minnevaigo, tõõnõ ollõvaigo ja kolmas tullõvaigo, a tõisin lättin tähendäseq pääq sündü, nuurust ja vanahust. Kyik Kerberose pääq sööväq, nigu kinnütedäs, kygõst elävide lihha ja tuuperäst lupasõq kuulnuidõ hingi allilma, a lupa-i kinkalgi säält ärq minnäq. Kerberos vahtõ Allilma väräjät ja olľ Hadese truu vahipini.
Põlva Vabahussõa mälehtüssammas
1946. aastagal lahoti sammas ärq. Kõnõldas, et Põlvast samba lahkjit es löüdäq, tuuperäst tuudi Võrolt sõamiheq. Nuuq olõ-s kah kuigi truksaq. Samba kõrvalõ kaivõti mulk nink sammas kukati sinnäq sisse. Samba kotusõ pääle tetti tandsupõrmand ja ildampa bussijaam.
Ütsüs
Ütsüsel olõ-õi tunnust.
Katõgooria:Keeletiidüs
Kohv
Kohvi asõmal
Kohvi asõmõl pruugitas näütüses tsigurit, viläkohvi, puuviläkohvi, võiulillikohvi ja muid kasvokohvõ. Peris kohviga köüt naid tegemisviis.
Karl Suur
Karl Suur (prantsusõ keelen Charlemagne, s'aksa keelen Karl der Große, ladina keelen Carolus Magnus; 742 - 814) oll' Frangi riigi kuning aastagast 768. Tä oll' kõva väejuht haardõn Frangi riigi ala nii S'aksamaa (Elbe jõõni), Põh'a-Itaalia ku ka Lõunõ-Prantsusmaa ja Madalmaaq. Täämbädse päävä Prantsusmaa maiõst es sutaq tä õnnõ bretoonõ maid (Bretagnet) vallutaq. Uma keisririigiga pand' tä alossõ kolmõlõ illatsõmbalõ Õuruupa suurriigilõ: S'aksamaalõ, Prantsusmaalõ ja Itaalialõ. Tä pidi hinnäst Rooma keisride perrätulõjas ja nimit' hinnäst Õdagu-Rooma keisris.
Sotimaa
Sotimaa vai Skotimaa (inglüse ja soti keelen Scotland, gaeli keelen Alba) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ põh'apoolidsõ kolmandaosa ja 790 saart, muuhulgan Põh'asaarõq ha Hebriidiq. Sotimaast lõunõ puul om Inglüsmaa, hummogu puul Põh'ameri, põh'a ja õdagu puul Atlandi suurmeri nink lõunõõdagu puul Iiri meri.
Hispaania kiil
Hispaania kiil (español), vai tõisildõ kutsustult ka kastiilia kiil (castellano) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 300 mill'ona inemise põhilidsõlt Hispaanian ja Ladina-Ameerikan (vällä arvat Brasiilia). Hispaania kiil om vällä arõnenuq Pürenee puulsaarõl ladina keelest ni sulandanuq hindä sisse mõotuisi sääl inne ruumlaisi tulõkit kõnõlduist ibeeri ja keldi keelest. Sõnavaran lövvüs hulga araabia lainõ. Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 12. aastagsaa keskpaigast.
Surmanuhklus
Surmanuhklusõ kaotaminõ
Viimäst kõrda viidi surmanuhklus Õuruupa Liido (tuudaigo Õuruupa Ütisüse) riigin läbi 10. süküskuu pääväl 1977 Prantsusmaal Marseille’n Baumettes’i vangimajan. Giljotiini läbi hukati ärq Tuneesiä peritollo sissetulnuq Djandoubi Hamida (Hamida Djandoubi), kiä oll' surmalõ määrädü uma inneskidse tütrigu Bousquet’ Elisabethi (Elisabeth Bousquet) piinamisõ ja tapmisõ iist.
Surmanuhklus Eestin
Viimäst kõrda viidi Eestin kohtuotssusõga kinnütet surmanuhklus läbi 21. süküskuu pääväl 1991, kui hukati ärq Oruste Rein (Rein Oruste). Kuigi surmanuhklus püssü õigusaktõn 1998. aastagani ja inemiisi mõistõti surma ka pääle 1991. aastakka, es viiäq surmanuhklust inämb läbi.
Pääle surmanuhklusõ kaotamist om Eesti ütiskunnan arotõt tuu tagasitegemist väega rasõhidõ kur'atöie puhul.
Piirissaar
Saar käü 2017. aastagast pääle Tarto valla mano, innembä oll Piirissaarõ vallan.
Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv
Tähtpäiv sai algusõ Bangladeshist, kon 21. radokuu pääväl 1952. aastagal saiq surma pääliinan Dhakan mitmõq tudõngiist meeleavaldajaq, kiä nõvviq bengali keele ütes Pakistani riigikeeles kuulutamist.
Möldre (Misso)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Nisu
Nisu om terävili. Timäst tetäs jauhõ, miä või ollaq peenemb vai jämmemb. Peenembät nisujauhõ kutsutas nisupüüdlis, miä um pekritüüstüsen põhilinõ jauh - tuust küdsetäs saio, kuukõ, krõngliid, präänikit, a tetäs ka makaruunõ nii pall'o muid söögiasjo. Jämmembäst nisujauhõst küdsetäs vatsko.
Tsirgupalu
Tsirgupalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Moosõs
250px|pisi|[[Niilusõst pästet Moosõs. Poussini Nicolas' maal, 1638]]
Soomõ hummogumurdõq
T nõrk astõq
Ka soomõ hummogumurdin või ollaq tuu d är kaonu, aga sääl või ollaq ka midägi muud: j, v vai h.
Miiq, tiiq, nimäq
Õdagumeresoomõ keelin om erinevit püürdelõppõ ja asõsõnno. Mõnõn mõttõn ommaq naaq sarnadsõq, tõsõn mõttõn andvaq märki, kost kõnõlõja või peri ollaq.
Coldplay
Näide kõgõ suurõmbaq hitiq ommaq “Yellow”, “The Scientist”, “Fix You”, “Viva la Vida”, “Paradise”, “A Sky Full Of Stars”, “Something Just Like This” ja “Hymn For The Weekend”.
1854
Egäsugust
Katõgooria:19. aastagasada 1854
Savo murdõq
T nõrk vastõq
Ku soomõ kiräkeelen om t nõrk vastõq d, näütüses pata: padan, sis Savo murdõq ommaq d ärq kaotanuq vai millegi muugaq asõndanuq.
Ts vastõq
Ku kiräkeelen om ts, näütüses metsä 'mõts', om Savo murdin seo asõmal ht: mehtä.
Savo murrõq kultuurin
Suumlaisi eepos "Kalõvala" om tõlgit ka Savo murdõhe.
Katõgooria:Soomõ kiil
Küdsüs
katõgooria:söögiq
Rüälill
Kasumiskotusõq
Kemikaalõ pruukmisõ peräst põllumajandusõn om timä hulk luudusõn vähämbäs jäänüq.
Juust
Kaeq viil
Katõgooria:Söögiq
Kodavere murrak
Keelenäüdüs
''Kuigi Suome murdeuurja Lauri Kettunen kirjutas juba 20.sajandi alul Kodavere murrakuss kui kaduvass kiäless, siis peris kadunud eb õle ta praegagi ja 20.sajandi keskel õli murrak viil paljuden küladen põhiline kiil, nõnna one ta minu põlvkonnale lapsepõlvekiäless õllud. Seda moetogi õmavahelisen suhtlemisen, kualin ja võõrasse inimessega kõneldi ike kirjakiilt. 1950-ndäte uassate kualilapsed one müüda muad laiali lähnud, elävad tõese kiäle siden ja lapsepõlve kodokiil võib-õlla ärä unetet. Kodosid, kos Kodavere murrak viil egäpääväsess kiäless one, eb õle vist enäm palju, aga üksikid murdesõnu kohtab selle kandi inimesse kõnen ike ja selless kiäless arusuajaid piäss viil küllält õlemä. Murrakun kirjutatasse nuarepõlve mälestusi ja tehässe näitemänga.''
Lausõeitüs
Ede-, taga- ja topõldeitüs
Tegaeitüsen või eitüssõna tegosõnaga kokko minnäq vai hoobis eräle ollaq.
ma/sa/tä/mi/ti/nä süü-iq
Eitüslausõ umahuisi
Päält käänüse om sääntsit sõnno ja ütlemiisi, midä pruugitas päämädselt vai õnnõ eitäjän lausõn. : partikliq viil, inämb, pronoomõniq ja proadverbiq ütskiq, sukugiq.
Partikli ei lausõ alostusõn
Ei sellest poisist töömeest saa ! - eitüspartikli ja tegosõna ei olõq lausõn kuun.
Asõsõnaq ja asõmäärsõnaq lausõeitüse fuukusõn
Lausõeitüse fuukusõn võivaq ollaq asõsõnaq ja asõmäärsõnaq keegi 'kiäki', miski 'miäki', kuskil 'kon' jne. Osa naist ommaqkiq õnnõ eitäjän lausõn: ükski 'ütśkiq', iialgi 'iäl', sugugi 'sukugiq' jne. Fookustajas om eesti keelen partikli mitte 'mitte, joht'. Täüslausõn om mitte fakultatiivnõ – taa või lausõn ollaq või olõmalda ollaq. Egäl juhul om tegosõna eitüsen. Mind ei häiri (mitte) miski. 'Minno ei sekäq miäkiq.'
Eitüs vastasäädjän ehtüsen
Vastasäädjä ehtüse eesti keelen või kokko võtta valõmiga mitte X, vaid Y 'mitte X, a Y'. Niimuudu üteldäs näütüses
Lausõeitüs muin keelin
Pekka ei juo. 'Pekka ei juuq'.
Lätteq
Katõgooria:Lausõoppus
Coimbra
Coimbra (loeq: kuimbra) om liin Portugali keskosan Mondego jõõ veeren. Tä om Portugali katõ kõgõ suurõmba liina - Lissaboni ja Porto - vaihõl, 200 km Lissabonist põh'a puul ja 120 km Portost lõunõ puul.
Coimbral om nii mõndagi ütist Tarto liinaga: tä om ülikooliliin jõõ veeren ja sääl eläs umbõs 100 000 inemist. Mõlõmbaq liinaq ommaq uhkõq uma vana ülikooli poolõst, Coimbra ülikuul om sõski pall'o vanõmb - luud joba 1290. aastagal.
Lepiku
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Mikitämäe vald
Paganamaa
Külä põh'apiir lätt müüdä Kolga ujja. Uja pääl om ka Krabi Veskijärv. Järve veeren ommaq inneskidse Krabi veski varõmõq.
Rüüvkala
Rüüvkallo hulka kääväq näütüses ahhun, haug, sudak ja lõhekala, a vähämbist ka näütüses kusk.
Rüüvkalaq valivaq saaki tuu perrä, midä kostki inämb löüdäq või.
Majjai
Lätteq
katõgooria:mõtsaeläjäq katõgooria:imetäjäq
1853
1853. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10066. aastak sirvikallendri perrä.
Täüspeethelü
Täüspeethelü ehk klusiil om peethelü, midä teten peetäs kurgust tullõv õhk tävveste kinniq. Tuud tetäs huuli (nt [p], [b]), keele (keeletipuga [t], [d], keelelabaga [k], [ɡ]) vai kurguga ([q]).
Lätteq
katõgooria:keeletiidüs
Gandhi Mahatma
Gandhi Mahatma (Mohandas Karamchand Gandhi, 1869–1948) oll' India poliitik, kiä juhtõ vägivallalda võidõlust Briti võimo vasta Indian, miä lõppi India vabassaamisõga ja and' huugu liikmisilõ inemiseõiguisi ja vabahusõ iist üle ilma.
Saki
Saki om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Taoism
Taoism om Vanast-Hiinast alostusõ saanuq filosoofilinõ ja usolinõ opõtus.
Nimekäänüs
Võro kiil
Võro keelen ei olõq ütsüse nimekäänüsen morfoloogilist tunnust, mitmusõ tunnusõs om kurgupeethelü, midä võro kiräkeelen om märgit tähega q, ülakomaga ', vai hoobis märkmäldäq jäet. Katõgooria:Käänüsseq
Oulu ülikuul
Aolugu
Ülikuul om asotõt 1958. aastaga, ku Soomõ toonanõ president' Kekkoneni Urho kinnüt' säädüse ülikooli asotamisõ kotsilõ. Edimädseq üliopilasõq tulliq järgmädse aastaga.
Välislingiq
Katõgooria:Oulu Katõgooria:Soomõ ülikooliq
Inglüsmaa
Kaeq viil
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Ütiskuningriik
Puiga
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Riike pääliino nimekiri
Riike pääliino nimekiri lugõ üles hindäperi riike pääliinaq.
C
Canberra - Caracas - Castries - Chişinău - Conakry - Cotonou
Piitrepäiv
Kuis peetäs
Piitrepäävä tulti kokko ka kirmassihe ja oll` pääas`aligult tütriga kul`atamisõ aig.
Riike pääliino nimekiri
Y
Yamoussoukro - Yaoundé - Yareni ringkond
Piitrepäiv
Tarto liina päiv
pisi|right|[[Tarto liina vapp]] Tarto liina päivä peetäs liina apostlidõ Piitre ja Paulusõ aust 29. piimäkuu pääväl 2003. aas`tagast pääle. Usukannahtajaq Piitre ja Paulus oll`iq keskao Tarto kaitsõpühäguq, kink võt`i ja mõõk om noq liina vapi pääl.
Tülü
Tülü vai konflikt (ladina keelen conflictus) om huvvõ, vajahuisi vai väärtüsarvamiisi vastaminek.
Tülü või ollaq:
Tülü tunnõmi ärq tuust, et:
Hirohito
Katõgooria:Jaapani keisriq
Kanassaarõ
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Mooste vald
Viländi perimüsmuusiga festival
katõgooria:muusiga katõgooria:Viländi
Lana Del Rey
Lana Del Rey muusikat om võrrõld filmimuusiga ja popkultuuriga, esiqeränis 1950.–1960. aastakkõ Americana muusigastiiliga. Laulja om kujotanuq hinnäst ku esiq luudut gangsta Sinatra Nancyt. (self-styled gangsta Nancy Sinatra). Umma muusikat om tä lasknuq mõotaq ni uma ala kõgõ parõmbil, näütüses Presley' Elvisel, Winehouse'i Amyl, Joplini Janisel, Nirvanal, Eminemil, Springsteeni Bruce'il ja Spearsi Britneyl, ku ka luulõl ja film noir’l.
Pajumetsa Valter
Elokäük
Valtõr om sündünüq Nogo külän, parla eläs Rõugõn.
Keskkooli aigu oll' Salajadsõ Kupõrjanovlaisi Liidu liigõq.
1946 NSVL maanuuri suusatiatõvõistlusõ võitjidõ miiskunnan. (Pildipääl hääd kätt tõnõ, tütre Terje Raju ütelüs)
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Tammõlump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Sikhism
Katõgooria:Sikhism
Tsehhi kiil
Tsehhi kiil (tsehhi keelen čeština) om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 12 mill'ona inemise ümbre päämädselt Tsehhin.
Kogõr
Kogõr om inämbüisi makõviikala, a teda löüd ka merest. Sagõhõmpa löüd kokri lumbõst ja karjäärest, veidemb järvist ja jõkist. Kogõr süü viihaino ni egäsugumaidsi mutikit ja limukit. Talvõl om tä unõtaolidsõn olõkin viikogo põh'an mua seen. Tä kannahtas häste elläq viin, kon om veidüq hapasnikku.
Popmuusiga
Popmuusiga tunnusõq
Musikoloogiq pidäväq olulidsõs järgnäidsi tunnussit:
Päkä (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Virmalidsõq
pisi|Võromaal näge virmaliisi küländ harva, a mõnikõrd sõskiq. Virmalisõq Väimelän. Virmalisõq ehk virulasõq, põh'avalgus, põh'avalu (ladina keelen aurora borealis, sjoo tähendäs "põh'aago") ommaq optilinõ ilmus. Virmalisõq sugõnõsõq õdagutaivahe, ku päävätuul põrkas kokko Maa õhukihi pudinidõgaq. Virmaliisi näge kõgõ rohkõmb põh'a- ja lõunõnabal Arktiga ni Antarktiga piirkunnan. Lõunõpoolitsidõ virmalidsi nimi om aurora australis vai "lõunõago".
Värnigu Andrus
Rekordviseq oll' 87.83 (19. põimukuu pääväl 2003 Valgan, kooniq 2018. aastagani Eesti rekord)
Murakami Haruki
Murakami Haruki reis pall'o. 1986. aastagal sõit' tää uma naasõga Itaaliahe, ildampa Kreekahe. 1987. aastagal läts' tä Inglüsmaalõ, Londonihe. 1991. aastagal läts' kiränik Ameeriga Ütisriikehe ja nakas' tüütämä sääl ülikoolihn Princetoni liinahn.
Palujüri
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Sild
Sild om ehitüs, miä om tett tuu jaos, et tii saanuq minnäq üle luuduslidsõ (uja, jõgi, org jne.) vai tettü (nt. raudtii) takistusõ. Sildo tetäs hariligult kivist, ravvast vai puust.
Kässikiil
Kässikeele uurmisõ alostus
1970. aastil naati tõisi maiõ kässikiili uurma, näütüses roodsi kässikiilt, taani kässikiilt jt.
1986. a. luudi edimäne kurtõ kässikeele tiidüsline liit Riikevaihõlinõ Kässikeeletiidüse Ütisüs (International Sign Linguistics Association).
Rebäsemõisa
Rebäsemõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rikandi Hindrek
Rikandi Hindrek (Hindrek Rikand, sündünüq 22. joulukuu pääväl 1874 Väimelä vallan Võromaal, koolnuq 27. mahlakuu pääväl 1940 Talliinan) oll' eesti sidõtegeläne ja esperantist.
Prüüsü oja
Prüüsü oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Hõrna Aare
pisi|Hõrna Aare (2012)
Kõpu kihlkund
Välislink
Katõgooria:Kõpu kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq Katõgooria:Viländimaa
Lanna mägi
Lanna mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Napoleon I
Katõgooria:Prantsusmaa keisriq
Mansi kiil
Mansi kiil om ohoalonõ kiil. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs mansi kiilt Vinnemaal õnnõ 938 inemist.
Tõbi
Katõgooria:Arstitiidüs
Abeli Piitre
Vällälingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Oppajaq
Heina Karl Jakob
Heina Karl Jakob (sündünüq 13. mahlakuu pääväl 2002 Põlvan) om eesti jalgpallur (värtevaht), kiä mäng Inglüsmaa kõrgliigaklubin Arsenal. Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Padakunn
Nad süüvaq lehti ja väikukõsi luumi. Nail om hariligult kummõŕ ja korgõ kilp mis kaits murdjaq elläi iist. Jala ommava kimmä ja jämmeda. Mõ̭ni padakunn eläs vee all ja kasuse väega suurõks kooniq 200 kilogramḿi.
Põdraoja (Urvastõ)
Põdraoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Sufism
Vaimilinõ tii
Katõgooria:Muhamediusk Katõgooria:Müstiga Katõgooria:Usk
Ristipuu
Kombõ levinemine
Risti puuhtõ lõikamisõ kommõq om olnuq osa Võromaa Harglõ, Karula, Kanepi, Urvastõ, Põlva, Rõugõ ja Räpinä nink Tartomaa Sangastõ, Kambja ja Võnnu kihlkunna matidsõkombist.
Riihora
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Eesti Vabariigi põhisäädüs
Eesti Vabariigi põhisäädüseq tõsõ ilmasõani
1924. aastagaks oll' Riigikogo lakja vaonu, valitsusõq vaihtuq ja nakati kõnõlõma põhisäädüse muutmisõst. Läbi läts' vabahussõalaisi juhitu põhisäädüse muutmisõ kolmas katsõq, minkä sisulidsõq muudatusõq ollivaq nii tähtsäq, et nakati kõnõlõma vahtsõst 1933. aastaga põhisäädüsest. Kombõ peräst oll' tego masva 1920. aastaga põhisäädüse vahtsõ tõõsõndiga. Vahtsõnõ tõõsõnd nakas' masma 24. vahtsõaastagakuul 1934. aastagal. Riigikogo kuunsais vähändedi 100-lt liikmõlt 50-le, mano tull' inemisevalimisõ võimalus, Riigikogo hindä volitusõq lätsiq kolmõlt aastagalt nelä aastaga pääle pikembäs. Riigivanõmb sai muusiän vällä kuulutaq Riigikogo inne aigo valimisõ, täl tekkü valitsusõ kokkopandmisõ ainuvoli, õigus lõpõtaq riikligõl kaalutluisil inneaolidsõlt Riigikogo kõrralinõ istungjärk.
Anderseni Hans Christian
pisi Anderseni Hans Christian (Hans Christian Andersen) oll' Taani kiränik. Kõgõ tunnõtumbaq ommaq tima muinasjutuq (päält 200 jutu), a tä kirot' ka reisikirjo, kuus romaani, viiskümmend näütemängo ja päält tuhandõ luulõtusõ.
Coimbra ülikuul
Aolugu
Ülikuul es jääq Lissaboni kuigi kavvas. Arvada, et ülikuul es saaq häste läbi kerikuga ja liinarahvas üliopilaisiga nink tuuperäst koliti ülikuul 1308. a. Coimbrahe. Sääl liinan olliq joba olõman koolitamisõ tradits'ooniq - sääl oll' kuulsa Santa Cruzi kluustrõ kuul. Ülikuul ehitedi paika, midä tundas nime Estudos Velhos all, tuu om umbõs sääl, kon täämbädsel pääväl sais ülikooli pääraamadukogo.
Massinoppus
Massinoppus vai massinopminõ om puutritiidüse haro, miä and puutriilõ opmisõ jovvu ilma näid õkva tuus programmiirmäldäq. Massinopminõ arõsi välla mustri ärq tundmisõst ni kunstmõistusõst. Massinopminõ uur algoritmõ, miä mõistvaq oppiq ni tetäq andmidõ perrä ettearvamist.
Meelütüsopminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm kõnõlõs elävä keskkunnagaq ni pruuv joudaq kimmä tsihiniq. Elläv keskkund and positiivsõt vai negatiivsõt vastamõio algoritmi üllenpidämisele. Näutüses: auto juhtminõ vai mängo mängmine.
Star Trek
Telesar'aq
Kokko om tett 6 "Star Treki" teemalist telesarja. Plaaniti viil ütte telesarja, a tuu jäi tegemäldä.
Ho Chi Minh
Inne vietnamlaisi tulõkit 17. aastagasaal oll' Saigon väiku kalamiihikülä.
Piitre I
Lugu
''Ku soldan hummogo ülest virgo, nägi timä, et maka uhkõh sängüh siidipatjo pääl ja lavva pääl om putel viinaga ja viinapits kah kõrval ja sakuskagi lavva pääl. Äkke ilmo kostke nigu maa alt vana hall vanamiis vällä, näädäs käega lavva pääle ja käsk' juuma naataq. Soldan pidi toda nigu nal'äst ja nakas kah vasta naarma. Vanamiis sai vihatsõs ja ähvärd' lüvväq suurõ kadajatsõ kepiga, mis timäl käeh oll'.
Roosisaarõ
Külän om muistinõ Tamula elokotus.
Lükkä
Lükkä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Viitso Tiit-Rein
Viitso Tiit-Rein (Tiit-Rein Viitso, sündünüq 4. urbõkuu pääväl 1938, koolnuq 2. joulukuu pääväl 2022) oll' eesti keeletiidläne, Tarto Ülikooli õdagumeresoomõ kiili emeriitprofõsri.
Poola kiil
Poola tähistü
Täheq ą, ę, ń ja y saa-ai kunagi ollaq sõna algusõn.
Tarto raatus
pisi|577x577px|Tarto raatus Tarto raatus om Tarto raadi, liinavalitsusõ ja liinavolikogo aoluulinõ ammadihoonõq.
Rusima
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
S'aksa hunt
Seletüs
S'aksa hundil om kõva kar'asund ja tä kullõs juhigu sõnna. Timä esiqolõminõ om eläv, tasakaalun ja hindäle kimmäs. S'aksa hunt om joulinõ, täl ommaq rängäq lihassõq, paks karvkatõq ja väega hää hõngutundminõ. Tä om pruun, musta sällä ja lõvva vai maskigaq.
Johansoni Jaak
Kõgõ rohkõmb tunnõt oll' timä Johansonnõ perreansambli Johansoniq (Johansonid).
Eesti Keskeräkund
Eräkunna populaarsus om 1990. aastidõ lõpust stabiilsõlt küländ korgõ püsünüq. Partei pikäaolidsõ liidri Savisaarõ Edgari vaiht 2016. aastagal vällä Ratta Jüri. 2019. aastaga Riigikogo valimiisil sai Keskeräkund 23,8% hellest ja 26 kotust parlamenti.
Aolugu
2019. aastaga Õuruupa Parlamendi valimiisil sai Keskeräkund 14,4% hellest, miä and üte saadigukotusõ (Toomõ Yana).
Lätteq
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Rõssa
Rõssa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Kõiva Inda
Välislingiq
Päevatee. Näitus "Praktiline ilu", Kõiva lauluklubid, Kuut ja Viiding https://vikerraadio.err.ee/1608560488/paevatee-naitus-praktiline-ilu-koiva-lauluklubid-kuut-ja-viiding
Istja Sõnn
Katõgooria:Indiaanlasõq
Räpo
Külän om Räpo järv.
David Bowie
Varahanõ elo
David Robert Jones sündü 1947. aastaga vahtsõaastakuun Brixtonin, Londoni tüülisliinaosan. Imä Margaret Burns vai Peggy, nigu timmä kutsuti, oll' tüün kinomajan. Esä Heywood Jones, kedä kutsuti John, oll' latsikodo finantsõ kogoja. Johnil oll’ edimädsest abielost tütär ja Peggyl varatsõmbast aost poig Terry, kiä oll’ Davidist ütesä aastakka vanõmb.
Pyongyang
Pyongyang om Põh'a-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Põltsamaa kihlkund
Välislink
Katõgooria:Põltsamaa kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq Katõgooria:Viländimaa
Miikse
Sääl om vinne kerik, pühiq ommaq vanal jaanipääväl. Kerik om pühitset ristjä Johannõsõlõ. Kerigu ehitiväq meheq üüse Stalini aigu 1953, jummal kaits' inemiisi.
Brääznik
Plaadi pääl ommaq luuq:
Tarto Piitre kerik
Sõaaoq
20. aastagasaal oll' Tarton kats' suurõmbat madinat, kon ka kerik kõvvõ pihta saiõ.
Kerigu altri
Altri puuosa tekk' tiislär Karl Kutsar.
Laat
Laat om kimmäh kotussõh perioodilidsõlt peetäv suur turg, koh hariligult tetäs päält ostmisõ-müümise ka mitmõsugutsit lõbustuisi.
Alakülä (Koorastõ)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Riitsaarõ Evar
Viite
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Laitsna-Hurda
Aolugu
1796 Dorf Hurda, 1811 Hurta, 1815 Hurda, 1839 Hurta, kooniq 2017 Hurda.
Komi kiil
Komi kiil om soomõ-ugri kiilkunna permi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 250 000 inemist põhilidsõlt Komimaal ja Vinnemaal.
Supõrmoto
Supõrmoto Eestin
2013. aastaga oll' Kurõssaarõ linnuvälläl Supõrmoto maailma- ja Euruupameistrivõikluisi üts jago, 2014. aastagal oll' seo võiklus Tabasalun.
Onomastiga
Eestläisi perrenimeq ommaq inämbjaolt peri eesti keelest, vinne keelest, śaksa keelest vai ommaq segäkiilseq (Rebasson, Võsuberg).
Reni Guido
Pilte
Reni Reni
Suurõ-Jaani kihlkund
Välislink
Katõgooria:Suurõ-Jaani kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq Katõgooria:Viländimaa
Udmurdimaa
Valitsõmisjaotus
Rajooniq:
Harilik tarõkärbläne
pisi Harilik tarõkärbläne (Musca domestica) om mutuk katõsiivaliisi seltsin ja tarõkärbläisi perrekunnan.
Emäne tarökärbläne munös umaq munaq (100–120 tükkü kõrragaq) määntsegiq mädänevä alospinna pääle, sagõhõhe sita pääle. Munnõst tulõvaq vaglaq toonõkõrd joba 8 tunni peräst, harva võtt tuu aigo 3 päivä vai kavvõmb. Vaglaq ommaq valgõq, jaloldaq, värtnä kujogaq, 13-jakulidsõ kihägaq. Edeotsan om suumulk. Vaglõl olõ-õiq muud murõt ku süümine. Siitmine om sooliguväline: vaglaq laskvaq söögi pääle siitmise-ensüüme ja muutvaq söögi vedeläs. Tuust tulõ, et terveq kärbläsevaklo koloonia ujos seeditün keskkunnan, midä nä ütsiotsõ nildväq. Nii saa üte liitri sita seen kõrragaq kassuq 1000–1500 kärbläsevakla, tsiasita seen kogoniq kooniq 4000.
Harilik tarõkärbläne hoit inemisegaq ni tihtsähe kokko, et luudusõn timmä inämb välänpuul inemise elokotussit ei trehvägiq.
Savioja (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kuninganna Victoria
Kuninganna Victoria (1819–1901) oll' Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriigi kuninganna 20. piimäkuu pääväst 1837 ja Briti India edimäne keisrinna 1. lehekuu pääväst 1876 uma elo lõponi. Tä oll' kuninganna 63 aastakka ja 7 kuud, kavvõmb ku ütski tõnõ Briti monarh inne vai peräst tedä ja kavvõmb ku ütski tõõnõ naanõ aoluun. Timä valitsusaigo kutsutas viktoriaanlidsõs aos, tuu oll' Ütiskuningriigi jaos tüüstüslidse, poliitilidsõ, tiidüslidse ja sõalidsõ edenemise aig.
Sulõndu oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Mari kiil
Mari keelel om kats kiräkiilt: niidümari ja mäemari kiil ja mitu murrõt.
Sika (Võro)
Sika om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Mäng
Kaeq viil
Katõgooria:Meelelahutus
Kuldnokk
Vällänägemine
Kuldnokk om mustõ läükside sulgigaq, midäss katvaq väikuq valgõq täheq. Kerepittüs om 21–23 cm, kaal 65–80 g. Maa pääl liigus joostõh vai astõh (mitte hüpäteh).
Tsirgulaul
Kuldnokk om tiiuline perrätekij, timä laulust ommaqki takahtettüq helüq. Pääle tõisi tsirkõ laulujuppõ ni helle või kuldnokk umma laulu tuvva ka muid helle, näütes kassi n'augmist, ussõ kiidsnat jm. Kõkõ tegüsäbäst lauluaost om näil pesä ehitämise aig mahlakuuh.
Läteh
katõgooria:tsirguq
Läti kiil
Läti kiil (läti keelen latviešu valoda) kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä. Taa om Läti Vabariigi ammõtlinõ kiil.
Tarto Ülikooli botaanigaaid
Kasvoq
Kokkõ kasus botaanigaaian inämb kui 10 000 liiki vai sortõ kasvõ.
Arctic Monkeys
Näide popimbaq lauluq ommaq ”I Bet You Look Good on the Dancefloor”, ”505” ja ”Do I Wanna Know?”.
Teppo lõõts
Teppo pilliq ommaq kõgõ olnuq hinnan ni kuna pilli tegemine om aigo- ja tüüdnõudva, sõs ka väega kalliq. 20. aastagasaa algusõn mass’ lõõtspill 4–5 tüühobõsõ hinna. Piilimeistre Heino Tartese sõnno perrä kuustus pill üten nakloga ni muiõ tsillojakõga inämb kuq 4000st jaost.
Tarvastu kihlkund
Luudus
Tarvastu Kihlkunnan ommaq Järveküla luuduskaitsõala ja Kalbuse kaitsõala.
Väikene Suujärv
Väikene Suujärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Vasila mägi
Vasila mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Gautama Buddha
Siddhārtha Gautama (traditsioonilidsõ dateeringu perrä 563–483 i.m.a.) oll' budismi alostaja Buddha Šākjamuni nimi inne virgumist. Timäst kõnõldaski sagõhõhe ku Gautama Buddhast vai Šākjamunist.
Rakvere kants
pisi|Rakvere kants pisi|Rakvere kants Rakvere kants sais Õdagu-Viromaal Rakvere Vallimäel. Tuum om olnuq muistidsõ Viromaa kõgõ suurõmb kants.
Komimaa
pisi|paremal|Komi Vabariigi lipp pisi|paremal|Komi Vabariigi vapp Komimaa (ammõtlinõ nimi Komi Vabariik) om Vinnemaa 1. järgo valitsõmisütsüs (vabariik) põh'aõdagu liidopiirkunnan. Seo om Vinnemaa Euruupa-jao põh'ahummogunukan. Valitsõmisütsüs luudi 22. põimukuul 1921 Komi hindävolidsõ piirkunna nime all. Aastagal 1936 sai tuust Komi ANSV. 26. lehekuul 1992 võeti tarvitustõ parhillanõ nimi.
Verrev Keskpaik
Verrev Keskpaik (ingl. k. Red Center) om kõnnõkeeline nimi, minka mõtõldas Austraalia Põh'aterritooriumi lõunaotsa. Taa om kõgõ keskmädsemb osa Austraalia mõtsikust sisemaast, midä kutsutas Outback.
Ameeriga Ütisriigiq
Aolugu
19. aastagasaal suurõndiq Ameeriga Ütisriigiq umma territooriummi õdagu poolõ. 1861-1865 aastagil olĺ kodosõda põh’a ja lõunõ vaihõl. Peräst sõta arõnd' riik uma majandusõ ütes maalima suurõmbas. 20. aastagasaal võtiq Ameeriga Ütisriigiq ossa Edimädsest ja Tõõsõst ilmasõast. Peräst Tõist ilmasõta olĺ USA ja Nõvvokogoliido vaihõl külm sõda, miä lõpõtõdi ärq 1992. aastagal.
Valitsõmisjaotus
thumb|280px|Ameerika Ütisriike osariigiq
Viländi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Viländi kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq Katõgooria:Viländimaa
Anomamõsumassin
Välälingiq
Kuis valliq anomamõsumassinat? Katõgooria:Kodomassinaq
Jõgõhara
Jõgõhara vai Jõgara om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Soena
Soena om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Puutri
250px|thumb|Columbia supõrpuutri NASA uurmisinstituudin
Puutri vai kompuutri vai arvodi om elektroonilinõ massin, miä tüütles teedüst käske perrä, miä tälle andasõq.
Suukülä (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Trotski Lev
Trotski Lev (vinne keelen Лев Давидович Троцкий, sünnüperäne nimi Leiba Davidovitš Bronštein, 1879–1940) oll' juudi peritollo Vinne inämbläsest riigipüürdjä ja marksismi teoreetik. Var'onime "Trotski" võtt' tä hindäle 1902. aastagal, ku tä tarvit' reismises lövvet vai varastõt passi Trotski nimele.
Aastagal 1906 otsust kohus saata Trotski ar Tsiberihe, a 1907. aastaga radokuul sai tä põh'apõtruga pagõma Sumatvoši (Berjozovo) kandist Handimaalt, ku tä konvoi Salehardi poolõ läts'.
Katõgooria:Vinnemaa inemiseq Katõgooria:Nõvvokogo Liido poliitiguq
Pressi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Indiaanlasõq
pisi|398x398px|Mõnõq indiaanirahvaq Intiaanlasõq vai põlisameeriklasõq om Ameeriga põlitsidõ rahvidõ ja näide perrätulõjidõ ütisnimi. Indiaani nimi tulõ Kolumbusõ Christophilt, kiä Kariiibi mere saarile joudõn uskõ hinnäst joudvat Indialõ ja kuts' säält inemiisi nimegaq indios.
Aurora (laulja)
Elokäük
Aurora sündü 15. piimäkuu pääväl 1996 Norran Stavangerin, a üles kasvi Bergenin. Viise naas' tä luuma kuvvõaastadsõlt ja laulusõnno kirotama ütsädselt.
Germaani keeleq
Põh'agermaani keeleq
Viil keskaol saiõq skandinaavlasõq ütstõõsõst küländ häste arvo, taad peeti ka ütes keeles – dǫnsk tunga (taani kiil) vai norrœnt mál (Põh'a kiil). Aigopiten lätsiq keeleq egäüts' rohkõmb esimuudu. Kirotadust tekstist saavaq taanlasõq, ruutslasõq ja norrakõsõq inämb-vähämb arvo, kõnõst arvosaaminõ olõnõs kõnõlõja murdõst.
Hummogugermaani keeleq
Katõgooria:Germaani keeleq Katõgooria:Keeleq
Kesk-Ameeriga
250px|thumb|Kesk-Ameeriga