cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Soomõ
Kiviaig (9000–1700 ima)
Edimädseq inemiseq tulliq Suumõ umbõs 8850–8400 inne miiq aigo lõunõ ja lõunõhummogu puult. Päält mesoliitilist kivviaigo kuulu Soomõ alatõs aastagast 5200 ima matõrjaalsõn mõttõn kammkeraamiga kultuuri, miä küündü Põh'alahest Uuralihe. Kiviaol oll' päämäne eloviis jahipidämine ja kallopüüdmine. Om võimalik, et neoliitilidsõ kiviao lõpun (nii 3200–1500 ima) naati Soomõn edimäist kõrda ka maad harima ja eläjit pidämä.
Jakusõda
Pääartikli: Jakusõda
Koiva jõgi
Vanast parvõtõdiq Koiva pääl palkõ. Täämbädsel pääväl tundvaq jõõst rõõmo kalameheq ja paadimatkajaq. Jõõ pääle om ehitet 9 väikest eelektrijaama.
Põlva kihlkunna sõnaq A-L
harelg kekats, kergemiilne, haresk; ''Sai üte harelga hindäle naisõs. Üteq harelgaq ummaq õnne, mutku lindasõq pidost pitto (EMS).''
hernine rõugõarmilinõ; Hernitse näoga inemine (EMS). higonõ higine, heonõ; ''Iho um higonõ. Välimine akna um higonõ (EMS). Iho läts' higotsõs kõik (SV).''
hil'ok aiglanõ, saamatu
hädändelemä (as'anda) hädäldämä; Egaq täl õigõt hätä ei olõq, muudku hädändeles (SV).
iilme 1. ido; ''Viläterä um kasuma lännüq, iilme um väläh. Terä aasõ iilme vällä (EMS).'' 2. ila; Iilmet aja suust vällä (SV).
.zm
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Magari järv
Magari järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Kurõoja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Urvastõ kihlkunna kooliq
Urvastõ kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna kooliq.
Toro järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Uibujärv
Uibujärv [.Uibujärv] vai Uibumõisa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mudsina järv
Mudsina järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Nõo kihlkund
Nõo kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal.
Mädäjärv (Ahijärve suu)
Mädäjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
31. põimukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
13. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Rannu kihlkund
Rannu kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal Võrtsjärve veeren.
Palojärv (Hino)
Palojärv vai Erästvere Palojärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm
Eesti keelen
"Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"
Prantsusõ lipp
Lipu pääl ommaq kuninga värm' (valgõ) ja Pariisi värmiq (sinine ja verrev).
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm
Välislink
katõgooria:riigihümniq
Pardsilump (Muhulaanõ)
Pardsilump om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
20. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Isten, áldd meg a magyart
Himnusz
Nyújts feléje védő kart,
Őseinket felhozád
Bendegúznak vére.
Felvirágozának.
Loosu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Isten, áldd meg a magyart
Majd töröktől rabigát
Hányszor támadt tenfiad
Magzatod hamvvedre!
Árvák hő szeméből!
Kit vészek hányának,
Harglõ kihlkunna jõõq
A H K L M N P R S T U V Ä
Kähri (Põlva)
Kähri om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Kähri külän om vinne õigõuso kerik.
Mustjärveq
Mustjärveq ommaq järveq Karula kihlkunnan Karula vallan.
Piigandi järv
Piigandi järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Piigandi külä man. Tä om Otõmpää korgustigu lõunõhummogu veere pääl Piigandi-Jõksi ürgoron.
Mi Esä
Mi Esä palvõq om ristiuso üts tunnõtumpi palvit.
Etnoloogia
Traditsioonilidselt peetäs etnoloogia uurmisalas rahvidõ kultuurõ. Seo ilma aigo pruugitas etnoloogia kotsilõ ka mõistõt "kultuuriantropoloogia".
Mi Esä
Palvõ tekst lövvüs Matteuse evangeeliümin (6:9–13), kon taa om osa mäejutlusõst. Analoogia Luuka evangeeliümin (11:2–4).
Võrokeeline tekst
Sino tahtminõ sündkuq ku taivan, nii ka maa pääl.
Ni saatku-i meid joht kiusatusõ sisse,
a pästäq meid ärq kur’ast,
Setokeeline tekst
ja vägi ja au igäveste.
Välislingiq
Katõgooria:Ristiusk Katõgooria:Usk
30. joulukuu päiv
30. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 364. päiv (liigaastagal 365. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Fibonacci
Elokäük
Leonardost sai armastõdu küläline imperaatri Frederick II man, kinkalõ miildüväq matõmaatiga ja luudustiidüseq. 1240. a. naas' Pisa Vabariik tälle palka massma. 19. aastagasaal panti Pisan pistü Fibonacci kujo. Põrõhõlla om tuu Camposanto kalmistu õdagugaleriin.
Maailma maaq
D
Djibouti - Dominica - Dominikaani Vabariik
Fibonacci
"Liber Abaci"
Raamadun "Liber Abaci" tutvustas Fibonacci niinimmat indialaisi muudu (modus Indorum), midä s'oo ilma aigu kutsutas araabia arvotähis. Raamat soovit' arvõ kirotamisõs tarvitaq arvotähti 0-9 ja posits'oonilist süstemmi. Raamat näüdäs' vahtsõ arvosüstemi praktilist kassu tuvvõn näüdüssit raamadupidämisest, mõõtõ tõsõndamisõst, intresse rehkendämisest, raha vaihtamisõst ja tõisist rakõnduisist. Raamat võeti koolitõdun Õuruupan häste vasta ja tä mõot' tugõvahe mõttõluku. Kümnendsüstemi tarvitaminõ muutu egapäävätses sõski viil pall'o ildampa.
Maailma maaq
G
Gabon - Gambia - Ghana - Grenada - Gruusia - Guatemala - Ginea - Ginea-Bissau - Guyana
Mäejärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Maailma maaq
M
Madagaskar - Malaisia - Malawi - Maldiiviq - Mali - Malta - Maroko - Marshalli Saarõq - Mauritaania - Mauritius - Mehhigo - Mikroneesiä - Moldova - Monaco - Mongoolia - Montõnegro - Mosambiik - Myanmar
O
Omaan
Z
Zimbabwe
Laanõ (Peri)
Laanõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Hilana Taarka
Hilana Taarka (1856–1933) oll' seto lauluimä. Tä sündü ja elli Hilana küläh Setomaal.
Roti järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Tšuangiq
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Rahvaq Katõgooria:Hiina
Õuruupa
thumb|300px|right|Õuruupa ilmaruumist kaiõn
Viländimaa
Viländimaa om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin.
Karv
Inemise ihokarvaq
Katõgooria:Anatoomia
Aasia
Aasiast hummogu poolõ jääs Tasalik suurmeri, lõuna poolõ India suurmeri, õdagu poolõ Õuruupa ja põh'a poolõ Põh'a-Iämeri.
Piili oja
Piili oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Vaidva jõkkõ paigan, kost Vaidva jõõ suuni om 7,7 km.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Sulõndu järv
Sulõndu järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
23. mahlakuu päiv
23. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 113. päiv (liigaastagal 114. päiv).
Lehemõtsa
Lehemõtsa om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Tarto
Nimeq
Tast saa kaiaq, kuimuudu Tartot (ja tõisi Õuruupa liino) eri keelin kutsas.
Ravvaaig
Vana-Vinne leetopisse perrä võit' Kiievi suurvürst Jaroslav Tark 1030. aastaga paiku tšuudõ ja ehit' vana kandsi asõmalõ vahtsõ, miä nimmati kaitsõpühäligu pühä Jüri perrä Jurjevis (Gjurgev, Гюргев). Tuud peetäs ka Tarto edimädses mainitsamisõs.
Tiatriq
Kõgõ vanõmb, suurõmb ja häste teedäq tiatri Tarton om 1870. aastagal luud Vanõmuinõ, kon tetäs nii draamat, oopõrit ku balletti. pisi|Suudõlõvaq tudõngiq [[Tarto raatus|Tarto Raatusõ iin.]] Suvõnäütemängest om vällä kasunuq Imäjõõ Suvõtiatri.
Sport
Tartot om pikkä aiga peet korvpalliliinas, kõgõ kuulsamb om Tarto Ülikooli korvpallimiiskund, miä om ka mitu kõrda Eesti meistres tulnuq.
Õuro
Eesti
Eestihte tull' õuro seenidse Eesti raha krooni asõmalõ 1. vahtsõaastakuu pääväl 2011 Eesti panga kimmä kursiga 15.6466 EEK.
Liitva
Täämbätsel pääväl arvatas Liitva külä Navi küllä.
Ameeriga
Ameeriga vai Ameerik om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Põh'a-Ameeriga ja Lõuna-Ameeriga maisõmaaq ja saarõq, miä ommaq näide ümbre.
Maisõmaa
Maisõmaid om kuus tükkü:
Katõgooria:Maatiidüs
Rebäsejärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
2005
Aastagaq: 2001 2002 2003 2004 - 2005 - 2006 2007 2008 2009 2010 2011
Ortuskülä
Külän oll' kümmekund elämist.
Pulli oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri
Kaeq ka
Võro kiräviis Võro kiräkiil Võro kiil
Loosu
Loosu om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Läänemaa
Läänemaa om aoluulinõ maakund Õdagu-Eestin.
Rahvaq ja hõimuq
<hr align=center size=4 width=75% /> A B D E F G H I J K L M N O P R S Š T U V Õ Ä Ö Ü Z Ž <hr align=center size=4 width=75% />
E
eenedsiq - eestläseq (väliseestläseq) - ersäq - eveq - eveeniq - evengiq
L
†langobardiq - laoq - leedulasõq - liibanonlasõq - liivlasõq - luoq - lätläseq
R
radžastanlasõq - ruutslasõq - ruandaq - rumiinläseq - russiiniq
Vähkjärv (Piigandi)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Linnajärv (Mooste)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
San Marino
San Marino, ammõtlidõlt Kõgõ Raholidsõmb San Marino Vabariik (itaalia keelen Serenissima Repubblica di San Marino), om väikene Õuruupa riik. San Marino pääliin om San Marino liin.
Ghana
Ghana Vabariik om Õdagu-Afriga riik, mink pääliin om Accra.
Kaeq viil
Katõgooria:Ghana Katõgooria:Afriga maaq Katõgooria:Afriga riigiq
Keemiä
Keemiä om tiidüs, miä uur ollussit - tuud, minkast nääq kuun saisvaq, kuis ommaq üles ehitedüq ja määntseq ommaq näide umahusõq niguq ka tuud, kuis nääq tõõsõs lääväq, kui näid ütsütega kokko pandaq.
Pügeri oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Mudajärv (Järve)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Matõmaatiga
Praktilist matõmaatikat om pia egän ütiskunnan vaia lännüq näütüses arvõpidämises, maamõõtmisõs, astronoomiliidsi sündmüisi ettearvamisõs vai ehitämise man. Teoreetililidsõn matõmaatikan uuritas tihtipääle sõski abstraktsit säädüsperäsüisi huul'maldaq tuust, kupall'o vai kuna näid periselon rakõndaq and. S'oo ilma aigu lätt matõmaatiliidsi tiidmiisi vaia pall'odõn tiidüsharõn, nigu näütüses luudus- ja inseneritiidüisin, majandus- ja arstitiidüsen.
Matõmaatilidseq põhistruktuuriq
Matõmaatilinõ struktuur tähendäs hulka (vai hulkõ süstemit), mink pääl om annõt köüdüs (vai köüdüseq), miä rahuldasõq tuud struktuuri definiirvit aksiuumõ. Tuu perrä, määntseq nuuq köüdüseq ommaq, või kõnõldaq kolmõ muudu põhistruktuurõst.
Pitcairn
Kaeq viil
Katõgooria:Ütiskuningriik Katõgooria:Okõaania maaq
Mamastõ
Mamastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
.pw
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Taimõaia tiik
Taimõaia tiik om lump Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Janokjärv
Janokjärv vai Janotjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Vanakülä järv
Vanakülä järv vai Kauksi järv vai Veskijärv om ülessulut järv Lutsu jõõ pääl Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
XII JAGO: Ütsik täht 311
Tarto tuumkerik
''Vanal ajal, kui Tarto-linan 40,000 inemist olliwa ellaman, nink neljan kirrikun (neide sean üts wene kirrik) jumalaorjust peti, sis olli tomikirrik kige suremb nink uhkemb. Temal olli 260 jalga piuta, 110 jalga laijuta nink torniga 280 jalga korruta. Tedda nakkati jo 1221. aastal Tarto piiskopi Häärmani I wallitsuse al üllestegema, selsamal ajastajal, kui saksa seda lina olliwa wenlaste käest ärrawõitnu nink piiskopi sinna assutanu, ke sedda marahwast ümbrezõri piddi paggana umbussu pimedusest ärrapästma nink Kristuse läbbi tõte manu juhhatama. /.../ Sest ajast (1526. a.) peti Tartun katten kirrikun, Janikirrikun saksa-keli, nink Mariakirrikun ma-keli, Lutteri sädüse pärra jumalaorjust, ent kolmas kirrik, tomikirrik, jäie Roma-pappi säduse alla, nink kuulti sääl ka päle sedda, ni kui enneke, laddina kele lobbisemist, seni kui kirrik ärrapalli. Se õnnetus sündi 1596. ajastajal ösel enne Janipäiwa. Tomikirriko pappi olliwa nimitetu ajal kirriko lähhädal sure Janitulle pallama läütnu, nink essi mant ärralännu jodut piddama. Seni kui nema kige ö läbbi wina jõiwa nink horlopi lõiwa, läts kirrik tule al pallama, nink kui pappikese Janipäiwa hommungul tahtsiwa kirrikohe minna paadrit luggema, tulli jo sõna wasta, et kirrik ollew tullega ärramineman. Tulli olli wõimust wõtnu, ni et kistutamisest enamb es olle kõneldagi, nink toost päiwast jäijewa palja müri saisma nink saisiwa nidade enamb 200 ajastaiga jumala tule käen, seni kui Tarto-linan 1803. ajastajal surekoli säeti. Õnsa kaddonu Keisri-herra Aleksandri I arm nink heldus kink tomimäe kige wannu müri kanduga surekolile, nink toost ajast nakkati tomimäe otsan platsi õgwendama nink aigo möda surekoli tarbidusõs mitmasuggutsid hone ehhitama. Tomikirriko müri kaeti läbbi nink löiti weel ni kõwwa ollewat, et nema wäga häste olles kõlwanu kattust nink torni kanda, kui surekolil waja olles olnu ehk nõuw kandnu, kirriko jälle üllessäda. Ent kui särast ettewõtmist keake es mõista kitta, sis wõeti se nõuw ülles, kiik ramatid, mes surekoli tarbiduses aigo möda ostetas nink korjatas, wanan tomikirrikun paigale panda, nink sepärrast nakkati sis kolmas ossa sest wanast kirrikust, nink nimelt se taggumene jaggo, kon wanast altri olliwa, parrandama nink jälle üllessäädma. Raudkattus panti päle sissest tetti alt põrmandust lae kummini kolm sali üts tõise päle üles. Eggaütten jaun säeti akna nink usse ette nink tetti ahju sisse, ni et ka talwitsel aol salin ni kui ellomajan parras lämi olles. 1806. ajastajal olli kiik valmis nink ramato widi sinna nink panti oma kõrda nink sädust möda nidade ülles, kuis arwati appar nink sündsa ollewat. parhilla saiswa kolmen salin wäga kenaste nink targaste säetu enamb 70,000 ramatut sainu möda laeni rijolide pääl üllewan, nink ehk nema kül sääl waiklikun koan sõnnake ei lausu, siski kulutawa nema neile, kea neid mõistwa pruki, surembat tarkust nink selgembat jumalatundmist, kui eale wanal ajal Roma-ussu pappi sääl altri een ehk kanzli päält mõistsiwa rahwale laulda ehk luggeda. Kes teed, kui kawwa ne wana müri kanno, keddi seni ajani tule kätte jätteti, weel peas wastapiddama, üttes mällestuses, kuis mustitsel ajal luggu siin meije maal olnu! ''
Jagoarv
thumb|251px|Neländäq osaq Jagoarv vai ratsionaalarv om katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Jagoarvõ kirotõdas üles kujol vai m/n (loetas: m n-ndät ossa), kon m om terveharv ja n om terveharv, miä olõ-iq null. Jagoarv m/n mõõt kogust, miä saias, ku üts terveh jaetas n ütesuurõs osas ja noist ossõst võetas m tükkü. Näütüses 2/7 28-st pääväst om 8 päivä.
Viromaa
Viromaa põlistrahvast kutsutas virolaisis (e.k. virulane).
12. süküskuu päiv
12. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 255. päiv (liigaastagal 256. päiv).
Kaubandus
Kaubandus om kaupo vaihtaminõ, ostminõ vai müümine. Muistidsõl aol vaihtõdiq inämbüisi kaupa kauba vasta, s'oo ilma aigu vaihtõdas kaupa päämädselt raha vasta.
Alžeeriä
Alžeeriä [alséerijä], ammõtlidsõlt Alžeeriä Demokraatlinõ Rahvavabariik, om Afriga riik. Alžeeriä pääliin om Alžiir.
Osõtsuu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Vihmjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mädäjärv (Viira)
Mädäjärv om järv Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Algõbra
Algõbra om matõmaatiga haro, miä uur algõbraliidsi struktuurõ.
Eesti rahvakallendri
Eesti rahvakallendri om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Eestin. Sagõhõhe peetäs võro ja seto rahvakallendrit kah eesti rahvakallendri osas.
Ilmaruumiuurminõ
Ilmaruumiuurminõ om välläpoolõ Maad jäävä ilmaruumi füüsigalinõ uurminõ tähetiidüse ja ilmaruumiteknoloogia abiga. Tuujaos om saadõt ilmaruumi laivo, midä juhtvaq inemiseq vai robodiq. Edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas' oll' vindläne Gagarini Juri.
Drake'i Francis
Drake'i Francis (Francis Drake, 1491-1557) oll' inglüse meresõitja. 1581 lei kuninganna Elizabeth I tä rüütlis. Tä oll' Inglüse laivastigu tähtsüselt tõnõ juht lahingun Hispaania armaada vasta 1588. a. ni allu õnnõ Howardi Charles'ilõ ja kuningannalõ. Tä kuuli düsenteeriähe pääle summa lännüt pääleminekit San Juanilõ Puerto Ricon 1595. a.
Viuperä
Viuperä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Viuperä küläst põh'a poolõ jääs Vardja, hummogu poolõ Vana-Koiola, lõuna poolõ Lüüsi külä ja õdagu poolõ Tilsi.
Karsna järv
Karsna järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.asia
.asia om ülene internetitunnus Hummogu-Aasia ja Australaasia ettevõttidõ, organisats'uunõ ja inemiisi jaos.
Iirimaa
Valitsõmisjaotus
Poliitilidsõlt om Iirimaa saar jaotõt nii:
Aoluulisõlt jagonõs saar neläs provindsis: Connacht, Leinster, Munster ja Ulster. Nuuq jagonõseq 32 krahvkunnas. 26 krahvkunda jääseq Iiri Vabariigi alaq ja 6 krahvkunda (kõik Ulsterin) ommaq Põh'a-Iirimaal.
Iiri Vabariik:
Botswana
Botswana, ammõtlidsõlt Botswana Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Botswana pääliin om Gaborone.
Lüüsi (Laheda)
Lüüsi om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Lüüsi küläst põh'a poolõ jääs Viuperä külä, hummogu poolõ Vana-Koiola külä, lõuna ja õdagu poolõ Suurkülä.
Õdri järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mozarti Wolfgang Amadeus
1762-1773: rändämiseaastagaq
Pääle ütte aastakka Salzburgin lätsiq Leopold ja Wolfgang Itaaliahe ni jätiq Wolfgangi imä ja sõsara kodo. Tuu reis kest' 1769. a. joulukuust 1771. a. urbõkuuni ja niguq varahadsõmbilgi reisel, oll' tsihis näüdädäq noorõ Mozarti muusigu- ja viieluujavõimit. Bolognan sai Mozart kokko Martini Giovanni Battistaga ja võeti vasta kuulsa Accademia Filarmonica liikmõs. Rooman kuuld' tä üte kõrra Sixtusõ kabõlin, kuis mängiti Allegri Gregorio "Misereret" ja pand' sõs tuu pääst kirja nii, et peräst pidi õnnõ ütsikit väikeisi paranduisi tegemä. Nii tekk' tä Vatikani hoolõga valvõtust umandusõst edimädse illegaalsõ koopia.
Võro rahvakallendri
Võro rahvakallendri om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Võromaal.
Mozarti Wolfgang Amadeus
1777–1778: Pariisi reis
Mozart joud' kodo 15. vahtsõaastakuu pääväl 1779 ja võtt' vasta vahtsõ ammõdi. Salzburgiga tä iks rahol es olõq.
1788-1790
Tuul aol tekk' Mozart pikki reise, et umma varra suurõndaq: 1789 keväjä Leipzigi, Dresdenihe ja Berliini ja 1790 Frankfurti, Mannheimi ja muialõ. Reisiq tõiq aotist kergendüst ja es kaotaq Mozarti rahahäti.
Tõppõjäämine ja ärqkuulminõ
thumb|right|Barbara Kraffti 1819 maalit pilt Mozartist
Pereh
Katõgooria:Austria inemiseq Katõgooria:Austria viiesepäq
.coop
.coop om ülene internetitunnus kopõratiivõ jaos.
Arvoteooria
Kõgõ vanõmb arvoteooria
200px|thumb|Plimpton 322 savitahvli Kõgõ vanõmb tekst, midä või pitäq arvoteoreetilidsõs, om üts tabõli tükükene: tuu om Mesopotaamia-aignõ (umbõs aastagast 1800 i.m.a.) savitahvli, midä kutsutas Plimpton 322-s ja miä sisaldas Pythagorasõ kolmikit, tuu tähendäs arvokolmikit, mink kõrral. Noid kolmikit om tahvli pääl pall'o pall'o ja arvoq ommaq pall'o suurõq tuu jaos, et näid "tuurõ jouga" löüdäq. Nii et arvatas, et tabõli konstruiirmises om tarvitõt määnestki teoreetilist tulõmust. Olõ-iq teedäq, miä oll' tuu tabõli otstarvõq. Võimalik, et tuud tarvitõdiq koolin oppamisõ jaos.
Äniniidü lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Burkina Faso
Burkina Faso om Õdagu-Afriga riik. Burkina Faso pääliin om Ouagadougou.
Arvoteooria
Lagrange, Legendre ja Gauss
Legendre (1752–1833) oll' edimäne, kiä sõnast' kruutvastavusõ säädüse. Tä sõnast' ka hüpoteesiq, midä tundas täämbädsel pääväl ku algarvoteoremmi ja Diriclet' teoremmi aritmeetiliidsi jadadõ kotsilõ. Tä and' võrrandi tävvelidse lahendamisõ meetodi ja uurõ kruutvormõ. Vanan iän tõõst' tä edimädsenä ärq Fermat' suurõ teoremi n=5 kõrral (viien lõpolõ Dirichlet' tüü tuu probleemi kallal).
Räpinä kihlkund
Välislingiq
Katõgooria:Räpinä kihlkund Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Jaagusuu lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Vahtsõliina kihlkund
Aolugu
Kihlkunna edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1626 (tetti kerigukihlkunnas, muinasaol käve Walgatabalwe ala). Vahtsõliina kants om peri aastagast 1342, suur piiretüsevabrik 18. aastagasaa lõpust. Vahtsõliina kihlkunnan olliq Vabahussõa aigo suurõq tapõlusõq.
Mõrgi (Laheda)
Huvitavat kaemist
Mõrgi ja Joosu vaihhõlõ jääs vana savikarjäär, kon põrõhõlla om järv.
.int
Toppdomän
Palojärv (Kääpä)
Palojärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Navi
Külä om viis kilomiitret Võro liinast põh'a puul. Navi külän elli 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 221 inemist.
Luudus
Päält luudusliidsi järvi om Navilõ, õkva Põrmujärvest põh'a poolõ tett viil üts kõrralik ja süvä paisjärv. Et tuu om Padari Ivari maiõ pääl, sis kutsutas tedä Padarijärves. Umanik esiq um tedä kutsnuq ka Vahtsõ-Laadoga järves.
Jürikeseoja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
.museum
Toppdomän
Perismõisa
Perismõisa vai rüütlimõisa (sks. k. Rittergut) oll' erämõisa päämine liht. Perismõisa umanigulõ olliq ette nättüq privileegiq ja õigusõq umal alal, agaq täl olliq kah kohustusõq riigi iin. Näütüses oll' paigapäälidse aadliorganisats'ooni (rüütlikunna) puult peetävähe nimekirja v. matriklihe kannõdu peirsmõisa umanigul helüõigus tuu ao aadliumaval'tsusõn — maapäävän. Inämbüs Eesti erämõisit olliq perismõisaq; inämb-vähämb kõik uhkõhe vällä ehitedüq mõisakompleksiq olliq perismõisaq. Perismõisidõ suurusõ kotsilõ ommaq egäl aol olnuq umaq nõudmisõq.
Kakkoro oja
Kakkoro oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Veleq Wrightiq
Veleq Wrighti Orville (Orville Wright, 1871-1948) ja Wilbur (Wilbur Wright, 1867-1912) olliq kats ameeriklast, kiä märgeq vällä ja ehitiq valmis kõgõ edimädse linnuki, miä linnas', nink teiq tuuga 17. joulukuu pääväl 1903 edimädse linnu.
Kapõra
Kapõran om illos koolimaja, vanastõ oll' puut ja kängsepp.
Käsitüü
Katõgooria:Käsitüü
.pro
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Haabsaarõ järveq
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Kerkomõisa
Kerkomõisa vai kerigumõisa vai pastoraat (saksa keelen Pastorat) oll' mõisa, miä kuulu lutõri kerkolõ. Mõisan elli ja tuud pidi pastor; mõisamaja oll' ütelepoolõ kerko kontoriruumõs kah. Kerkomõisaq olõ-s nii uhkõhe vällä ehitedüq ku perismõisaq. Hariligult oll' egän kihlkunnan uma kerkomõisa, miä oll' kerko ku kihlkunnakeskusõ lähkün.
8. lehekuu päiv
8. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 128. päiv (liigaastagal 129. päiv).
Rõugõ kihlkund
Välislink
Katõgooria:Rõugõ kihlkund Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Linnuk
Lätteq
Katõgooria:Linnundus Katõgooria:Tekniga
Peräkülä (Võro)
Seo artikli kõnõlõs küläst Võro vallan. Tõisi sama nimegaq külli kotsilõ kaeq Peräkülä.
Peräkülä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Igäme järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Kiisa (Saku)
Kiisa om alõvik Harjo maakunna Saku vallan Keila jõõ veeren. Elänikke arv om 655 (saisoga 1.01.2019).
Saku
pisi|Saku mõisa Saku om alõvik Harjo maakunnan, Saku valla keskus. Saku om Eesti kõgõ suurõmb alõvik elänikke arvuga 4713 (saisoga 01.01.2020).
Kiisla lomp
Kiisla lomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Kaplinski Jaan
Elokäük
Kaplinski Jaan lõpõt' 1958 Tarto 1. Keskkooli ja oppõ 1958-1964 Tarto Ülikoolin romaani filoloogiat. Pääle tuud oll' tä mitmõn ammõtin. Ildampa sai täst vabakutsõlinõ kiränik.
Kiltre lomp
Kiltre lomp vai Kiltri lomp vai Kiltre lump om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Sirvikallendri
Aastaga jagamisõl om alossõs võet harilik kallendri 12 kuu ja 7–päävälidse nädäliga. Kuiõ nimeq ommaq võeduq maakiili murdist. Maakeelitsit kuunimmi om pall'o ja esiq paigon ommaq nääq esiqsugudsõq. Näütüses süäkuus om nimitet nii aastaga edimäst ku tõist kuud. Sirvikallendrin om vällä pakut õnnõ üts võimalik valik maakeelitsit kuunimmi.
Harglõ kihlkund
Kiil
Harglõ kihlkunna keelen om pall'o sääntsit sõnno, midä muial Võromaal pruugita-iq.
Pariis
Katõgooria:Prantsusmaa liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Paiulont
Paiulont om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Punaku
Kaeq viil
Katõgooria:Kõllõstõ vald
11. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Punsaku
Kaeq viil
Katõgooria:Lasva vald
Gatesi Bill
Välislink
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike ärimeheq Katõgooria:Informaatiga
Kaika suvõülikuul 1990 Loosil
Kaika suvõülikuul 1990 Loosil peeti Vahtsõliina kihlkunnan Loosi koolimaja man. Mõttõtalossin proomiti selges kõnõldaq võro liikmisõ lähämbit ja kavvõmbit tsihte. Arotõdi, kuimuudu saa võro keeli kõnõldaq armastusõst. Tutvustõdi Võromaalt peri kirändüsinemiisi.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Kaavõndusuut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.ag
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Sugulus
I astmõ hõimlasõq
•	Tõõnõpuul, kaasa •	Naanõ •	Miis, ülä
Da Vinci Leonardo
Da Vinci Leonardo (Leonardo da Vinci, 1452-1519) oll' Itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüsmiis, vällälöüdjä ja insinör. Tä sündü 15. mahlakuu pääväl 1452 Itaailan, Anchianon ja kuuli 2. lehekuu pääväl 1519 Prantsusmaal Cloux'n.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" säitsmetõistkümnes aastagakäük.
Padojärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Miilva järv
Järvest lõunõ puul om RMK mõtsamajakõnõ üten tulõtegemise kotussõga.
26. süküskuu päiv
26. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 269. päiv (liigaastagal 270. päiv).
.aq
.aq om Antarktiga internetitunnus, mink iist pidä huult Peter Mott ja Mott and Associates. Tunnus võeti pruukmistõ 1992. aastagal.
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" edimäne aastagakäük.
Võromaa järveq
Võromaa järveq ommaq küländki väikoq, a tuu iist om näid tihtsähe. Erälde tulõ nimmadaq Peipsi-Pihkva järve. Tuu om suurusõ poolõst 5. järv Õuruupan. Põrõhõllatsidõ järvi põh'aq ommaq tegünüq viil illatsõl iäaol. Suurõmb jago järvi tekkü iä sulamisõ aigo kavva üte kotussõ pääl püsünüisi iäunikidõ ala. Võromaa järveq ommaq inämbältjaolt süväq, käärolidsõ kaldõveerega ja näide seen või ollaq saari.
Suurõmbaq järveq pääle Peipsi ommaq Vagola, Tamula, Aheru järv, Hino järv ja Ähijärv. Võromaal om Eesti kõgõ süvemb järv - Rõugõ Suurjärv (38 m). Süväq järveq ommaq viil Väiku-Palkna, Tsolgo Mustjärv (29,7 m), Uhtjärv ja Keema järv (mõlõmbaq 27 m).
Pihkva
Katõgooria:Vinnemaa liinaq Katõgooria:Pihkva oblast
Valga
Valga liin om põrõhõlladsõ Valga maakunna ja Valga valla valitsus- ja majanduskeskus. Asus Eesti-Läti piiril, üle piiri om Valka liin. Valga liina suurus om 16,65 km².
Mszczonów
Mszczonów om Poola liin, kon elli 2016. aastagal 6409 inemist.
.au
.au om Austraalia internetitunnus.
Odysseus
Katõgooria:Kreeka müüdiq
Statistiga
Statistiga om tiidüs, miä uur, kuis kor'ata, kõrraldadaq, analüüsi, tõlgõndadaq ja näüdädäq arvandmit.
Otõmpää
Otõmpää jagonõs katõs: vanõmb, joba 20. aastagasaa alostusõn alõvis kasunu põh'aosa, ni lõunaosa, miä om Pühäjärve veeren (Otõmpää aidliin).
Aolugu
20. süküskuu pääväl 1876 kõrrald' Tarto Eesti Põllumiihi Selts kerkomõisan edimädse Eesti põllumajandusvällänäütüse.
Petseri
Katõgooria:Setomaa Katõgooria:Vinnemaa liinaq Katõgooria:Pihkva oblast
Rosma
Rosma om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Põlva liina lõunõpiiril.
Rägo Gerhard
Tarto Ülikooli matõmaatiga-informaatigatiidüskund ja Eesti Matõmaatiga Selts andvaq 1990. aastagast vällä Rägo Gerhardi medälit, minga premeeritäs matõmaatigit ja matõmaatigaoppajit, kiä ommaq edendänüq matõmaatilist haridust Eestin. Medäliq andas kätte ega aasta Rägo Gerhardi sünnüpäävä paiku.
Elokäük
Eesti aol tegel' Gerhard päämidselt koolimatõmaatiga ja matõmaatiga oppajidõ ettevalmistamisõ probleemega.
Võrksa tegotsõminõ ülikoolin mitmõn vallan, niguq opiplaanõ kokkopandminõ, tüü majanduskomisjonin, Akadeemilidsen Matõmaatiga Seldsin (miä luudigi timä algatusõl 1926), didaktilis-metoodilidsõn seminärin jne., niisamatõ Eesti Matõmaatiga Oppamisõ Komisjoni päämihe kohustusõq veiq Gerhardi viil mitmõ juhtva amõtikotussõ pääle. Joba 1922 nimitedi tä matõmaatiga ja mehaaniga instituudi juhatajas. 1936 valiti tä didaktilis-metoodilidsõ seminäri juhatajas ja ku tuu 1940. a. reorganiseeriti pedagoogilidsõs instituudis, sai Gerhardist tuu direktri. 1938 ja 1940 valiti Gerhard matõmaatiga-luudustiidüskunna dekaanis.
S'aksa okupatsioonivõimoq teiq Gerhardi ülikoolist vallalõ 1. süküskuu pääväst 1941. Noil aastagil tüüt' tä väikside vaihhõaigõga Talliina Tehnikumin.
Mälehtüse hoitminõ
200px|thumb
Harglõ kihlkunna järveq
Harglõ kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna järveq.
Süküs
Tähetiidüsline süküs nakkas sügüsedsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja keväjädsel käänüpääväl lõunapuulkeräl. Ilmatiidüsline süküs nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla +10 °C. Fenoloogilinõ süküs nakkas, ku kasvõl om 60% elost läbi, rehkenenden suvõ alostusõst.
Sydney
Katõgooria:Austraalia liinaq
.ba
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Irboska
Aolugu
Katõgooria:Setomaa Katõgooria:Pihkva oblast Katõgooria:Vinnemaa liinaq Katõgooria:Eesti liinaq
Tarnsuu lomp
Tarnsuu lomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Rooba oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Toomõlomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Teheran
Teheran om Iraani pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
19. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Alapikä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Võro liina vapp
Võro liina vapi kinnit' Võro liinalõ 4. rehekuu pääväl 1788 Vinne keisrinna Katariina II: "Vapi pääl om kuldsõ välä pääl kuus ku märk tuust, et ümbre taa liina om küländ pall'o taad puud kasuman."
Kanepi kihlkunna järveq
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Võro aokirändüs
Võrokeelidse latsiaokirändüse alostusõs või lukõq 2005. aastaga radokuud, ku ilmu eesti latsiaokirä Täheke edimäne võrokeeline nummõr'. Tõõnõ võrokeeline Täheke ilmu 2005. aastaga märdikuun.
Valgi oja
Valgi oja [.Valgi oja] om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Hurmi külä mant ja juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ.
Tokio
23 eräpiirkunnan eläs kokko päält 9 mill'oni inemise. Pindala om kokko 622 km². Tokio nime all võidas silmän pitäq ka Suur-Tokiot, kon eläs päält 30 mill'oni inemise.
Säässaarõ
Sääsaarõ om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
20. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Proosakiränik
200px|thumb|[[Tolstoi Lev kirot' pall'o proosat]] Proosakiränik om kiränik, kiä kirotas proosat.
Mustjärv (Leevi)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
.bs
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tilsi (Põlva)
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1995. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1995. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kuvvõs aastagakäük.
Pardsilomp (Lihtensteini)
Pardsilomp vai Partsilomp om lump Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Piimäkuu 2008
2008. aastaga piimäkuu aigraamat.
.bt
Välislink
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Hobõsõväherüs
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Mustjärv (Nohipalo)
Järve veereq ommaq soitsõq. Vesi om väega tummõ ja paistus väega veidüq läbi (0,4-1,0 m).
Kalmusõlont
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Trompsi
Trompsi vai Trumpsi vai Tromsi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pärno
Lätteq
Katõgooria:Pärno maakund Katõgooria:Eesti liinaq
Härjäsilm
Härjäsilm vai Häräsilm om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Suur Suujärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
23. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Põlva kihlkund
Luudus
Maapõh'an löüdüs verevät liivakivvi, liiva, ruusa ja savvi. Joosun om puhast sinisavvi ja tuud om säält ka vällä kaivõt.
18.-19. aastagasada
1822 and' kerkoopõtaja Schwartzi Johann Georg Põlva kihlkunna talorahvalõ priinimeq. Noidõ hulgan olliq näütüses Hurt, Usin, Suur, Pikk, Kink, Kure, Semm, Sokk, Nilbe, Põvvat, Lepp, Piho, Luts, Hiir, Kurvits, Kahre, Kanarik, Kirber, Turi, Vill. 1833 kõrraldõdiq Põlva köstrikuul ümbre Põlva poissõ kihlkunnakoolis. 1840 asot' Schwartz Põlvan Eesti edimädse karskusseldsi. 1850 ehitediq valmis Kähri Pääingli Miikaeli Õigõusu kerik. Tuu kerko man naas' 1851 tüüle vinne õigõusu kihlkunnakuul.
Kiil
Põlva kihlkunnan kõnõldas päämädselt hummogu-võro kiilt, tuu om küländ üttemuudu Räpinä kihlkunna keelega. Peräsilbin om hariligult o (mitte u): talo, kodo, käro, tego, pido. Sisenütlejä käänüsse lõpp või ollaq nii h ku n: kotoh vai koton, mõtsah vai mõtsan, käeh vai käen. Minnevao mitmusõn üteldäs hariligult: nimäq ollivaq, käveväq, kaivaq, teiväq. Sõna lõpon vai inne k-d om sakõstõ h: hamõh, terveh, tereh, palohk, molohk, vikaht. Räpinä kihlkunnast vai Põlva kihlkunna põh'ajaost perit inemise või ärq tundaq tuu perrä, ku tä ütles: tä sööse, joosõ, veese, toosõ, käüse, aasõ, jääse. Muial Võromaal üteldäs tä süü, juu, vii, tuu, käü, aja, jääs.
Kaulinõ suut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Põlva kihlkund
Kooliq
Põlva kihlkunnan om (2006. a. saisogaq) 16 kuuli: 3 keskkuuli, 5 põhikuuli, 3 algkuuli, 1 erivajaduisiga latsi kuul, 1 kutsõkuul ja 3 huvikuuli.
Majandus
Põlva kihlkunnan tegeldäs põhilidsõlt põllumajandusõgaq.
Tarto kiil
Tarto kiilt kõnõldas põhilidsõlt noin vana Tartomaa kihlkunnõn, miä jääseq lõuna poolõ Imäjõkõ: Kamja, Nõo, Otõmpää, Puhja, Rannu, Rõngu, Sangastõ ja Võnnu kihlkunnan. Tuu keeleala jagonõs täämbädsel pääväl Tarto, Valga ja Põlva maakunna vaihõl.
Diogenes
Diogenes (Διογένης) om kreeka nimi, midä ommaq kandnuq mitmõq silmäpaistvaq inemiseq:
Vaiknõ suurmeri
Vaiknõ suurmeri vai Tasalik suurmeri om kõgõ suurõmb suurmeri.
Põlva liina lipp
Vällänägemine
Lipu pääl om 6 võrdsõ lakjusõga horisontaalsõt triipo: üleväst alatõn rohilinõ, valgõ, sinine, sinine, valgõ, rohilinõ. Kats keskmäst sinist triipo moodustasõq üte laja sinidse riba. Lipu kesken om Põlva liina vapp.
Marpurgi George Gottfried
Marpurgi George Gottfried (Georg Gottfried Marpurg, 1755-1835) oll' kirämiis ja kerkoopõtaja, edimäidsi lõunaeestikeelitside kooliraamatidõ kirotaja. Timä "Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat" oll' tuu aoni ilmunuidõ maakeelitside kooliraamatidõ kõrval suur samm edesi. Joba timä eloaol peeti tedä opatus ja anniga mihes, kink raamatit hinnati. Suurõ jao umast elost elli tä kerkoopõtaja ammõtit piten Vahtsõliinan ja Rõugõn.
Nuurus Tüüringin ja S'aksimaal
Marpurgi George Gottfried sündü 6. urbõkuu pääväl 1755 S'aksamaal Tüüringin Langensalza liinan (sjoo ilma aigo Bad Langensalza). Tä oll' siidikaupmihe Marpurgi Abraham Christian Friedrichi ja läsknaasõ Mülleri Sophie Judithi ainokõnõ poig.
Oppaja-aastagaq Riian, Tarton, Ahjal
1777. a. naas' Marpurg Clodiusõ soovitusõ pääle tüühü kodooppaja ammõtin õkvalt aadlikus saanuq Riia kaupmihe, Suurgildi oldermanni Grote Adam Heinrichi man. Üten leeväesäga sõit' tä tihti Erini (Heringshof) mõisahe Põh'a-Lätin. Timä kasvandikus oll' arvada illatsõmb (1830-1833) Liivimaa maamarssal Grote Friedrich, kiä tuudaigo oll' umbõs kümneaastaganõ poiss.
Kerkoopõtaja aastagaq Vahtsõliinan
Aastagil 1782-1811 oll' Marpurg Vahtsõliinan kerkoopõtajan, kohe tä saiõ, ku 1781. a. sügüse kuuli Lenzi Jacob Michael Reinholdi sõsaramiis Schmidti Theophil. Ütelidse oll' tä ka lutõri kogodusõ opõtaja Pihkvan aastagil 1782-1783 ja 1791 nink Võrol aastagil 1795-1798.
Kerkoopõtaja aastagaq Rõugõn
1820. aastagil naas' Marpurgi tervüs kehvembäs jäämä. Peräst rassõt kaalahaigust (1824) ja leetrit (1827) kaot' 72-aastaganõ miis nägemise nink saa-s inämb kerkoopõtaja amõtit pitäq.
Marpurg kuuli 80 aastaga vannudsõn 22. märtekuu pääväl 1835 Rõugõn.
Van Goghi Vincent
Van Goghi Vincent Willem (Vincent Willem van Gogh, 1853-1890) oll' hollandi peräimpressionistlik kunstnik. Timä luud ommaq mõnõq maailma kõgõ tunnõtumbist, populaarsõmbist ja kallimbist kunstiteossist.
Halapuu linaläpüq
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kuussaarõ järv
Kuussaarõ järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Vana süli
Vana (miiq maa) süli om pikkusmõõt. 1 vana süli om 6 jalga (1,83 miitrit).
Põh'a-Iämeri
Põh'a-Iämeri om kõgõ vähämb suurmeri. Tä om põh'anaba ümbre.
Vana-Kreeka
Katõgooria:Vana-Kreeka
Võro
Aolugu
Võro mõisnigu Mengdeni tsuskmisõ pääle anti 8. põimukuu pääväl 1784 vällä kõrraldus tuvvaq vahtsõ maakunna kohtoasotusõq, rentmeistre ja politseimeistre Vanast-Koiolast, kohe nä olliq joba joudnuq minnäq, Võro mõisahe, et tetäq sinnäq vahtsõnõ liin. Liina oll' vaja inemiisi ja tuuperäst oll' 3. põimukuu pääväl vällä käüd plaan, kuis säädäq vahtsõ liina piiriq, maatüküq ja edimäidsile inemiisile antavaq kergendüseq. Plaanin oll' niguq Vanan-Koiolangi vällä jakaq edimält 40 maatükkü ehitüse jaos. Nöörimaa kotusõ päält taheti õgalõütele andaq ka ütessä vakamaad põllu- ja hainamaas. Viil taheti jakaq maatüküq ka 32 käsitüüliisele, 6 kaupmehele, aptekrilõ ja kõrtsmikulõ.
Tiidüsasotusõq
pisi|[[Võro 1. Põhikuul ]]
Latsiaiaq
Võro liinan om mitu eestikeelist latsiaida, a olõ-i seeniq üttegi võrokeelist.
Võro Instituudi majan käü 2009. aastaga sügüsest kuun võrokeeline keelepesä.
.ck
.ck om Cooki Saari internetitunnus, mink iist pidä huult Oyster Internet Services ja sponsoriir Telecom Cook Islands. Tunnus võeti pruukmistõ 1995.
Lõksu oja
Lõksu oja om uja Karula kihlkunnan.
Võro
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Kaadsaharo järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Verssok
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Külmsuut (Tahevamõisa)
Külmsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Uibumõisa (külä)
Uibumõisa vai Uibujärve külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Põlva
Aolugu
1910 panti nukakivi Põlva seldsimajalõ, prõllatsõlõ Põlva Keskraamadukogo huunõlõ. Projektiirjä oll' põllumiis ja ehitüsettevõtja Plado Jaan, ehitüsmeistre oll' J. Sarv Otõmpäält.
Mürgi oja
Mürgi oja om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ruusmäe järvest, juusk läbi Jaska järve nink lätt kur'a käe puult Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 46,5 km.
.co
.co om Colombia internetitunnus, mink iist pidäväq huult CO Internet S.A.S., Arcelandia S.A. ja Neustar, Inc. (NYSE:NSR). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Vagola
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Pardsioja
Pardsioja om uja Karula kihlkunnan.
Viira (Põlva)
Viira om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Aakri
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2000. aastaga pääle
200px|thumb|
Maailma riike lipuq
F
Fidsi lipp - Filipiine lipp
L
Laosõ lipp - Leedu lipp - Lesotho lipp - Libeeriä lipp - Liechtensteini lipp - Liibanoni lipp - Liibüä lipp - Luksõmburgi lipp - Lõunõ-Afriga Vabariigi lipp - Lõunõ-Korea lipp - Läti lipp
M
Madagaskari lipp - Makõdoonia lipp - Malaisia lipp - Malawi lipp - Maldiivõ lipp - Mali lipp - Malta lipp - Maroko lipp - Marshalli Saari lipp - Mauritaania lipp - Mauritiusõ lipp - Mehhigo lipp - Mikroneesiä lipp - Moldova lipp - Monaco lipp - Mongoolia lipp - Mosambiigi lipp - Myanmari lipp
N
Namiibia lipp - Nauru lipp - Nepali lipp - Nicaragua lipp - Nigeeriä lipp - Nigeri lipp - Norra lipp
O
Omaani lipp
Kommõri järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Maailma riike lipuq
S
Saalomoni Saari lipp - Saint Kittsi ja Nevise lipp - Saint Lucia lipp - Saint Vincenti lipp - S'aksamaa lipp - Sambia lipp - Samoa lipp - San Marino lipp - São Tomé ja Príncipe lipp - Saudi Araabia lipp - Seiselle lipp - Senegali lipp - Serbiä ja Montenegro lipp - Sierra Leone lipp - Singapuri lipp - Slovakkia lipp - Sloveeniä lipp - Somaalia lipp - Soomõ lipp - Sri Lanka lipp - Sudaani lipp - Suriname'i lipp - Suur'britannia lipp (Ütiskuningriigi lipp) - Svaasimaa lipp - Sveidsi lipp - Süüriä lipp
Õdagumeri
250px|thumb|Õdagumeri Kuramaal 2007. a. hainakuun
Jaanipäiv
Jaanipäiv om kõgõ suurõmb suvinõ pühä. Ilma tulõ tegemiseldä ei saaq jaanipäivä pitäq. Tuli kaits kur'a silmä iist, and rammu ja puhastas halvast. Jaanituld om õks tettü kongi korgõmba kotussõ pääl. Tuu om tuuperäst nii olnuq, et tulõ kuma kaits põllu- ja kar'amaid. Kõik tulliq tulõ mano. Ku kiäki es tulõq, sõs toolõ arvati õnnõtus tulõvat.
Jälg (albom)
A-puul´:
6. "Mu latsõpõlvõ Võromaa" (Kõiva Inda)
B-puul´:
4. "Haug" (Leisi Meelis, Iheri Rihhard)
.dj
.dj om Djibouti internetitunnus, mink iist pidä huult dotDJ, sponsoriir STID (Djibouti Telecom). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.dk
.dk om Taani internetitunnus, mink iist pidä huult DK Hostmaster, sponsoriir Dansk Internet Forum. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
Riia tündri
Riia tündri om ruumalamõõt. 1 riia tündri om 2 riia vakka (132,8 liitrit).
Keema järv
Keema järv vai Suur-Keema järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om Keema järvist kõgõ suurõmb.
Sete oja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
.dz
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Mustsuut
Mustsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Araabia Ütisemiraadiq
Araabia Ütisemiraadiq om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Abu Dhabi.
Puut
Puut om rasõhhusmõõt. 1 puut om 40 nakla (16,38 kilogrammi).
Kõrkõnijärv
Kõrkõnijärv [.Kõrkõnijärv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Voorõpalo külä
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Perätjärv (Lannamõtsa)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Koodõssuu lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Peri mõisa
Huunõq
20. aastagasaa lõpun oll' Peri kolhoosikeskus, minkperäst om mõisasüämehe ja tuu ümbre ehitet pall'o vahtsit elo- ja majandushuunit.
Parimad lood 1970-1976
Pillimeheq
II tsõõri pääl (1.-11.) ansambli "Apelsin":
Luut
Luut om rasõhhusmõõt. 1 luut om 12,8 grammi.
Rahmani Jan
Ütiskundlinõ tegevüs
katõgooria:Võromaa inemiseq katõgooria:võro luulõtajaq katõgooria:võro kiräniguq
Laheda valla lipp
Vällänägemine
Laheda valla lipp on kruudukujolinõ vapilipp. Normaalmõõdoq ommaq 105 X 105 cm.
13. rehekuu päiv
13. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 286. päiv (liigaastagal 287. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Õigustiidüs
Põhilidsõq nättüseq, midä õigustiidüs uur, ommaq inemine, ütiskund, riik, õigusnormiq ku ütiskundliidsi protsesse säädjäq.
Abu Dhabi
Abu Dhabi (Abū Z̧aby) om Araabia Ütisemiraatõ pääliin.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Araabia Ütisemiraatõ liinaq
14. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
1. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Kodoelläi
thumb|100px|right|Pini thumb|100px|Kodojänes
Käärmanni Alfred
Teno Käärmanni Alfredilõ om Eesti põhisäädüsen lausõq, et Eesti riik piät tagama eesti rahvusõ ja kultuuri alalõpüsümise läbi aigõ. Põhisäädüse teksti joud' tuu mõtõq Põhisäädüse Assamblee liikmõ Kama Kaido kaudu, kiä käve Alfredi käest küsümän, midä tuu vahtsõ põhisäädüse projektist arvas.
Hugo Victor
Hugo Victor (Victor Hugo, 1802-1885) oll' prantsusõ romaanikiränik, luulõtaja, näütekiränik, esseist, kunstnik ja inemiseõiguisi aktivist. Tä oll' kõgõ tähtsämb prantsusõ romantik. Ku Prantsusmaal hinnatas tedä innekõkkõ ku luulõtajat ja näütekiränikku, sõs välänpuul Prantsusmaad tunnõtas tedä inämb romaanõ perrä.
Koiolakülä
Aolugu
Koiolakülä kotussõ pääl ommaq inemiseq elänüq vähämbält 5000 aastakka. Koiolakülän om kolm kivikalmõ kotust ja om lövvet 9 kääbäst.
Rüütle järv
Rüütle järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Pol Pot
150px|thumb|Pol Pot (1978)
Joosu kuul
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Sõmmõrpalo järv
Sõmmõrpalo järv om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
.gh
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Aiju jõgi
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Gabon
Gabon, ammõtlidsõlt Gaboni Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Gaboni pääliin om Libreville.
Mutsu järv
Mutsu järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Varõsjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Gambia
Gambia, ammõtlidõlt Gambia Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Gambia pääliin om Banjul.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Paali järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Jaanimäe (Haani)
Jaanimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Villigä
Villigä külä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
.gr
.gr om Kreeka internetitunnus, mink iist pidä huult FORTH-ICS. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989.
.gs
.gs om Lõunõ-Georgia ja Lõunõ-Sandwichi saari internetitunnus, miä võeti pruukmistõ 1997. aastagal.
Kanepi kihlkunna suuq
Kanepi kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna suuq.
20. rehekuu päiv
20. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 293. päiv (liigaastagal 294. päiv).
Vald
Eesti vallaq aoluun
17. aastagasaal naati vallas nimetämä üte mõisa mano kuuluvit perisorjusõn talopoigõ majapidämiisi, tuu tähendäs üte mõisa võimkunda, inemiisi ja maid. 18. aastagasaal naas' vald tähendämä viil lihtsält talopoigõ kogokunda. Olukõrd muutu peräst perisorjusõ kaotamist 1816 Eestimaal ja 1819 Liivimaal, peräst midä naati tegemä valdo, miä olliq paikliguq val'tsõmisütsüseq; inämbüisi tetti noid mõisidõ kaupa. 1866. aasta vallareformigaq saivaq vallaq mõisast sõltumatus, talopujad saivaq esiq hindäle vallaval'tsusõ (volikogo) valliq. Valimiseq olliq 1917. aastaganiq sõski saisusliguq: peremiheq valisivaq kats, sulatsõq üte kolmandaosa volikogost. Pääle Radokuurevoluts'uuni muutuvaq valimiseq demokraatlikõs, valit koko naati kutsma nõvvokogos, nuuq nimetediq jälq volikogodõs 1926. aastagal.
Eesti vallaq s'oo ilma aigu
Kuna valdo suurus, rahva hulk ja elojovvulidsus ommaq üle Eesti väega esiqmuudu, om püüvvet läbi viiäq suurõmbit val'tsõmisreforme, et umaval'tsuisi süsteemi tasakaalustadaq. Nuuq val'tsusõpoolidsõq katsõq ommaq lõppõnuq tulõmusõldaq, agaq umal algatusõl ommaq sõski pall'oq vallaq, liinaq ja alõviq ütsütegaq kokko lännüq ni moodustanuq tugõvampi umaval'tsusütsüisi. Tõõlinõ pretsedent luudi agaq 2005. aastagal, ku Tapa vallas lätsiq kokko Lehtse ja Saksi vald ni Tapa liin ni tuu aoni Järvä maakunna ala kuulunuq Lehtse valla alaq lätsiq Lääne-Viru maakunda.
Võromaa vallaq
Katõgooria:Riik
Põlva köstrikuul
Aolugu
Põlva köstrikuul alost' umma tüüd 1688. a. Mamastõn Köstremäel. Üten Urvastõ köstrikooliga oll' tä edimäne talorahvakuul Võromaal.
19. aastagasaa alostusõn (1832. aastaganiq) oll' kuulmeistris Mattissoni Johann. 1833. a. kõrraldõdiq kooli tüü ümbre nink tuust sai Põlva poissõ kihlkunnakuul.
.hk
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Andrusõ
Andrusõ vai Andrussõ om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
.hm
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
9. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Võro Instituut
Rahastaminõ
Instituut saa rahha riigi käest, suurõmbidõ tegemiisi jaos saias rahha mano fondõst ja programmõst. Põhilidsõq instituudi tugõjaq ommaq olnuq Kultuurkapital, Hasartmängomassu Nõvvokogo ja riiklinõ programm "Lõunaeesti kiil ja kultuur".
Kivioja
Kivioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Kuudsi
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
23. rehekuu päiv
23. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 296. päiv (liigaastagal 297. päiv).
.il
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pärgi lump
Pärgi lump vai Kurõalonõ lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Ontario
1851. a. panti ütele väikolõ vallalõ põrõhõlladsõ Stoney Creeki lähkoh kah nimes Ontario. Ku 16 aastakka ildampa valiti provindsilõ ammõtlinõ nimi, pidiväq vallainemiseq vahtsõ nime löüdmä. Nääq võtiq tuus Winona, tuu om nimi, midä paigapäälidseq siuuq sagõhõhe panniq ummilõ edimäidsile tütrile.
Haraku oja
Haraku oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Vanaoja
Vanaoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
.iq
.iq om Iraagi internetitunnus, mink iist pidä huult Network Information Center of Iraq, sponsoriir Iraqi Communications and Media Commission. Tunnus võeti pruukmistõ 1997.
Suur Kasvandulump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Yukon
Yukon om ala Kanadan.
Verioja
Verioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
.is
.is om Islandi internetitunnus, mink iist pidä huult ISNIC. McAfee' uurmisõ perrä om .is üts julgõmbit tunnustõ maailman. Tunnus võeti pruukmistõ 1987.
Muhkamõtsa oja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Tai
Tai om populaarnõ turismimaa.
13. piimäkuu päiv
13. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 164. päiv (liigaastagal 165. päiv).
Tai
Luudus
thumb|right|Põh'a-Tai mägidseq maaq. Tai om troopilinõ maa. Lõunajago om kõgõ kuum ja rõssõ, a põh'apoolitsidõ korgõmbidõ mäki pääl või talvõl mõnikõrd esiki külmäkraatõ ollaq.