cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tai
Kultuur
thumb|right|Theravada budism om Tain väega suurõ avvo seen. Täämbädse päävä meediäkultuurist läbiimbunun Tain avvostõdas iks edesi vanno kombit, kuningat, munkõ ja riigiusko theravada-budismi, midä peetäs ütiskunna tugisambis.
Tabina järv
Tabina järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Tabina külä man.
Toku järv
Toku järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Nunavut
Ku vahtsõnõ territoorium luudi, oll' pall'o vaiõlust, kost piiriq minemä pidänüq. Kanada inukkõ kogo pallõl' keskval'tsusõl jakaq Põh'aõdagu territooriumiq hummogu ja õdagujaos. Õdagupoolidsõ jao nimes jäi Põh'aõdagu territooriumiq. Hummogupoolinõ jago om inukkõ maa (80% elänikest inukiq) ja tuu nimes sai Nunavut, miä tähendäs "miiq maad" inuktitutin.
Pihkoja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Uigumäe lump
Uigumäe lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Utra lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Sólyomi László
Sólyomi László (ungari keelen: Sólyom László [šoojom laasloo]; sündü 1942) om Ungari jurist ja poliitik. Tä oll' Ungari Vabariigi president 2005. aastaga 5. põimukuu pääväst 2010. aastaga 5. põimukuu pääväni. Tä om käünüq ka Eestin.
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil
Riidi, 7. põimukuu päiv
Suvõülikooli loenguq.
Hulk
Esiqerälidseq hulgaq
Mõnõq hulgaq ommaq matõmaatigan niivõrra tähtsäq ja näid pruugitas niivõrra sakõstõ, et näide jaos ommaq vällä kujonuq umaq kimmäq sümboliq. Mõnõq sääntseq hulgaq ommaq järgmädseq.
Põh'aõdagu alaq
Põh'aõdagu alaq vai Põh'aõdagu territooriumiq om ala Kanadan.
Põh'aõdagu allo nimest
Katõgooria:Kanada
Eesti alõviguq
I
Iisaku - Ilmatsalu
V
Vahi - Vaida - Valjala - Vana-Antsla - Varnja - Varstu - Vasalemma - Vastse-Kuuste - Vasula - Vahtsõliina - Veriora - Verska - Viimsi - Viiratsi - Vinni - Virtsu - Viru-Jaagupi - Viru-Nigula - Voka - Võiste - Võnnu - Võsu - Võõpso - Väike-Maarja - Väimälä - Väätsa
Aigraamadulump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Vahtsõaastakuu 2007
2007. aastaga Vahtsõaastakuu aigraamat.
31. rehekuu päiv
31. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 304. päiv (liigaastagal 305. päiv).
Gehewe Carl
Gehewe Carl Heinrich Constantin (Carl Heinrich Constantin Gehewe) (sündü 1796, kuuli 1856) oll' Tartomaa kerkoopõtaja nink lõunaeestikeelidse kooliraamadu "Lugõmisõ raamat" kirotaja. Tä tüüt' kerkoopõtaja amõtin Rõngun ja ildampa Tarto Maarja kogohusõn. Oll' Opat Eesti Seldsi president.
1. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Hilba oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
17. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Kaika suvõülikuul 1998 Põlgastõn
Kaika suvõülikuul 1998 Põlgastõn peeti 7.-9. põimukuu pääväl Kanepi kihlkunnan Põlgastõ kooli man. Põlgastõ suvõülikooli tekk' esiqerälidses võrokeeline jumalateenistüs Kanepi kerikun. Opõtaja Pallo Jüri pidi tartokeelidse pühäkirä perrä uma egäpühäpäävädse jutusõ. Vanõmuisõ tiatri mänge Kõivo Madisõ tükkü "Elli".
19. piimäkuu päiv
19. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 170. päiv (liigaastagal 171. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Kauksi järv
Kauksi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Briti Columbia
Briti Columbia nimest
Suurõ saarõ, midä täämpä tunnõtas ku Vancouveri saart, nimit' tä Quadra ja Vancouveri saarõs, hindä ja umast hispaania maiõuurjast sõbra Don Juan Francisco de la Bodega y Quadra perrä. Ranna lõunapoolidsõ jao, kohe kuuluvaq ka Washingtoni ja Oregoni osariigi osaq, nimit' tä Vahtsõs Georgias tuuaigsõ Inglüse kuninga George II perrä. Lõpus nimit' tä ranna põh'a- ja keskosa Hanoveris, Hannoveri huuvkunna avvus.
3. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Kariuja
Kariuja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Tilsi lähkost ja juusk Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 81,7 km..
Meenikunno suu
Kasvoq
Puiõst kasussõq tan pedäjäq, suukõoq ja paiuq. Haruldaisist kasvõst kasus tan roidpütsk.
Aolugu
pisi| Mõnõ suusaarõ pääl ollõv muistõhavva inemiseq elänüq. Kõnõldas, et üts Meeni-nimeline miis elänüq Pähnisaarõ pääl. Tuuperäst kutsutavat tuud saart viil Meenikunnos ja suud hinnäst Meenikunno suus.
Kaika suvõülikuul 2003 Urvastõn
Kaika suvõülikuul 2003 Urvastõn peeti 8.-10. põimukuu pääväl Urvastõ kooli man. Urvastõ suvõülikuul oll' veidüq sportligumb ku muido, kavan oll' jalgpall, mink iistvõtjas rektoriherr Contra. Kõnõldi Urvastõ kandist ni võro keelest ja kultuurist. Padari Ivari ja Pulga Jaan vaidliq Õuruupa Liido üle.
Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Karilatsi jõgi
Karilatsi jõkkõ juuskvaq kur'a poolõ päält Sulaoja ja Järvemäe oja nink hää poolõ päält Piigastõ oja.
Kaika suvõülikuul 2005 Vanan-Koiolan
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Koska tiigiq
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Leppuja
Leppuja om uja Põlva kihlkunnan Põlvast veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Saskatchewan
Saskatchewani nimest
Katõgooria:Kanada
5. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Võro Tiatriateljee
2009. aastagal nimitedi tiatriateljee Võro Liinatiatris.
Joulukuu 2008
16. joulukuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Joulukuu
Solda järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Veriora vald
Veriora vald om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Räpinä kihlkunda, väikene jago jääs Põlva kihlkunda ja Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Veriora vald Põlva maakunda.
Mus'omägi
Mus'omägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hulkõ kogo
Hulkõ kogo vai hulkõ summa om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq noin hulgõn ja ei midägi muud.
Määuja
Määuja vai Mädäuja vai Ruidla kraav om uja Põlva kihlkunnan.
Ostuja
Ostuja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Mõtstõst veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Peri uja
Peri uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Lauga järvest ja juusk Rosmal hää poolõ päält Orajõkkõ.
Haani vald
Päält 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist jäi Haani vald Rõugõ valla ala.
Peri uja
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Laanõmägi (Valgjärve)
250px|thumb|Laanõmägi 2008. a. joulukuun
Kirändüs
Katõgooria:Kanepi kihlkunna mäeq
Kauksi
Kauksi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kolga
Viil om olõman Kolga alõvik Harjomaal.
Kol'o
Setomaal om
Tornimägi (Rebäsemõisa)
Mäe pääl om küländki korgõ puust torn.
Antsla vald
Vällälingiq
Katõgooria:Antsla vald Katõgooria:Wikidata pindala kasutavad artiklid
Võromaa mäeq ja oroq
Viil om Võromaal taivakivve sadamise haudo. Nuuq ommaq suurõmbaq vai vähämbäq lohoq, miä ommaq tegünüq umbõs 6000-havva. Sõs sattõ tankandin maaha suur taivakivi, mink tüküq leiq maa sisse mito hauda. Ilomõtsan (Räpinä kihlkunnan) om lövvet kolm säänest hauda.
Innemuistinõ jutt
''Jummal ollivaq Juudagaq umatsõq. Ütel pääväl ütel Jummal Juudalõ, õt nakamõ maad luuma. Ja Juudas oll' Jumala tahtmisegaq nõuh. Jummal lõi seeniq kuniq puulpühäniq ja lõpõt' uma tüü. Puulpühä läts' timä Juudast kaema, õt mis timä tege. Ku timä Juuda mano läts', näkk', õt Juudas oll' loonuq kõik maa täüs mäki ja orgõ. Ja Jummal küsse Juuda käest, õt misperäst saq nii teit? Juudas ütel' Jumalalõ, õt kui inemine mäkke lätt, man'tsõs sinno: "Issänd Jummal av'taguq!" Aq kui mäest alla lätt ja midä katske lätt vai halvastõ saasõ, man'tsõs minno: "Oh saq Vanakurat!" Ku mäki es olõsõ, siss es man'tsõsiq sinno, ei minno.''
Visseoja
Visseoja (30.03.1982 – 11.06.2014 ametlikult Uibujärve oja) om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kivijärvest nink juusk hää käe puult Lutsu jõkkõ paigan, kost Lutsu jõõ suuni om 32 km.
Varstu vald
Varstu vald oll' vald Lõuna-Võromaal. Inämbüs vallast jäi Rõugõ kihlkunda, mõnõq tüküq ka Hargla kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuuluu Varstu vald Võro maakunda.
Küläq
Hindsiku, Kangistõ, Krabi, Korgõpalu, Laurimäe, Liguri, Lüütsepä, Matsi, Mõtstaga, Mutõmõtsa, Paganamaa, Pundsa, Pähni, Raudsepä, Suulätte, Tagakolga, Vana-Roosa, Virunukk
Suur Munamägi
Suurõ Munamäe otsan om 1939. aastagal valmis saanuq Suurõ Munamäe torn. Torni korgus om 29,1 m. Torni ehitämises kullu 36 000 ehitüstellüst, 120 m³ põllokivve, 265 m³ ruusa, 75 m³ kivikruupõ, midä tetti paigapääl, 80 tonni tsimmendit ja 110 m³ vett, miä tull’ ka mäkke vitäq. Mäe otsan om olnuq viis kaemistorni. Torni tipust saa nätäq kooniq 50 km kavvustõ.
2. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
15. märtekuu päiv
15. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 319. päiv (liigaastagal 320. päiv).
Matsi
Matsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kihlkund
Kihlkundõ aolugu
13. aastagasaa alostusõn tulnuq ristisõdijaq võtiq kihlkundligu jaotusõ üle, kihlkundõ keskuisihe ehitediq kerkoq. Kihlkunnõst saivaq kerkokihlkunnaq - maakerko kogohusõ piirkunnaq. Sääntsel kujol jäiväq nääq Eestin püsümä 1925. aastaganiq. 1925 muudõti lutõri uso maakogodusõq usoütisüisis, miä olõ-s köüdedüq kimmä maa-alagaq. Aastasatoga om loomuligu arõngu tiil kihlkundõ mano tekkünü. Kui muistidsõl aol oll' Eestin umbõs 45 kihlkunda, sõs 1925 oll' näid 107.
Pille
Pille om mitmõ Võromaa külä nimi:
Põdra
Põdra om mitmõ külä nimi:
Orava
Viil om olõman Orava mõisa Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Andsumägi
Andsumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Palukülä
Viil om olõman Palu külä Karula kihlkunnan Karula vallan.
Huumägi
Huumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jaanimäe
Võromaal om
Vislamari
Vislamari vai visnamari vai kirss om puuvili, vislapuu mari.
Jänesmägi
Jänesmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Juudamägi
Juudamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vahtsõliina
Vahtsõliina om Vahtsõliina kihlkunna keskus.
Mõnistõ vald
2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega panti Mõnistõ vald kokko Haani, Miss'o, Rõugõ ja Varstu vallaga ni tetti Rõugõ vald.
Kakumägi
Kakumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sabbe August
Elokäük
Ku tull' nõvvokogodõ võim ja naas' Tõnõ ilmasõda naati miihi Vinne väkke võtma. August otsust, et nakka-iq ilmangi võõran väen tiinmä. Nii ku pall'oq tõsõqki külänoorõq läts' tä mobilisatsioonipunkti asõmõl mõtsa. Ku Verrev vägi Eestist taandu, vallutivaq paikliguq mõtsaveleq 9. hainakuu pääväl 1941 Lasva vallamaja.
Veskist käve läbi pall'o inemiisi, sinnäq tuudi ja säält viidi sõnna. Julgõolõk taht' tuud hindä hääs ärq tarvita nink naas' veskimiihi hulgast jõvvoga agente värbämä. 18. piimäkuu pääväl 1949 ollõv August Võro julgõolõkihe viid ja ilmselt pääle "tüütlemist" agendis värvät var'onime Jaan all. Tälle pantõv kohustusõs minnäq mõtsa, otsi üles mõtsaveleq Rootsi Jaan, Kakko Arnold ja Randmaa Paul nink tuvvaq nääq julgõolõki opõratiivlöögi ala.
Kahru
Külän om Kolga järv.
Kanarikumägi
Kanarikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lehtsalu Markus
Tä kirotas ja mäng eesti- ja inglüsekeelist rokkmuusigat, mõist lauldaq, kitrat ni klavõrit mängiq.
Singliq
"Tolm mu olgõ päält" ("Dust Off My Shoulders", 2020)
Kergätsi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kar'amägi
Kar'amägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kassimägi
Kassimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Richard I
Richard I (1157-1199) oll' Inglüsmaa kuning 6. hainakuu pääväst 1189 kooni kuulmisõni 1199. aastagal. Tedä kutsuti viil Richard Lõvisüämes, tuuperäst et tä oll' kuulsa ku suur sõamiis ja sõapäälik.
Pipõrkuuk
Pipõrkuuk vai vehverkuuk om kuuk vai präänik, miä om tett tsiirobiga makõs tettüst ja kõvva vürdsitedüst tainast. Pipõrkoogiq ommaq harilik joulõ aol, a om aoluulisõlt olnuq kah tähtsä tõisil tähtpäivil. Taa om harilk makjus terven Põh'a-Euruupan.
Moonamägi
Moonamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rahamägi
Rahamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kaaratsori
katõgooria:mutigaq
Burj Khalifa
thumb|left|200px|Burj Khalifa timä ehitämise aol 2007. aastagal
Ehitüs
Huunõ pääehitüskunstnik oll' Adrian Smith, teljä ja umanik Emaar Properties.
Kõvask (priinimi)
Aolugu
Tuhalaane mõisan Paistun Mulgimaal panti hingelugõmistõ Kowack. Nime saanul Jaak Jaasi pojal oll’ üts poig Piitre, kink nimme kirotõdi lutõri personaalraamatun Köwwask. Mulgimaa Kõvaski nime edesiminemist näütäse ka Tuhalaane õigõuso kalmuaia havvakivi.
Jumala käe väräht
pisi|406x406px|Joonõtus värähtist. Jumala käsi (hispaania keelen La mano de Dios) om argentina jalgpallimängjä Maradona Diego pant nimi vastaossuisiga värähtile, mink tä esiq 1986. aastaga jalgpalli maailmameistrevõistlusil Inglüsmaa vasta käega lei.
Punahirv
Punahirv eläs suurõmban jaon Euruupast, Kaukasusõst, Anatooliast, mõnõq osaq Õdagu- ja Kesk-Aasiast. Nii sama om punahirvi Atlasõ mäkin Marokon ja Tuneesiän, miä om ainugõnõ punahirvi elokotus Afrikan. Punahirve lihha pruugitas maailma mitmin paigon söögis.
Kurõkülä
Kurõkülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
1676
1676.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 9889. aastak sirvikallendri perrä.
Kõrõ
Kõrõ elotiieq
katõgooria:katõpaigaeläjäq
Windhoek
Windhoek om Namiibia pääliin.
Lepämägi
Lepämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hulga suurus
Hulga suurus vai hulga võim om Hulgateoorian hulga elonikkõ arvo mõistõt kokko võtva mõistõq, midä või pruuki ka lõpmatuidõ hulkõ kõrral.
Võrdvõim ja võim
Katõgooria:Matõmaatiga Katõgooria:Hulgateooria
Häberli Thomas
pisi|308x308px|Häberli Thomas (kura puul) Häberli Thomas (sündünüq 11. mahlakuu pääväl 1974 ) om Sveitsi jalgpallitriinjä, kiä om varahampa ka esiq jalgpalli mängnüq. 2021. aastagast om Häberli eesti jalgpallimiiskunna päätriinjä.
Timä edimäne mäng eesti miiskunnagaq oll' 12. vahtsõaastakuu pääväl 2021 ungari jalgpalliklubi Ferencváros vasta. Ferencváros võit' 1:0.
Eräelo
Häberli om abielon, naasõ nimi om Olivia. Näil om kats' last – Lielli ja Eline. Edimädsel pressikonvõrendsil ütel', et tä taht jo suvõl Tal'inalõ kolliq ja uur', kohe latsõq kuuli saanu minnäq.
Kaalkiräk
Katõgooria:Imetäjäq
Palumägi
Palumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kerese Paul
Elokäük
Lõpõt' 1934. aastagal Pärno Poiglatsi Gümnaasiumi ja oppõ 1937–1943 Tarto Ülikoolin matõmaatikat. Oll' 1936. aastagast Üliopilasseldsi Liivika liigõq.
Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq
Kõik viisiq ommaq kostki lainaduq, sõnaq tekk' Pulga Jaan, õnnõ "Litsmõtsa tango", midä tä kohend Kaalõbi Aini luulõtusõ perrä, ei olõq peris Pulga Jaani tekst.
Raasiku
Raasiku om alõvik Harjo maakunnan Raasiku vallan. Elänikke arv om 1442 (saisoga 1.01.2022).
Kumõki kiil
Kumõki keele lähkümbäq sugukeeleq ommaq nogai kiil ja karatsai-balkaari kiil.
Kimalasõ
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Jänes
Eestin eläseq 32 jäneste liigist nurmõ- ja mõtsajänes. Mõlõmbaq sööväq suvõl kasvi, talvõl puiõ ja puhmõ ossõ, kuurt ja võrsit, rikkõn nii ka viläpuid. Nä esiq ommaq söögis mitmõlõ kiskjalõ.
Kraasna
pisi|Sinjaja jõgi Kraasnan Kraasna (vinne keelen Krasnogorodsk) om allõv Vinnemaal Pihkva oblastin, Krasnogorodski rajooni keskus. Kraasna om Sinjaja jõõ veeren. Elänikke arv om 3721 (saisoga 1.01.2016).
Kirbu (Haani)
Kirbu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rõugõ vald (1991)
Aolugu
Rõugõ kotus passõ kokko aoluulidsõ Ugandi maakunna Valgatabalvõ kihlkunnagaq, miä oll’ üts tihhembäle asustõt territoorium parhilladsõ Eesti maiõ pääl. 1783. aastaga tetti parhillanõ Rõugõ kihlkund, üts katsast Võro maakunna kihlkunnast. Tähtsä kotus Rõugõ valla aoluun om olnuq Rõugõ mõisal.
Ikujärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kõrvõ (Räpinä)
Kõrvõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Hagège Claude
Elokäük
suurõ hariligu massiga ja piinüide as'anduisiga,
Inglüse kiil valitsõs maailman ja tiin parla
Kõmrimaa
Kirändüst
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Kõmrimaa Katõgooria:Ütiskuningriik
Regionaalkiil
katõgooria:keeleq katõgooria:keeletiidüs katõgooria:keelepoliitiga
2. aastagasada
2. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 101 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 200. Katõgooria:2. aastagasada
Väike-Maarja
Katõgooria:Väike-Maarja vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Saadjärv
Saadjärv om järv Hummogu-Eestin Tartost 15 km põh'a puul Tabivere ja Äksi alõvigu lähkün. Saadjärv om kõgõ suurõmb Voorõmaa järv ja jääs Voorõmaa maastigukaitsõala piire sisse. Pindala om 723 ha, kõgõ suurõmb süvähüs 25 m. Saadjärv om ainugõnõ järv, mis kuulus nii Eesti 10 kõgõ suurõmba ku ka 10 kõgõ süvembä järve hulka. Järve veeren ommaq ujomisrannaq ja pur'oloodsigusadamaq.
Visseli Viktor
Visseli Viktor (Wiktor Wissel, sündünüq 25. märtekuu pääväl 1906 Rõugõ kihlkunnan; koolnuq 30. süküskuu pääväl 1935) oll' raamadupidäjä, aolehti kiräsaatja, seldsitegeläne.
Trompõt
thumb|S'aksa trompõt Trompõt om kõgõ korgõmba registriga vaskpuhkpill. Trompõdiq ommaq üteq vanõmbaq muusigariistaq, nääq olliq olõman jo 1500 aastakka i.m.a. Trompõdiq tetäseq valgõstvasõst.
Kostivere
pisi|Sild Kostiveren
Kogrõ
Kogrõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Vanaaig
Katõgooria:Aolugu
Harku vangimaja
Harku vangimajan saa nii põhi- ja keskkoolitust ku oppiq umblõjas ja katlakütjäs. Pääle ummõlustüü mastas vangõlõ ka tüü iist katlamajan, köögin ja mõsumajan ni maa-ala ja ruumõ kraam’misõ iist.
Rakke
Katõgooria:Eesti alõviguq
Matusmägi
Matusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hoimast
Hoimast vai hoimarohi vai narkootikum om ollus, miä mõotas kesknärvisüstemmi, muut tarvitaja miili, meeleollo ja ülevänpidämist. Mõo perrä tarvitajalõ jaetasõq hoimastiq depressandõs, stimulandõs ja hallutsinogeenes. Hoimastidõ pruukmisõst jääs kergehe sõltuvustõ, midä kutsutas roholõias vai hoimatõvõs vai narkomaanias. Roholõian inemist kutsutas rohohaigõs vai hoimaullis vai narkomaanis.
Piho
Kon eläs
Piho om uma pesitelemise aigo lajalt levinüq Euraasian – mandri õdaguveerest kooniq Õdagu- ja Kesk-Aasiani.
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur
200px|thumb|Riikevaihõlidsõ Säsüväe Agõntuuri lipp
Rail Baltic
Plaan'minõ
31. vahtsõaastakuu pääväl 2017 kirodiq kolmõ Balti riigi pääministriq ala paprilõ, kon olliq kirän egä riigi kohussõq.
Kvasitävveliseq arvoq
Kvasitävveline arv om naturaalarv n, mink kõrral σ(n) = 2n + 1.
Lõhmus
Kon kasus
Eestin kasus lõhmus egäl puul. Eesti kõgõ põh'apoolitsõmb lõhmus om Mohni lõhmus.
Rail Baltic
Raha
Kaubavidämist ei olõq nii pall'o, et raudtii ehitämine ärq tasunuq.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Murru vangimaja
Tüüd and AS Eesti Vanglatööstus, Murru vangimaja maa-alal tegotsõs neli firmat. Murrun tüütäs u 280–290 vangi, vangimajast välänpuul 20–30 vangi. Pääle keskkoolituse saava vangiq oppi tisleris, aidnigus, keevitäjäs vai umblõjas.
Tarto vangimaja
Asukotus	        Tarto Asutadu	                2000 Vangimaja tüüp’	        kinnine kammõrvangimaja Vangiq 	                vahistadu täüskasunu meheq ja naasõq, süüdümõistõtuq täüskasunuq meheq Vangimaja kotussidõ arv	 938
Vange oppamist kõrraldas Tarto täüskasunuisi gümnaasium ja Tarto kutsõkoolituskeskus.
Viro vangimaja
Viro vangimaja sai valmis 2008. aastal. Edimädseq vangiq tuudi Viro vangimajja 2008. aasta mahlakuu alul. Vangimaja kõgõ ümbritsevä alaga võtt hindä ala 16 ha ja taad valvas päämidselt elektroonilinõ valvõq, miä asus vanglapiirete pääl.
Edimäst kõrda kogo vanglasüstemi aoluun tetti Viro vangimajja kimmästädü perräkaemisõga osakund. Vangimajan om ka 250-kotussõlinõ osakund noorilõ, sinnä paigutõdas kõik alaiälidseq süüdümõistõtuq ja vahistaduq ni kõik noorõq süüdümõistõtuq.
2021. aastaga Eesti presidendivalimisõq
Edimäne valimisvuur
30. põimukuu pääväl oll' Riigikogon edimäne valimisvuur, kon ainukõsõ ülessäet kandidaadi Karisõ Alari puult and' helü 63 saadikut (vaia olnuq 68). Presidendi valimisõs kuulutõdi vällä tõnõ valimisvuur 31. põimukuu pääväl.
Audru
pisi|Audru kerik Audru om alõvik Pärno maakunnan Pärno liinan. Audru om Audru jõõ veeren. Elänikke arv om 1497 (saisoga 1.01.2019)
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Riidi, 9. põimukuu päiv
13.00 Lõunasüük
18.30 Lepiski Arvi. Miilva suu ja timä tsirguq
Puulpäiv, 10. põimukuu päiv
8.00 Hummogusüük koolimajan.
9.30 Fastrõ Mariko. Võro keelepesä
Pühäpäiv, 12. põimukuu päiv
9.30 – 11.00 Loenguq koolimajan.
Maavalla Koda
Välislingiq
Katõgooria:Maausk Katõgooria:Taarausk
Tsopatalo Helju
Tsopatalo Helju (Helju Tsopatalo, sündünüq 8. urbõkuu pääväl 1949) om seto kultuuri alalõhoitja Petseremaal.
Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus
Katõgooria:Kohtoq Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Krabi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mõsukahr
Mõsukahru om Eesti luudusõh nättü 2022. aastaga vahtsõaastagakuul Kambjan.
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
jondõrdama vänderdämä, taarutama; Joodik jondõrdas, lätt niguq jundõrus (SV).
jondõrus jondõrdaja (SV)
jõlahtama Läts' jälq sinnäq jõlahtama (pidolõ, tandsuõdagulõ) (SV).
Phong Nha-Ke Bangi riigipark
Katõgooria:Quang Binh Katõgooria:Riigipargiq
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
kõditsõlõma kõditama (SV)
lähikene <lühkedse ao kotsilõ; Lähikedse ao peräst (veitse ao peräst) (SV).
pilak väikene pilu, prago; Saina (v. ussõ) siseh oll' kah pilak (SV).
poetsõq pujaq (SV)
pääväkäändüs pääväkäändmine (SV)
pääväkäändepäiv käänüpäiv; Määntseq pääväkäändepääväh ilmaq ommaq (SV).
reikene väikene regi; Latsõq lätsiq reikesegaq ärq mäekülge (SV).
siboma sulgi nokitsõma; Kana/kikas sibos hinnäst (SV).
tiru-viru virisejä, jonnakas inemine; Om sääne tiru-viru (SV).
Pallimäng
pisi|Pallimäng Pallimäng om mäng, midä mängitäs palliga. Tuud hariligult kas lüvväs vai visatas.
Murõlipuu
Murõlipuu, ka morõlipuu vai makõkirsipuu (Prunus avium) om ruushäitsmeliidsi sugukunda vislapuu alambperrekunda kuuluv viläpuu.
Vällänägemine, mõõduq ja eloigä
Murõlipuu om kipõ kasumisõga, koonilidsõ krooniga ja inämbüisi sirgõ tüvega puu. Häitses keväjä küländ varra, häitsmeq ummaq lumivalgõq. Puu saa täüskasunus 60–80 aastaga vannudsõn ja om sis keskmädselt 20–25 m korgõ. Tüve läbimõõt om sis 50–70 cm. Harva või murõlipuu kassuq kooniq 35 m kõrgudsõs ja tüve läbimõõt küündüdäq kooniq 120 cm. Puu eloigä on hariligult 70–100 aastakka.
Jõõdaskülä
Jõõdaskülä (eesti kiräkeelen Jeedaskülä) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Murru vangimaja
Vangimaja alal paiknõs haldushoonõq, mink edimädse kõrra pääl toimusõq lühkoaolidsõq trehvungiq; tõsõ kõrra pääl ommaq pikäaoliidsi kokkosaamiisi tarõq, kolmanda kõrra pääl vangimaja tüütäjide tüüruumiq. Kõgõ vanõmban majan (ehitedü 1949) asussõq meditsiini-, majandus- ja julgõolõkiosakund nink kooliruumiq. Suurõ kompleksi moodustas hoonõq, mink edimädse kõrra pääl ommaq süüklaq, küük, puut’, tõsõ kõrra pääl vangistus-, sotsiaal-, perräkaemisõ- ja majandusosakund. Pääle tuu ommaq vangimaja maa-ala pääl vange eloosakunnaq.
Jantra
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Sung Jae-ki
2013. aastagal tekk' tä hindätapmisõ protestis suulidsõ vaihõtegemise peräst.
Lesotho
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Tal’na vangimaja
pisi|Tal’na vangimaja Asukotus	        Tallinn Asutadu	                1919 Vangimaja tüüp’	        kinnine kambervangimaja Vangiq	                vahistadu täüskasunu meheq ja naasõq, süüdimõistetü täüskasunu meheq Vanglakotusside arv	 1070
Tal’na vangimaja alostõdi 1919. aastal, ku Patarei merekants muudõti vangimajas. Hildamp Keskvangimajas ümbre nimetedü kinnipidämiskotus es olõ 2000. aastas inämb kasutamisõs kõlbulik, 2003. aastal asuti ümbre Magasini uulitsa vangimajja (tuu oll’ asutedu aastil 1944–1949 tegotsõnu sõavangilaagri alalõ). 1990. aastil ehitedi kats vahtsõt kammõrvangimaja hoonõt/-majja ja tetti kats’ eelvangistusosakunda. 2004. aastal arvati Maardu vangimaja Tal’na vangimaja mano. Innembädsen Maardu vangimajan asus parhilla Tal’na vangimaja tervishoiuosakund, kon ravitas kohapääl. Tetäs ettevalmistuisi vahtsõ Tal’na vangimaja rajamises Maarduhe.
Ubina Juhan
Eräelo
Juhani juurõq küünüseq Valga kanti Vanal Võromaal. Võru keelen tä ei kõnõlõq, a arvu saa.
Sangastõ keelepruuk
Tegosõnaq
naks - hakkab
olli - oli
Perisnimisõnaq
velle - venna
Määrsõnaq
viil - veel
sääl - seal
ütsinde - üksinda
Uhmahussõnaq
ilma - ilmatu/tohutu
Asõsõnaq
ma - ma
keski - ei keegi
Ristisõda
Ristisõda oll' Rooma-Katoligu Kerko puult kõrraldõt vai suunat sõakäük välläpoolõ ristiuso maid. Ristisõto peeti (1096–1270).
Libeeriä
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Krimm
Aolugu
1774. aastaga läts' Krimm Vinne-Türgü sõa lõpõtanuq Kücük Kaynarci rahulepingu perrä Vinnemaa keisririigile. 1802. aastaga moodustõdi Tauria kubõrmang ni aastagasaa joosul asõndu põliselänigõst krimmitatarlaisist rahvastik päämidselt vindläisiga.
Lõunõnaba
Katõgooria:Maatiidüs
Hollandi mäss
Hollandi mäss (1568–1609) oll' osalidsõlt kõrdalännüq Madalmaiõ säitsmetõistkümne provindsi mäss Hispaania impeeriumi vasta. Tuu vei hindäperi Hollandi riigi luumisõniq ja tuuga naas' pääle Katsakümneaastaganõ sõda.
Inglüse kodosõda
250px|pisi|William Shakespeare Burtoni maal, kon om kujotõt haavatut kuningameelist maan lamaman ja mustan rõivan puritaani tagaplaanil.
Vanemuine (tiatri)
katõgooria:Eesti tiatriq
Juba
Juba küläst lätt läbi Valga–Koidula raudtii, sääl oll' 2001. aastaganiq Vagula raudtiipiätüs.
Kosõ (Võro vald)
Kosõl elli 2000. aastal 566 ja 2011. aastal 565 inemist.
Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Võro valla alõviguq
Kivipuravik
Vällänägemine
Kivipuraviguq ommaq paksuq ja lihalidsõq, jalg om inämbüisi jämme ja nuiakujolinõ, jala läbimõõt om kooniq 8 cm. Mõhkjat jalga katt võrkjas tekstuur, erändis om õnnõ verrevjalg-kivipuravik, kink jalga katvaq tihhelt pümmevereväq piinüq soomõq. Küpär om kummõr, hariligult pal'as ja kuiv, mõnõl liigil kliipüs.
Ingviir
Ingviir om mitmõ kandi päält inemisele hää. Näütüses avitas alla võttaq palanikku, tege kõtu kõrda ni pand pää parõmbahe tüüle.
Pedäjä Karla
Lätteq
https://ajapaik.ee/photo/168502/long-time-teacher-of-tihemetsa-agricultural/
Kahkva (Võro)
Külän om olnuq Kahkva kuul, miä panti kinniq 1977. aastagal. Ildampa om sääl huunõn olnuq rahvamaja.
Puusta
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Äänisjärv
Suurus ja süvvüs
Äänisjärve pindala om 9 800 km² ja kõgõ sügävämbäst kotussõst mõõtõn 120 miitret sükäv. Keskmäne süvvüs om 30 miitret. Järve pikkus om 248 km, lakjus 90 km. Äänisjärv om suurusõ poolõst maailma 17. järv.
Kalaq
Katõgooria:Kar'ala Vabariigi järveq
Trad.Attack!
Aolugu
Ansambli tekk' 2013. aastaga lõpun, kuq anti vällä edimäne singli "Kooreke". Trad. Attack!'i edimäne kontsert oll' 2014. aastaga urbõkuun Tallinn Music Week'in.
AH! (2015)
Albumi pääl om lugu "Jaan'kene", miä võit' Etnokulbi kõgõ parõmba laulu iist, om setokeelidside sõnnogaq.
Kullakarva (2017)
"Kullakarva" om Trad.Attack'i tõnõ album'. Muusikalidsõn mõttõn om ta kipõmb ja pand jala rohkõmb tündsähämä kuq edimäne album'.
Make Your Move (2020)
Albumi viimäne laul "Siberi unelaul" (võro keelen "Tsiberi unõlaul") om Tsiberi setokõisi latsõ hällütämise laul.
S'aksa-Rooma riik
Riigi edimäne valitsõja oll' Otto I, kiä krooniti kuningas 962. a. Riik sai otsa, ku Napoleon tuu 1806. a. ärq vallut'.
Viiol
Viiol om nelä keelega kiilpill. Viiolit mängitäs puugnagaq. Viioli osaq ommaq helükast, pää, kaal, tigo, keeleq, sõrmlaud, ruup, lõvvapitäi, kiilipitäi, virbliq. Puugna osaq ommaq ots, kunn, jõhviq, pulk, kruvv.
Pääsläne
katõgooria:tsirguq
Rassism
Rassism om mõttõviis vai teooria, mink perrä inemiseq jagonõsõq selgide piirega rassõs ja mõnda rassi peetäs parõmbas ku tõist. Rassismis kutsutas ka sääntse mõttõviisi perrä tegeligu poliitiga tegemist.
Abasiini kiil
Abasiini kiil (om pruugit ka nimetüst abaasi kiil) om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil. Abasiini keele kõgõ lähkümb sugukiil om abhaasi kiil.
Karmoska
Hariligult om karmoskal hüvvä kätt kats nupirita, minka saa mängiq diatoonilidsõ skaala pääl vai katõ helüstigu nuutõ. Näütüses G-duuri karmoskaga saa mängiq G-duurin ja E-mollin. Kõrrast noodiq lääväq vaeldamiisi ütelt rialt ja tõsõlt rialt. Kolm ülemäst nuppi ommavaq lisanoodiq.
Mogulidõ impeerium
Katõgooria:Aolugu
Kakusuu
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kaamnitsa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Monroe Marilyn
katõgooria:Ameeriga Ütisriike näütelejäq katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Orava Vabahussõa mälehtüssammas
thumb|250px|Orava Vabahussõa mälehtüssammas
Latgale
2000. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Latgalen 339 783 inemist. Latgale suurus om 14 547 km², tuu om 22% Läti pindalast.
Sillamäe
katõgooria:Eesti liinaq
Tamka
Tamka om lavvamäng, midä mängväq kats mängjät kruudulidsõ mängolavva pääl ütesugutsidõ nuppega, midä liigutõdas liuhka ja vastanmängjä nupist üle hüpäten võetas tuu lavva päält maaha. Kaotas tuu, kink nupiq otsa saavaq. Tamkat mängitäs hariligult 8×8 vai 10×10 kruuduga lavva pääl.
Poola-Leedu riik
Poola-Leedu piiririigiq olliq Roodsi, Vinnemaa, Türgü, Tšehhi, Austria, Brandenburg ja Õdagu-Pomorze Hertsogiriik (Księstwo Zachodniopomorskie).
Võromaa Poola-Leedu riigin
1582. a. sõlmit Jam Zapolski vaihhõraho perrä läts' Võromaa Poola-Leedu riigi ala ja oll' sääl 1625. aastagani, ku ruutslasõq taa kandi hindä valdustõ saivaq.
Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii
Maantii lätt läbi Harjo, Järva, Jõgõva, Tarto, Põlva ja Võro maakunna. Katõgooria:Tiiq
Kuura (Haani)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Reformats'uun
200px|thumb|Lutheri 95 teesi
Mauritaania
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Puspuri
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Keeletiidläne Keema Hella om Puspuril üles võtnuq hulga sääl elänü Vahtsõliina kihlkunna üte parõmba keelejuhi Otsa Pauli juttõ, midä või löüdäq ka Keema Hella ja Käsi Inge raamatust Võru murde tekstid (Tallinn, Eesti Keele Instituut 2002, Eesti murded VI).
Sülgäjä
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Viikogo
Viikogoq võivaq ollaq luuduslidsõq (mereq, järveq, jõõq) vai inemise tettüq (kraaviq, kanaliq, viihoitlaq, mõnõq järveq vai lumbiq).
Malõ
250px|thumb|Malõpulgaq mängo alostusõn
Katõgooria:Lavvamängoq
Kliima (külä)
Kuulsambaq inemiseq
Kunnasõ Leo
Õ
Võro, seto ja eesti kiil
Võro ja eesti tähistün om õ-täht w- ja ä-tähe vaihõl. Võro ja seto keelen, a niisama ka vad'a keelen ja eesti keele kihnu pruugin om õ-tähte pall'o inämb ku eesti keelen. Taa põhjusõs om tävveline vabahelle kokkokõla, miä nain keelin om ja midä eesti keelen olõ-õi. Vabahelükokkokõla om külh olõman ka soomõ keelen, a kuna sääl olõ-õi õ-hellügi, sis olõ-õi ka taadsamma õ-kokkokõlla, miä tegegi võro, seto, vad'a ja kihnu keele nii õ-rikkas.
Ynys Enlli
pisi|Ynys Enlli (all) Ynys Enlli (inglüse keelen Barsey Island) om saar Kõmrimaal. Saarõ pindala om 1,79 km² ja 2019. aastagal elli sääl 11 inemist.
Tammistu külä (Räpinä)
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Tennis
Tennis om pallimäng, midä mängitäs neläkandelidse platsi pääl, miä om poolõs jaet umbõs miitrekorgutsõ võrgoga. Tuud mängitäs üts üte vai kats katõ vasta. Mängon om vaja väikene pall lüvväq reketiga tõsõlõ poolõ võrko nii, et vasta mängjä(q) tuud kätte ei saaq.
Kolereinu
Kol'ereinu (eesti kiräkeelen ka Koloreino) om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Zelenski Volodõmõr
Elokäük
Zelenski Volodõmõr sündü 1978. aastagal juudi perre Krõvõi Rihi liinan, miä tuud aigu oll' Ukraina Nõvvokogo Sotsialistligun Vabariigin. Timä esä, Zelenski Oleksandr, om prohvõsri ja puutriinemine; imä, Zelenska Rymma om olnuq insinöör. Vanaesä Zelenski Semjon om olnuq sõamiis.
Eesti pääministri
Pääministri määrämine
Ku valitsus ast tagasi, määräs president 14 päävä seen vahtsõ pääministrikandidaadi. Riigikogo and tälle volitusõq vahtsõ valitsusõ kokko pandmisõs. Pääle tuud om pääministril 14 päivä aigu vahtsõnõ valitsus kokko pandaq ja ummi põhimõttit Riigikogolõ seletäq. Riigikogo otsustas avaligu helüandmisõga, kas pääministri saa volitusõq vahtsõnõ valitsus kokko pandaq.
Tobraotsa
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Tuul
Katõgooria:Meteoroloogia Katõgooria:Ilm
Kasagu Enn
Välislingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria: filosoofiq
Mosambiik
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Mississippi jõgi
Mississippi om jõgi Põh'a-Ameerikan. Tä om 3770 km pikk ja tuuga pikkusõ poolõst tõnõ jõgi Ameeriga Ütisriigen. Ameeriga Ütisriike kõgõ pikemb jõgi om Mississippi harojõgi Missouri, miä om 4090 km pikk.
Viikingiq
Viikingiq olliq muistitsõst Skandinaaviast (Roodsist, Norrast, Taanist) perit meresõitjaq, kink kultuuri häitsemisaig oll' umbes 8.–11. aastagasaal (nn. viikingiaig).
Sälgmägi
Tekkümiseviis
Arvadaq tegüsiq sälgmäeq ijästü liikmisõst, kon man ijästü tsurmõ parhillaidsi sälgmäki nõtsõvaihõlidsõq saistusõq sälgmäki süämikkõ ümbre, kost edesi liikva ijä and’ näile pikligadsõmba kujo.
Antsla
Täämbäne päiv
2006. aastaga saisuga elli Antslan 1458 inemist. Antslan peetäs egä aastaga ka Hauka laatu, kõgõ suurõmbat kaupmiihi kokkotulõkit Eestin.
Sõrmus (priinimi)
Aolugu
Viil panti seo nimi Põh’a-Pärnomaa Kõima ja Parasmaa mõisan. Tartomaa kotussõq olliq Alatskivi (hingelugõmisõn Sermus), Valguta Rannu kihlkunnan ja Jaamamõisa Tarto lähkün. Saarõmaal oll’ kats kotust: Sääre mõisa Sõrvõn ja Piila mõisa Kaarman.
Tõnõ suguvõsa tulõ Saru mõisast Harglõst, kon Linnarti Jaani kolm poiga katõst abielost ja pojatütreq veiq seo nime lakja ka Rõugõ kihlkunna poolõ (Tsooru, Nursi, Vana-Laitsna). Hingelugõmisõn 1826 om näide priinimi kirotõt viaga Söimus, a 1834 arvusaadavambalt: Sermus.
Niger
Niger, ammõtlidsõlt Nigeri Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Nigeri pääliin om Niamey.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kõlikülä
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Tiigauja
Tiigauja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Külmä (Haani)
Külmä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Ilvese Toomas Hendrik
Ilvese Toomas Hendrik (Toomas Hendrik Ilves, sündünüq 26. joulukuu pääväl 1953 Stockholmin) om Eesti poliitik ja diplomaat, inneskine aokiränik, 2006-2016 Eesti Vabariigi president.
Edimäne ilmasõda
thumb|300px|Sõalidsõq liidoq 1914. aastagal
Tiidüs
250px|thumb|Keemiäkatsõq
Bastille (ansambli)
'' Seo artkli kõnõlõs inglüse ansamblist. Prantsusõ kandsi ja vangimaja kotsile kaeq artiklit Bastille. '' pisi|378x378px|Bastille Coachella festivalin 2014. Vasõmbalt Simmonsi Kyle, Farquarsoni William, Woodi Chris ja Smithi Dan. Bastille om inglüse indie-rokk' ansambli. Edimält oll' sääl õnnõ laulja Smithi Dan, a ildampa tull' taast nel'äliikmõlinõ ansambli.
Nääq ommaq kaq kats kõrda Eestin üles astnuq.
Monster Energy
Monster Energy om väejuuk (energiäjuuk), midä tetäs Ameeriga Ütisriigen. Tuud tege firma Monster Beverage. Kokko om parhilla kolmõkümne nelä eri maiguga juuki.
1865
1865. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10078. aastak sirvikallendri perrä.
Uusna mõis
pisi|Uusna mõisa pääoone/päämaja. 8. jõulukuu 2020. Uusna mõis, saksa keelen tuntu kui Neu-Tennasilm, eesti keelen tuntu ka Uue-Tänassilma, või-olla ka Vastse-Tänassilma, olli rüütlimõis Villändimaal, Villändi kihilkunnan, Uusna külän.
Söögisiin
Söögisiin om siin, mink seen om inemisele kasulikkõ ainit ja mil om hää maik.
Kaljulaiu Kersti
Välislingiq
katõgooria:Eesti poliitiguq katõgooria:Eesti inemiseq
Trühvli
pisi| [[Tuber oregonense|Tuber oregonense ' i spuur]]
Tüütsi
Tüütsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
São Tomé ja Príncipe
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kõvõra
Külän om Kõvõra järv, minkast põh'a poolõ jääseq Väikujärv ja Tahojärv, midä om nimmat ka Kõvõra väikusjärves.
Harry Potter
Katõgooria:Inglüse kirändüs Katõgooria:ulmõkirändüs
Mongoli kiil
Mongoli kiil (ka perismongoli kiil) om mongoli keelerühmä hummogurühmä kiil, mil om umbõs 5 mill'onia kõnõlõjat, säälhulgan 2 mill'onat Mongoolian, 3 mill'onat Põh'a-Hiinan ni veidemb Kõrgõstanin ni Burjaatian Vinnemaal. Mongoli kiil om Mongoolia riigikiil ni Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomilidsõ piirkunna ammõtlinõ kiil. Üts mongoli keele ligembit sugulaskiili om burjaadi kiil, miä om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ kiil Tsiberin.
Sátoraljaújhely
thumb|300px|Sátoraljaújhelyi liina kaehus Sátoraljaújhely (s'aksa keeleh Neustadt am Zeltberg; slovakkia keeleh Nové Mesto pod Šiatrom) om liin Põh’a-Ungarin Borsod-Abaúj-Zempléni maakunnan Liin om Miskolcit 80 km kavvõn, vasta Slovakkia piiri, Tokaji veinipiiŕkunnan. Sääl eläs pia 13 554 inemist. Liin sai liinaõigusõ 1261. aastagal Ungari kuninga V. Istváni käest. Sátoraljaújhely ala kääväq kokko kolm küllä: Károlyfalva, Rudabányácska, Széphalom. Liinan om ütesä mäke. Kõgõ suurõmb noist om 512,7 m korgõ.
Õuruupa Kontrollikoda
Õuruupa Kontrollikoda om Luxembourgin.
Vinne Keisririik
250px|thumb|Vinne Keisririik 1866. a.
Jumalik komöödia
Edimält oll' teossõ päälkiri õnnõ "Commedia", Boccaccio Giovanni pand' ildampa tollõ mano Divina. Trükün ilmu tuu edimäst kõrda 1472. Edimäne trükk, kon sõna "jumalik" oll' päälkirän, ilmu 1555 Veneetsian.
Katõgooria:Itaalia kirändüs
Lillimõisa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Esteetiga
Katõgooria:Filosoofia
Baltis'akslasõq
Lätteq
Katõgooria:Baltis'akslasõq
Ilias
Katõgooria:Vanakreeka kirändüs
Haavapää
Haavapää om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Õuruupa Keskpank
Üteh noide 19 riigi keskpanguga moodustas Õuruupa Keskpank Õurosüsteemi.
Eesti Panga president esindäs Eestit Õuruupa Keskpanga nõvvokogoh, miä määräs, ku korgõ vai madala omma õurot pruukvih maiõh baasintressimäärä, minkäga panga saava keskpangast laina võtta vai umma rahha keskpangah hoita. Baasintressimäärä mõotasõ intressimääru, midä panga umilõ klientele masva raha hoitmise iist pangah ni võtva ummilt klientel pangast võetuisi lainu iist.
Kalda Kaja
Poliitiga
2019. aastaga urbõkuu XIV Riigikogo valimiisil saiõq Kallas ni Reformieräkund kõgõ rohkõmb helle, selle nimmas president Kaljulaiu Kersti pääministrikandidaadis Kalda. Valitsusliido teiq hoobis Keskeräkund, Esämaa ja EKRE ja pääministris sai Ratta Jüri.
Karjäär
2018 – Reformieräkunna edemiis
2011–2014 XII Riigikogo liigõq, majanduskomisjoni edemiis
Ukuaru valss
"Ukuaru valss" filmin
Muusik Rebäse Henn ütel', et valss sündü Tallinnfilmi Harju uulidsa helüstuudion, ku Laiusõ Leida pallõl' Pärti, et tuu filmi jaos üte lõõdsaluu kirotanuq. Pärt kirot' viisi säälsaman stuudion klavõrinuka pääl valmis.
Sannalise
Ansambli Sannalise plaadi pääl om "Ukuaru valsi" kotsalõ kirotõt jo rahvalik. Tuu tähendäs, et pikäpääle naksi valss jo umma elo elämä ja Pärdi Arvo kirotõt varjant jäie kõrrast kavvõmbalõ.
Jõõvaara
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Luutsniku
Luutsniku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Füüsigalinõ kihä
Klassigalidsõ füüsiga perrä om füüsigalidsõl kihäl mass (mitte õnnõ energiä), kolm geomeetrilist mõõti, liikmistii ja orientats'uun ruumin nink tä om olõman vähämbält veitse aigu.
Ameeriga Ütisriike kodosõda
250px|thumb|Ameeriga Ütisriike kodosõda
Epistemoloogia
Epistemoloogia vai tiidmisteooria om filosoofia valdkund, miä uur tiidmise luumu, peritollo ja piire. Epistemoloogia ots vastust küsümiisile:
Küläoro
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Batman
Batman meediän
Batmani ku ameeriga kultuuri pühäst või trehvädäq ni raadion, televis´oonin ku ka filmin, kaubon, miä ommaq müüdüq üle maailma, näütüses latsi asjo vai videomänge. Batmani karakter om huvitanuq ka ulliarstõ, kiä ommaq püüdnüq taidaq karakteri hengeelo ja timä õigõt eko ütiskunnan. Lehekuun aastagal 2011 sai Batman tõsõ kotusõ IGN-i rubriigin 100 kygõ parõmbat koomiksi kangõlast läbi aigõ. Aokiri Empire pand´ tää tõsõ kotusõ pääle rubriigin 50 kygõ parõmbat koomiksi karakterit läbi aigõ.
Merekodas
Merekodas on Eesti Verevä Raamadu seen ja kuulus luuduskaitsõ alaq.
Lapi
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Lüütsepä (Varstu)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hang Over Me
Välislingiq
[https://www.facebook.com/ajalehtpealinn/videos/262259161294416/?hc_ref=ARRoe2i6j_QgaJLK4Q1gvxDITjZpiVP5rkGIwj5CPu2cpRyxrFFfmRHQGSyNy7anZA0&__xts__%5B0%5D=68.ARDSZbkRYIuXUOaUeUEXiLyjH9HtEDVWCLlbYq1C8lxwUQvT3tNItGKAAql4tyK4N5F2Qg3fJace5CjWA9hBHnOfGsTHcKU5JciMqInBtInz0s0PeqGBRWEjLuCi6iabVG94gDwo6cZXGXgT5BCnEkyn7EVmWlw7mtn7Eceh-scvXQheRfu5PrikwamvGHstBoLvgtWYHvhW0XCyAuWCPyeTvbR0NaMSNjQQYfuKYz8cuaPq211wump6WuWbvPUYg6tkXVgQKKOQBgHHLqmXZxeDKvLC3Htag_qW0-u-AuHd-KNTwRqvouvxjR-czlmjWsWMg8WJbfyGQOfOh7RajZgDbHC1ns12D2MsgwTRbQICGlU3rYvSp_2mDhivGLibnd04ix3xhNtg6BDo3fy1lGWZCoxG2r5jl4BBfs_6t2EzJWD8g3-VHnZGmfpdm631xNErDbQJzF5LYFfb92pt_LrUfwEkB8L4en7G90Ot7XUhUPIducHn_ik4o79Wtn-N98MNEA&__tn__=FC-R Hang Over Me ülesastminõ 2018. aastaga 8. sügüskuun] Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Eesti rockansabliq Katõgooria:Ansambliq
Suurõ-Ruuga
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tõva kiil
Keele täämbädse päävä sais
Täämbädsel pääväl pruuk tõva kiilt imäkeeles umbõs 265 000 inemist. 2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Vinnemaal tõva keele mõistjit 253 673 inemist.
Murdõq
Tõvan kõnõldav tõva kiil jagonõs neljä murdõrühmä: õdagu-, kesk-, põh'aõdagu- ja lõunõhummogumurrõq. Lisas om tõva keelel vähämbit murdit, nigu džungaari, tsengeli ja duha murrõq, midä olõ-õi siiäni kuigi põh'aligult uurit.
Võõravõimumaa
Võõravõimumaa vai koloonia om maa, miä poliitilidsõlt ja majanduslidsõlt sõltus määntsestki riigist (imämaast vai metropolist), a miä olõ-iq tuu riigi osa. Hariligult om võõravõimumaa imämaast kavvõn. Näütüses India oll' umal aol britivõimumaa.
Jumalus
Jumalus om ülene mõistõq jumalidõ, jumalannadõ nink jumaligus peetüide nättüisi ja olõndidõ kotsilõ. Jumalust peetäs üleloomuligus ja pühäs nink timmä uskjaq pidäväq täst suurt luku.
Hiina kodosõda
Hiina kodosõda oll' sõda Kuomintangi (Hiina Natsionalistligu Partei) ja Hiina Kommunistligu Partei juhituisi väki vaihõl aastagil 1927-1936.
Soomõoru
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Jummal
Kaeq viil
Katõgooria:Usk
Kalaallit Nunaat
Katõgooria:Kalaallit Nunaat Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Vahtsõliina kants
Riia pääpiiskop kirot' tuust suurõst immest 1354. aastagal esikiq Rooma paavstilõ. Paavst kuulut vällä palvõrändämise ja lubasi, et kiä joud tuuaigsõ katoliikligu ilma veere pääle Vahtsõliina, saa neläkümne päävä patuq andis. Ku tulliq suurõq sõaq, jätiq ka palvõrändäjäq Vahtsõliinan käümise perrä.
Tõrvuja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Asti Karla
Asti Karla (Karl Ast vai Karl Rumor; 1866–1971) oll' eesti kiränik ja poliitigamiis'.
Hingipäiv
thumb|300px|Hingipäävä kündleq matusaia pääl
Kõrbjärv (Pundsu)
Kõrbjärv vai Pundsu Kõrbjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä om õkvalt Kerigumäe järve kõrval, tuust hummogu puul. Ligidäl ommaq viil Pundsu järv, Linnasjärv ja Mudajärv.
Hingipäiv
Välislink
Katõgooria:Võro rahvakallendri
Soekõrdsi
Soekõrdsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hõpõkogõr
Kirjeldus
Värv tõsõndõllõs küländ pall'o. Inämbähe hõpõhallõn värmitoonõn kallo säläq võivaq vaeldudaq kooniq hallikasrohikadsõni. Hanna- ja sälähormussõq ommaq muist hormussist pall'o tummõmbaq.
Hõpõkogõr om hariligult 15–40 cm pikk ja kooniq 2 kg rassõ. Kihä om külgi päält lammõ. Hõpõkogõr om inämbüisi makõviikala, a teda löüd ka merest. Hõpõkogõr eläs päämidselt Kavvõl-Hummogumaal, Hiinan, Jaapanin, Korean, a tedä om ka muialõ sisse tuud, säälhulgan Õuruupahe ja Austraaliahe. Eestin om hõpõkogõr harilik kala.
Pütsepä Eduard
Saavutusõq
Olümpiäl Antverpenin 1920. ja Amsterdamin 1928. aastagal oll’ Pütsepä Eduard kuvvõs. Pariisi suvõolümpiäl 1924. aastal võit' tä Kreeka-Rooma maadlusõn kärbläse kaalun kuldmedäli. Tuu oll' edimäne Võromaa inemise võidõt olümpiäkuld.
Gagarini Juri
Välislink
katõgooria: vinnemaa inemiseq
Liinamäe (Orava)
Seo artikli kõnõlõs Liinamäe küläst, miä käve 2017. aastaganiq Orava valda. Võro vallan om ka tõõnõ Liinamäe külä.
Tšaad
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Prantsusõ-Preisi sõda
Prantsusõ-Preisi sõda (19. hainakuu päiv 1870 – 28. vahtsõaastakuu päiv 1871) oll' sõda Prantsusmaa ja Preisi Kuningriigi vaihõl. Tuu lõppi preislaisi võidoga ja ütidse S'aksamaa luumisõga.
Viki
Termin viki või tähüstäq ka viki-lehe luumisõs pruugitavat tarkvarra vai viki-moodorit. Edimädse vikitarkvara WikiWikiWeb-i luumist alost' Cunninghami Ward 1994. aastagal ni edimädse vikilehe tekk' tä vallalõ ta 25. urbõkuu pääväl 1995.
Keilä
Keilä rahva hulk 2018. aastaga algussõ saisoga oll’ 9910. Liin om rahva hulgalt Harjo maakunnan Talliina ja Maardu perähn kolmas.
Monoteism
Kaeq viil
Katõgooria:Usk
The Velvet Underground
thumb|right|Lou Reed The Velvet Underground oll' Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1965. aastagal New Yorgin.
Laihjärv
Laihjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä kuulus Kisõjärve järvistühe.
Männisalo
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Suur majanduspitsüs
200px|thumb|Tüüldätüüliseq marssvaq [[Toronton Kanadan]]
Vabarna Jane
katõgooria:Setomaa inemiseq
Nunap Isua
thumb|kura
Rõivas
250px|thumb|Rõivapuut [[Portugalin]]
Matsi (Varstu)
Matsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Robot
Katõgooria:Tekniga
Holokaust
Katõgooria:Aolugu
Luhtõ
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Mandala
Viiel
Katõgooria:Brasiilia teleseriaaliq
Verioja (Rõugõ)
Verioja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Mandariin
thumb|Mandariiniq pisi|Mandariiniq Mandariin om hariligu mandariinipuu (Citrus reticulata) vili.
Luuska
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kama Kaido
Kama Kaido lõpõt' 1975. aastagal C. R. Jakobsoni nimelidse Viländi 1. Keskkooli. Aastil 1975–1976 oppõ tä Eesti Riikligun Kunstiinstituudin ehitüskunsti. Aastil 1982–1990 oll' tä Antsla mõtskunnan mõtsnik.
Kama Kaido om kõva reisumiis, eskina ümbre ilma är käünü. Tuust reisust om tä kirotanu raamadu “Ümbreilma reisikirä” (2001). Võro instituudi sõnaraamadu toimkunna teküs liigõ. Pall'o om tä är tennü ka hõimurahvidõ hääs.
Madi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Äänismägi
Äänismägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pinyin
Pinyin tähendäs mandariini keelen sõnalõ-sõnalt 'ütlemisperäne kirotaminõ'.
Seo ilma ao hiina keelen om 4 tuuni ja 1 pehmeq tuun.
Peethelüq
Katõgooria:keeleq
Kütiorg
Kütioro keskus
Orgo lätt 7 rata, päämajan saa osta kohvi ja rentiq suuski. Antas ka päävarjo ja kütetäs sanna.
India vabahusliikminõ
Katõgooria:Aolugu
Puuvill
Puuvill om pehmeq kivvanõ matõrjaal, midä saias puuvillapuhmo külest. Puuvillakivvuq kedrätäseq langas vai niidis, minkast tetäs kangit.
Petrakuudi
Petrakuudi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Iiri kodosõda
Sõan oll' kats puult: Iiri vabariiklasõq ja Iiri rahvuslasõq. Rahvuslasõq, näide seldsin Iirimaa Aoldõdsõ Valitsusõ (vai Iiri Vaba Riigi) väeq, toediq Inglüse-Iiri lepingut. A vabariiklasõq ütliq, et leping om Iiri Vabariigi ärqandminõ. Pall'oq noist, kiä konfliktin võitliq, olliq olnuq Iiri esiqsaisvussõa aol Iiri Vabariiklidsõ Armee (Irish Republican Army, IRA) liikmõq.
Liepāja
Liepāja edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Liepāja sai liinaõigusõq 1625. aastagul.
Liepāja ala suurus om 68,0 km².
2018
2018.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10231. aastak sirvikallendri perrä.