cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vähk (vii-elläi)
Vähki häömisel om mitu põhjust: vähäkatsk, kraavitustüüq, viikogoq olõ eiq inämb nii puhtaq. Näile om tegünüq ka pall'o vaindlaisi niguq udras.
Sibula Jaan
Varahanõ elo
Pääle Räpinä kihlkunnakoolin ni Võro kreisikoolin opmist läts tä Võrolõ ja tüüt' raamadupoodin.
Kirändüs
Kitveli Toivo "Kolm nimme – üts miis". Külim 2017.
Kadõni
Kaeq viil
pisi|Kadõni petäi 2014
Ilvese Aapo
Aapo om tsehkendänüq joonistuisi mano tõisi ja umilõ kirotuisilõ ja ka aokirjä "Täheke" ja aolehte "Uma Leht".
Verrev vägi
300px|thumb|[[Lenini nimeline soomusrong nr. 6]]
Häädemeeste kihlkund
Aolugu
Häädemeeste kihlkund (s'aksa keelen Kirchspiel Gudmannsbach) moodustõdiq 1862. aastagal alast, miä 17. aastagasaa lõpon kuulu Tori kihlkunda, 18. aastagasaa edimädsel poolõl Pärno kihlkunda, aastagil 1752-1775 Saarde kihelkunda nink 1776-1862 jälq Tori kihlkunda.
Kirss-kuntpuu
Kirss-kuntpuu (vai ka kornõlipuu Cornus mas) om puu vai puhm kuntpuu perrekunnast.
Mar'aq
Katõgooria:puuq Katõgooria:viläpuuq
Raagsilla uja
Raagsilla uja vai Korgõsilla uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 60,1 km.
Antsla valla Nuurivolikogo
Liikmõq ja valimisõq
2019. aastaga märtekuu saisõga oll’ Antsla valla Nuurivolikogo edemiis Männiste Cerda. Liikmit om kuus ni tugõjit liikmit kolm.
Tüü
Süküskuun tetti Nuurivolikogolõ uma Facebooki leht, kah om Antsla valla Nuurivolikogol teküs Instagramin. Kah viidi süküskuun läbi hääelo küsütelemine valla nuuri siän. Rehekuun kõrrald' Antsla valla Nuurivolikogo logokonkursi ja märtekuun ülevalladsõ kitmisettevõtmisõ.
Paarkolmnukk
Katõgooria:Geomeetriä
Hapsu
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tursa
Tursa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kar'ala maakaal
pisi|282x282px|Kar'ala maakaal om märgit rohilidsõgaq. Kar'ala maakaal (soomõ keelen Karjalankannas, vinne keelen Карельский перешеек, Karelski perešejek, roodsi keelen Karelska näset) om maakaal Vinnemaal, Peterburist põh'an, Soomõ lahe ni Laadoga järve vaihõl.
Tagakolga
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kar'ala Vabariik
Vabariigi ainugõnõ riigikiil om vinne kiil. Kar'ala, vepsä ja soomõ kiil ommaq säädüse perrä "riikligult toeduq" keeleq. Näid pruugitas põhilidsõlt kultuurin, kunstin, koolitusõn ja meediän, näid uuritas ja arõndõdas.
Vana-Võidu mõis
Edimält nimma mõisa 1507. aasta, mis tähendä keskaigo. 1834. aastagast pääle omma mõisaherrä Strykide aadlisuguseltsi käehn....
Hoonõ
Päähoone om peri 1840......
Afganistan
Välislingiq
Katõgooria:Afganistan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Roka Antti
Roka Antti (alikersantti Antero Rokka) om vällämõtõld tegeläne Linna Väinö raamatun "Tiidmäldä sõamiis".
Suurjärv (Rõugõ)
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Pärnu kihlkund
Pärnu kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Pärno liin.
Thimphu
Välislingiq
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Bhutan
Juuta
Juuta om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Harglõ
Harglõn om kerik, kalmuaid, kuul, kultuurimaja, postkontor ja puut.
1960
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1960
Kahkva mõisa
18. aastagasaa alostusõl oll' Räpina mõis Löwenwolde vahmila jago. 1741 võtt' riik Räpinä mõisa ja taa osaq ärq, a Katariina II and' nuuq 1766 Adam Friedrich von Löwenwolde latsilõ tagasi. Puulveleq Karl Magnus von Löwenwolde ja Johann Gustav von Löwenwolde jagi 22. mahlakuu pääväl 1787 valitsusõ ärq: Karl Magnus saie Miikse, Kahkva, Luke ja Ilmatsalu mõisa, Johann Gustav saie Räpinä mõisa.
Karl Magnus von Löwenwolde oll' maior. Tä kuuli 1799. aastaga lehekuun. Timä poig Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde saie Kahkva mõisa umalõ. Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde sündü 15. paastukuu pääväl 1783. Tä kuuli märdikuun 1812. Timäl perijit es olõq ja tä veleq kuuliq kaq ärq. Timä ja timä velli mõisaq saie noorõmb sõsar Friederike Carolina Luisa von Löwenwolde.
Katripäiv
Perimüs
Õuruupa rahvidõ siän sai pühä Katariina tunnõtus ku kar'akasumisõ kaitsmispühäk ja ku sünnütäjide naisi avitaja.
Muijal maailman
Prantsusmaal nõsõsi pühä Katariina pühäklikkus 15. aastagasaal esieränis avvo sisse, tuuperäst, et tä ilmut' hinnäst, üten Neitsi Maarjaga, Jeanne d'Arcile. 17. aastagasaani peeti Katariina mälehtüspäivä pühänä, midä tähistedi uhkõmbalt ku apostlidõ tähtpäivi. Keskaost pääle olliq tütriguq pühä Katariina kaitsõ all. Egä aastaga 25. märdikuul tulliq 25-aastadsõq vallalidsõq tütriguq Katariina kujo mano, et tälle päähä panda müts, miä avitasiq miist löüdäq.
Põlva rajuun
Luumisõ aigo kuuluvaq Põlva rajuuni Ahja, Kanepi, Kõllõstõ, Laheda, Mooste ja Põlva vald. 1959 lätsiq Põlva rajooni ala viil Koorastõ, Valgjärve ja Veski külänõvvokogo nink 1961 Alakülä, Leevi, Linte, Mikitämäe, Satserinna, Veriora, Võõpso ja Verska külänõvvokogo. 1990 nimitediq Põlva rajuun ümbre Põlva Maakunnas.
Tõugjärv
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mida rahvamälestustest pidada
"Mida rahvamälestustest pidada" om Hurda Jakobi kirotuisi kogomik, miä ilmu 1989. aastagal timä 150. sünnüaastapäävä puhul ja minka om kokko pandnuq Tedre Ülo. Raamatuhe ommaq kokko kor'atuq kirotusõq rahvaluulõ kotsilõ: üleskutsõq vanavara korjamisõs, teedäqandmisõq ja uurmistüüq. Päämädselt ommaq sääl eestikeelitseq kirotusõq, a om ka üts tartokeeline üleskutsõq ja üten üleskutsõn lõigukõnõ peris võro keelen (lk. 44).
Landesveeri sõda
Balti Landesveer oll' moodustõt baltis'akslaisist 1918. a. joulukuun Kuramaa rannan. Üten samal aol luud Läti väkiga piätiq nääq verevä väe edesitungi Venta jõõ pääl. Näide mano Liepajahe kolõ pääle Riia langõmist ka säädüsline Ulmanisõ valitsus. Edimält näüdässiq nääq hinnäst innembä ku Läti ja Eesti sõpro ku vaindlaisi. Nääq leiq verevä väe Põh'aõdagu-Leedust vällä. Hummogu-Preisimaa kaitsõs verevä väe sissetungmisõ iist luudi sääl S'aksamaa valitsusõ luaga vabatahtlinõ Rauddiviis, kohe edimält võeti õnnõ noid s'akslaisi kiä olliq ilmasõan Raudristi vällä tiinnüq. Landesveeri ja Rauddiviisi ülembjuhatajas saadõti Berliinist kindral von der Goltz.
Trolla
Troll'a om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Keskvõrrõq
Perränõudminõ
Keskvõrrõq nõud võro keelen ka tegemisalodsõ vai sihitise muutmist. Võro keelen saa taad tetäq kattõ muudu.
Mälledu Jaan
Mälledu (Mäletu) Jaan (sündünüq 1. hainakuu pääväl 1749, koolnuq 22. radokuu pääväl 1827) oll' koolioppaja Räpinän.
Elokäük
Ku esä 1762. aastagal ärq kuuli, võeti perre käest maja ka ärq, anti vahtsõlõ kupjalõ. Maja oll' külq esä Miku ehitet, a mõisa palgõst tett, niimuudu mõisa uma. Jaan nakas' perre toitmisõs kerjäma, timä oll' joba rõugõhaigusõga sandis jäänüq ja timä kerjämine oll' küländ loomulik.
1766 oll' nälähädä ja soetõbi, Jaanil kuuli imä ka är. Jaan nakas tävvega kerjämä.
Udsali land
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Hiina sõlḿ
thumb|300px|Hiina sõlmiga ilotutikõsõq
Saajakäänüs
Saajakäänüs võro keelen
Saajakäänüsse lõpp om võro keelen -s(s), miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõs, saapas, keeles.
Pärnu-Jaagupi kihlkund
Pärnu-Jaagupi kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Pärnu-Jaagupi.
Soomõ-ugri keeleq
Soomõ-ugri kiili tunnusjuuni
Hulgalõ vai esiki inämbüsele soomõ-ugri keelile ummaq tunnusliguq sääntseq keelejoonõq nigu hulga käänüssit (külgekliipjäq vai aglutiniirjäq keeleq), vabahelükokkokõla ja sõna päärasõhus edimädse silbi pääl.
Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun
Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun (inglüse keelen The Association of Southeast Asian Nations, lühkolt ASEAN) om geopoliitilinõ ja majandusorganisats'uun, kohe kuulusõq 10 Lõunõhummogu-Aasia riiki. Tuu luudi 8. põimukuu pääväl 1967 Indoneesiä, Malaisia, Filipiine, Singapuri ja Tai puult. Noilõ ommaq mano tulnuq viil Brunei, Birma, Kambodža, Laos ja Vietnam.
Mehikuurma
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkund Katõgooria:Eesti alõviguq
Jugu (Rõugõ)
Jugu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kersna Vahur
Eräelo
Katõgooria:Eesti aokiräniguq Katõgooria:Sündünüq Võrol
Mere Lennart
Elokäük
Esä ammõdi peräst käve Lennart mitmõn S'aksamaa ja Prantsusmaa koolin ja opsõ mitund kiilt. Tä mõist vabalt s'aksa, prantsusõ, inglüse, soomõ ja vinne kiilt. Eestin lõpõt' tä Tal'na 10. Keskkooli ja Tarto Riiklidsõ Ülikooli cum laude.
Tsiiruli
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Ala-Palo
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiseniq oll' külä Haani vallan.
Piitre
Vastussit tõisin kiilin:
Lätteq
Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Värm
250px|thumb|Värmipleiädsiq
Härämäe
Härämäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Asgabat
Asgabat om Türkmenistani peäliin. Liin om oaasin Karakumi kõrbõn Köpetdagi mäki veeren.
Fidži
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Mansiq
pisi|Voguliq masvaq andamit [[Timofejevitši Jermakilõ]] Mansiq (vanõb vinneperänõ nimetüs voguliq, vinne keelen вогулы) om soomõ-ugri rahvas, kiä eläseq Hante-Manssõmaal ja Jekaterinburgi oblastin  Vinnemaal. Esiq nimetäseq nääq hinnäst maan´s´i, maan´s´i maahum, män´ s´. Naabriq, handiq ja süräkomiq nimetäseq näid voguliis', miä vinne keelega om levinüq laembalt. Edimäst kõrda om mansõ tähendet 1396. aastaga Vinne kroonikan vogulidõ nime all. Mansiq kuulusõq riiklikult tunnustõduisi Vinnemaa väikeisi põlisrahvidõ hulka. Hantõ-Manssõ autonoomilidsen ringkunnan ommaq handi ja mansi kiil ammõtliguq keeleq vinne keele kõrval.
Valdiuja
Valdiuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Heedu
Heedu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Katsikvabahelü
Eesti keele katsikvabahelüq
Eesti keelen om 36 katsikvabahellü, tuuperäst peetäs taad katsikvabahelürikkas keeles. Eesti keelen olõ-õi lühküid katsikvabahelle, nii et katsikvabahelüq ommaq õnnõ tõõsõn vai kolmandan pikkusõn kõnõtaktõn. Katsikvabahelü edimädsen osan võivaq ollaq kõik eesti keele vabahelüq /i ü u e ö õ o ä a/, tõõsõn osan või ollaq õnnõ primaarvabahelü /a e i o u/. Ku kõik üttepandmisõq olõssiq olõman, siis olõssiq eesti keelen kokko 40 katsikvabahellü, a neli üttepandmist puudus, selle et olõ-õi võimalik kokko pandaq terävit ja kumõhit vabahelle äa, öo, öu ja üu. Katsikvabahellü äu om võimalik õnnõ tsärren sõnavaran (näütuses kräunub, räuskab).
Eesti katsikvabahelüq jaetas hariligult umakatsikvabahelles, miä ommaq umasõnnon ja vanõmbin lainsõnnon, ni võõraskatsikvabahelles. 26 umakatsikvabahellest ommaq 18 nii tõõsõn ku ka kolmandan pikkusõn sõnnon ja katõssa õnnõ kolmandan pikkusõn sõnnon. N´ooq katõssa ommaq aoluulidsõlt vahtsõq katsikvabahelüq ja naidõ tõõnõ osa om keskkorgõ vai matal vabahelü. Kunagiq oll´ jovvun, et õdagumeresoomõ keelin piät katsikvabahelle tõõnõ osa olõma korgõ, a parhilla mass s´oo eesti keelen õnnõ tõõsõn pikkusõn taktõn, mitte inämb kolmandan pikkusõn.
Kõik eesti keele katsikvabahelüq ommaq tuudu järgmädsen tabõlin (võõraskatsikvabahelüq ommaq klambriin).
Eratosthenes
Elokäük
Aastagas 195 i.m.a. oll' Eratosthenes sõkõs jäänüq. Tä kuuli Aleksandrian aastagal 194 i.m.a. 82 aastaga vannnusõn.
Jaan
Jaan om mehe edenimi. Taa om tegünü mitmin keelin piiblinime Johannes lühenemisel, muuhulgan ka alambs'aksa keelen, kost lainati joba keskaol nii võro ku eesti kiilde.
Ildambalt uusaol om Jaan tõisist Johannessõ muganduisist nigu Ants, Hanss', Ivvan ja Juhan erälde nimi. Võrokõisi pruugit Vastne testament kirot Ristjä-Johannessõ, apostli Johannessõ jt nimme edimält (1686) Jahn, ildamba Jaan (umasütlejä Jani).
Ütenkäänüs
Ütenkäänüs võro keelen
Kurgupeethellü q üteldäs ütenkäänüsse lõpun vällä rohkõmb Setomaal ja hummoguvõro keelen, õdaguvõro keelen om taad veidemb, sääl üteldäs rohkõmb kuldsõga, saapaga, keelega. Ütenkäänüsse lõpp ei olõnõq tuust, kas sõna tüvi om ede- vai tagapoolnõ (kas täppega täheq vai eiq). Om õnnõ tagapuulnõ lõpp -gaq. Õnnõ õdaguvõro kõgõ õdakpuulsõman variandin või ollaq ütenkäänüsse lõpp mulgi keele muudu -ge: meelege, keelege.
Tsilgutaja
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pritsi
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Bhutan
Rahvastik
thumb|200px|Bhutani kiili kaart Umbõs puul bhutanlaisist ommaq bhotiaq, kiä ommaq kultuuri poolõst lähküq tiibetläisile. Nä eläseq põhilidsõlt riigi põhja- ja keskjaon. Bhotiaq kõnõlõsõq tiibedi keelele lähküt dzongkha kiilt, miä om ka riigikiil.
Bhutani lõunõjaon om mitmit rahvit. Ülekaalun ommaq Nepalist sisserännänüq nepallasõq, kiä kõnõlõsõq põhilidsõlt nepali kiilt.
Välislingiq
Katõgooria:Bhutan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Tsolli (Haani)
Tsolli om ka külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan. Kaeq Tsolli (Vahtsõliina).
Filipiiniq
Filipiiniq vai Filipiine Vabariik om riik Lõunõhummogu-Aasian.
Savvuritsik
pisi|Savvuritsik laehSavvuritsik om eelektrisäedüs, mis nakas andma häiret, kuq tarrõ om tekkünüq savvu. Tuu av'tas arq hoita huunõ palamaminemist. Savvuritsik säetäs lakkõ (mitte saina pääle), hüä olõsiq, ku tarõ keskpaikaq, koridorih magamistarõ lähkohe. Ümbre savvuritsigu piat olõma kõkõ veideb puul miitrit vapa ruumi. Elo- ja magamistarõ savvuritsik and tiidäq nt televiisori palamaminemisõst, päst tulõkah'o iist, mis või algusõ siaq kündlest vai sigaretist. Savvuritsikat panda-ai küüki, vannitarrõ vai sanna, selle õt sis või tullaq võlss'häirit.
1826
1826. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10039. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1826
Johannese Kuul Rosmal
Koolimaja aolugu
Edimädsest koolihuunõst oll' 20. aastasaa koolivahtsõndaja ja Eesti koolitusõ suurkujo Käisi Johannese sünnükodo Põlva maakunnan Põlva vallah Põlva küle all väikoh Rosma küläh. 1872. aastagal valmist saanuq koolimajah oll' üts koolitarõ, palvõtarõ, kats väikeist elotarrõ, koh elli Käisi Johannese esä uma perregaq alatõh 1878. aastagast.
Tapa
Tapa om vallasisene liin Õdagu-Viro maakunnan, Tapa valla keskus. Tapa liina om Talliinast 77 km, Narvast 133 km ja Tartost 112 km.
Tukums
Tukumsi ala suurus om 13,6 km².
Tapa
Tapa kuulut' 2011. aastagal hindä Eesti vorstipääliinas ni kõrraldas tuu mergis vorstifestivaali. pisi|Auruvedur Tapa jaaman pisi|Tapa jaama viitorn-depoo pisi|Park Tapa jaama iin
Johannes
Johannes (Johannõs) om mehe edenimi.
Haritu kiräpildiga edenimme Johannes naati Võromaal pandma 19. aastasaal. Inne oll' käügin edenimi Juhan, midä kirotõdi Johan, Juhhan jm muudu. Ku inemise ammõtlik edenimi om Johannes, ommaq kõgõ hariligumbaq hõikamisvormiq Juhan, viil lühembät Juss vai Juku, vanast ka Jukk ja Juks. Katõgooria:Edenimeq
Sinine
Katõgooria:Värmiq
Ylipulli Tuomo
Ylipulli võit' maailmameistrevõistlusõq suusahüppämisen Seefeldin 1985 ja Oberstorfin 1987. aastagal. Olümpiäkulla sai tä Calgaryn 1988. aastagal. Katõgooria:Soomõ inemiseq Katõgooria:Sportlasõq
Hummogu-Timor
Välislingiq
Katõgooria:Hummogu-Timor Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Hiina
Katõgooria:Aasia maaq
Bangui
Katõgooria:Kesk-Afriga Vabariik Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Tuuka
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Eksta Viivi
Eksta Viivi lõpõt' 1952. aastagal Talliina 2. Keskkooli. 1956. aastagal lõpõt' Talliina Pedagooglilisõ Instituudi keskkooli keemiä-bioloogia oppaja kutsõga.
Kuuda
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Paasilinna Arto
Romaaniq
Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Hetero
thumb|300px|Hetero mängohuun thumb|300px|Hetero liikmõq umal 40. juubõli kontsõrdil Võrol
Hoboala
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Hindsikä
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tõnkova
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Eesti haiku
Rehekuun 2012 ilmu Oittisõ Hannu sulõst „Assamallan asemalla. Vironhaikuja” ‒ edimäne soomõ keelen kirotõt eesti haikudõ raamat, kon om päält soomõkeelitside seen ka eestikeelitsit luulõtuisi ni keelekatsõtuisi. Taa om edimäne raamat ilman, miä om vällä ant Hellinnan ehk Helsingist ja Talliinast tegünevän fiktiivsõn katsikliinan.
Välislingiq
Vironhaiku Facebookin:
Keskmaa
Rahvaq
Inemiseq - Ilúvatari tõõsõq latsõq. Inemiisil um "surmlikkusõ kingitüs" ja nä ummaq lühembä eloiägaq ku tõõsõq rahvaq, kuiki nuumenoorlasõq võisõq elläq mitundsata aastakka. Nä ummaq kõgõ päälenakkajamb rahvas.
Võrtsjärv
Võrtsjärv jääs Viländimaa, Tartomaa ja Valgamaa vaihõlõ. Võrtsjärve ümbre ommaq kuuś kihelkunda: Viländi, Kolga-Jaani, Rannu, Rõngu, Helme, Tarvastu. Henrigu Liivimaa aigraaamatun om Võrtsjärve kutsut Worcegerwe, Worcegerrewe vai Wordegerwe[1]. Võrtsjärvest püvvetäs pall'o kalla, aastagan ligilähkühe 250 tonni. Kõgõ tunnõtumb noist om angõrus. Järven om kokko 35 kalaliiki, a mõnõq teedüsselätteq nimmasõq 27 liiki. Järve juuskvaq 18 jõkõ ja uia.
Nõglapai
Kasvataminõ
Harilik nõglapai om ainukõnõ nõglapaiu perrehe kuuluja tõug, minkast arõtõt sortõ seeniq aoniq vilju saamisõst kasvatõdas. Vaihtõpääl õdagumaailma jaost unõhtusõhõlma vaonuq kasv avastõdi vahtsõst 1930. aastakkõ Vinnemaal Barnaulih asujah Tsiberi aiandusinstituudih. Eestih om naat nõglapaiu tüüstüsligult kasvatama ni mar'ost tetüssit tegemä viimädsel aastakümnel. Siih tettüq nõglapaiu krõpsiq ommaq Roodsih müügil. Kittäq ommaq naaq saanuq kaq Pariisi, S'aksamaa ja Taani laatõ pääl. Pritsõl'ma om naat Pihkva ja Amstõrdami turgu.
Paulopriit Voolaine
Paulopriit Voolaine, kel inne 1939. aastakka oll´ edenimi Paul Friedrich ja inne 1921. aastakka perrenimi Pedmanson, oll´ silmäpaistva Eesti arhiivimiis, raamadukogohoitja ja kodoluulanõ. Timä nimi om köüdet mitmidõ väärt tiidüsliidsi ja kirändüsliidsi saavutuisiga.
Kunnasõ Leo
Teenistüskäük
2007. aastagal läts' reservi.
Võnnu kihlkunna jõõq
Võnnu kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Võnnu kihlkunna jõõq ja ujaq.
Miim
Dawkinsi pruukmistõ võet mõistõq "miim" om tarvitamisõga lännüq ütte tüüpi Internetinal'a tähüstäjäs. Internetimeemiq kujotasõq ületsit sotsiaalsit arvosaamiisi ja tsihte.
Kängsepä
Kängsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hiina Rahvavabariik
Hiina Rahvavabariik (hiina keelen: 中华人民共和国 Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó) om riik Hummogu-Aasian. Timä pääliin om Peking.
Sõmmõrpalo külä
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo vallan.
Lauri (Rõugõ)
Lauri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Vahtsõ-Saalussõ
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aaastagal käve külä Haani valda.
Külän om Kavadi järv, minkast õdagu poolõ jääs Saalussõ Alajärv.
Toomõmägi (Tarto)
1030. aastagal võtiq Tarbatu ärq vindläseq, a 1061. aastagal lüüdi nä nii Tarbatust ku tervest Ugandist vällä.
Katõgooria:Tarto Katõgooria:Eesti mäeq
Pikäreinu
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Iraan
Riigiq inne islamit (625 i.m.a. - 651 m.a.p.)
Kyrosõ poig Kambyses II (valits' 530-522 i.m.a.) jakas' esä tüüd ja vallut' mano Egüptüse. Ku Kambyses kuuli, tekkü võitlus võimo peräst ja lõpos kuulutõdiq kuningas Darius (Dareios) I (valits' 522-486 i.m.a.). Kyros II ja Darius I aol oll' Pärsiä riik suurõmb ku ütski tõõnõ riik aoluun inne tuud oll' olnuq. Tollõ piiriq küündüq Indusõ jõõst Vaihõmereni ja Anatooliast (Türgü) Egüptüseni. 5. aastagasaa edimädsel poolõl sõdisi Pärsiä Kreekaga (Kreeka-Pärsiä sõaq) ja sääl näil kuigi häste es lääq. 200px|thumb|left|Ahhemeniide riigi kõgõ suurõmbaq piiriq umbõs aastagal 500 i.m.a.
Keskaig (652-1501)
10.-11. aastagasaal kasvi joudsahe Iraani majandus, ehitediq suuri nessütüssüstemme, kasviq liinaq ja kaubandus, edesi lätsiq käsitüü ja kunst. Kiräkeeles sai pärsiä (dari) kiil. Tollõn panti kirja pall'o ilo- ja tiidüskirändüst.
Hundilaanõ
Hundilaanõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Iraan
Kiil ja kirändüs
150px|thumb|left|1429. aastagast perit pärsiäkeeline käsikiri.
Vaalimäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Paramore
Albomiq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
Mass (füüsiga)
Katõgooria:Füüsiga
Matteusõ Arnold
Kooliaig
Reaalkooli aigo and' tä tõisilõ opilaisilõ perräavitamisõ tunnõ ja tiinse tuuga ihotoidust mano. Timä kirändüslikuq huviq püsüsüq ja kuun tõisi opilaisiga luudi noortõrühmitüs Eesti Rahvusliku Noorsoo Liit, mink liikmõq ollivaq ummamuudu eestimiilne ja tuuperäst põrmandualonõ noortõrühmitüs. Ütenkuun võeti Aaviku Johannese käest eesti keele erätundõ. Arnol oll' toonaq huvi ka psükoloogia ja muu säändse vasta, a tuu es püsü. Ku kuul läbi oll', võtt' tä ossa Vabahussõast, jäi tan haigõs ja kirot' näütemängo „Surev polonees“, miä sai kõvva kriitikat. Friedebert Tuglas arvas' siskiq, et tan om sissu ja Matteus andsõ tälle viil mõnõq kirotusõq üleq kaia. A Tuglasõ kotoh oll' väiku tulõkaho ja nuuq palliq är. Matteus võtt' tuud ku märki ja es prooviq inämb kirändüse vallan kätt. 1921. aastagal küsse (ja sai) Matteus koolitusministeeriümilt abiraha, et minnäq Śaksamaalõ. Algusõn opsõ tä Darmstadti liinan, a peräpoolõ läts' Karlsruhe suurkuuli, kon opsõ 1921–1925. Tuud aigo, mink joosul ta käve ka Eestin, om tä nimetänüq kõgõ õnnõligumbas uman elon.
Kirändüs
Katõgooria:Eesti inemiseq
Ramses II
Katõgooria:Egüptüse vaaraoq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle
Teedüs[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]
Katõgooria:2019 raamaduq
Kaasani khaaniriik
Kaasani khaaniriigi pääliin oll' Kaasan. Riiki valitsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq. Riigiusk oll' islam.
Moskva-Vinne tsaar Ivvan IV Hirmsa võtt' ärq Kaasani linna 1552. aastaga rehekuun ja päält tuud lätsiq Kaasani khaaniriigi maaq Vinnemaa ala. Päält tuud oll' Vinnemaa valitsõjidõ avvunimmi hulgan ka "Kaasani tsaari" tiitli.
Analüütiline kiil
Analüütiliisin keelin om väiku morfeemi ja sõna vaihõkõrd, üten sõnan om harva vai pia ei olõkiq mitund morfeemi.
Suudla
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Aruküla
Aruküla om alõvik Harjo maakunnan, Raasiku valla keskus. Elänikke arv om 2156 (saisoga 1.01.2022).
1947
1947. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10160. aastak sirvikallendri perrä.
Vakari
Vakari om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tammõ (Valgjärve)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Kalda järv
Kalda järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Ludsi kiil
Kiräviis ja välläütlemine
Eesti tähe õ asõmõl kirotõdas ludsi keelen y. Konsonandil q om sama funktsiuun nigu seoilmaaigsõn võro vai seto kiräviisin.
Tõistmuudu eesti keelest, helülidseq, ommaq konsonandiq b, d ja g (IPA [b], [d] ja [ɡ]). Konsonant l om velariseerit, ku tä om kesk- ja tagavokaalõ (a, u, y) iin. Säänesama velariseerit l om ka vinne vai läti keelen.
Verrev panda
Eloviiś
Verrev panda om ütsildädse üüsedse eloviisigaq. Tõisiga kokko saavaq nä õnnõ paaritamisaol kaarnakuu ni urbõkuu vaihõl. Tiinüs kest umbõs 150 päivä ni kõrragaq sünnüs 1-4 poiga, kiä jääseq imägaq kooniq järgmäidsi poigõ sündümiseniq. Päävä aol makas verrev panda puu otsan. Oho kõrral verrev panda pakõs ärq. Ku ärq juuskõq ei saaq, sis nõsõs tä tagakäppi pääle, et suurõmb vällä nätäq.
Leima Aarne
Leima Aarne (sündünüq 1. jaanuaril 1962 Missoh) om seto sootska.
"Tõistõ rahvide ja kultuurõ nägemine om avitanuq umma löüdäq, mõistaq ja hoitaq," ütles Leima Aarne eis ülembsootska tüüst. "Tiiämi, õt inämbüs setosid eläs välähpuul Setomaad, ja kipõlt sai mullõ selgest, õt tiidmist, mis kotoh sünnüs, oodõtas väega. Sootska tähendäs ka ‘sõna tuuja’. Ütes mu päämädses tsihis oll' olla' kimmäs lüli Setomaa ja muial olõvatõ setodõ vaihõl. Tiidmine, õt kiä olt, kost tulõt, avitas tii pääl püssü'. Hüä, ku tuu tiidmine om minejäl kotost üteh võttaq."
Laossaarõ
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kiidi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tiido
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Tsooru
Tsooru mõisapark
Ütel maahavõetul jalajal oll' 123 kasvotsõõri, tõsõl 121.
Samoa
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Tsooru
Luudus
Nõvvokogo aol järv kaibõti süvembäs.
Ehitüseq
Antsla valla 2021. aastaga tiihoiukavva kirotõdi Tsooru kergliiklõmistii projektiiŕmine.
Lämmüs
250px|thumb|[[Päiv and väega pall'o lämmind, teno tollõ saamiq tan Maa pääl elläq.]]
Kose kihlkund
Kose kihlkund om kihlkund Harjomaal. Kihlkunna keskus om Kose.
1946
1946. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10159. aastak sirvikallendri perrä.
Kana
Lätteq
Katõgooria:Kodotsirguq Katõgooria:Tsirguq
1945
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1945
Vana-Roosa
Vana-Roosa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Bridgetown
Bridgetown om Barbadosõ pääliin ja üteliidsi riigi kõgõ suurõmb liin.
Pokolduva
Tsaariao lõpul käve Pokolduva Pihkva maakunna Irboska valla ala. Peräst Tarto rahulepingut 1920. aastagal sai Setomaa Eesti Vabariigi osast ni Pokolduva panti Petseri maakunna Vilo valla ala. 1928. aastagal sudit siseministri, et mitu seto külänimmõ tulõ ar’ muuta’ eesti kiräkeele perädsest; Pokolduva nimetedi’ taaga ümbrehe Tamme küläst. 1944. aastagal võtt Nõukogodõ võim suurõ jao hummogupoolsõst Petserimaast Vinne NFSV osast ja Pokolduva jäi tuust aost pääle Petseri rajooni.
Tsooru mõisa
pisi|Tsooru mõisa ait Tsooru mõisa (s'aksa keelen Fierenhof) oll' perismõisa Võromaal, Rõugõ kihlkunnan, põrõldsõn Antsla vallan.
Lämmäoppus
250px|thumb|Tüüpiline lämmäoppuslinõ süstem - [[aurumoodor. Kuum toss tulõ massinahe sisse, paisudõn pand kolvi llikma ja tege tüüd, nink perän lastas ärqjaahtunu toss massinast vällä.]]
Abort
Abordi tegemine Eestin
Katõgooria:Arstitiidüs
Valgjärv (Valgjärve)
Vesi vaihtus ärq 1,6 aastaga kestel, järvest nakkas pääle Elva jõgi.
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik ja särg.
Lämmidüs
Lämmidüs vei temperatuur om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku lämmi vai külm määnegi kihä (nt. inemise iho) vai ollus (nt. järve vesi) om. Miiq maal mõõdõtas lämmidüst hariligult Celsiusõ kraatõga.
Elleri Kalle
Elleri Kalle oll' vahtsõst luudu Kaitsõliido edimäne ülemb 17.02.1990 – 10.11.1990.
Kavadi järv
Õkvalt Kavadi järve kõrval (põh'ahummogu puul) om Alajärv.
Tarto Ülikuul
pisi|Tarto Ülikuul. Universitas Tartuensis. pisi|Tarto Ülikuul 2021|299x299px Tarto Ülikuul (lühendüs TÜ, ladina keelen Universitas Tartuensis) om kõgõ vanõmb ja suurõmb Eestin tüütäv ülikuul.
Linohk
katõgooria:mar'aq katõgooria:kasvoq
Valgusõoppus
Katõgooria:Valgusõoppus
Vihkla
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Konsapi Paul
http://www.geni.com/people/Paul-Konsap/6000000005940909548?through=6000000005940909232
Antsla jõgi
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Sangaste kihlkunna jõõq
2019
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada Katõgooria:2019
Nissi kihlkund
Nissi kihlkund om kihlkund Harjomaal. Kihlkunna keskus om Nissi.
Pirnipuu
200px|thumb|Pirnipuu häiermäq. 200px|thumb|Pirnipuu oss üten pirnega.
Kaeq viil
Katõgooria:Viläpuuq
Nabajuun
Põh'apoolinõ nabajuun om põh'alakjusõ 66°33'38" pääl ja lõunõpoolinõ nabajuun lõunõlakjusõ 66°33'38" pääl.
Kroghi printsiip
Lätteq
Katõgooria:Bioloogia
Eesti kirändüse päiv
Välälingiq
Eesti kirändüse päiv. Kultuuriministeeriüm. Pruugit 30.01.2023. (eesti keelen) Katõgooria:Tähtpääväq
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
Latsõ järgo raamaduq ommaq:
Rotikuning
Rotikuningas kutsutas rottõ pundard, kon rottõ hannaq ommaq ütstõsõ külge kinniq jäänüq, deformiirünüq ja rotiq päse-ei säält inämb vallalõ.
Rotikuningit Eestin
16. jaanuaril 2005 löüti rotikuning Mõnistõ valla Saru külä Alaveski eläjäpargi faasanimaja põrmandu alt. Puntran oll' 16 täüskasunut nii imäst ku ka esäst kodorotti. Luudusmuusõummi jõudsõ näist 13 rotti. Parhilla om Saru rotikuning ka kaemisõs vällä pant.
Kveeni kiil
Kveeni kiil om lähkühe köüdet kolmõ soomõ-ugri keelega, midä kõnõldas Põh'a-Skandinaavian: meä kiil, kar'ala kiil ja soomõ kiil. Naidõ kiili kõnõlõjaq saavaq tõõnõtõõsõst inämbüisi ilma vaivalda arvo.
2005. aastagal arvati ollõv Norran 2000–8000 kveeni keele kõnõlõjat.
Felipe II
Päält tuud oll' tä Napoli ja Sitsiilia kuningas aastagast 1554 pääle, Milano hertsog aastagast 1540 pääle ja Matal'maiõ 17 provintsi esänd aastagast 1555 pääle. Noorõhpõlvõh, kooni tä oll' Inglüsmaa kuninganna Mary I (Veridse Mary) tõõnõpuul aastagil 1554–1558, olliq täl lühküt aigu uma naasõ õigusõ perrä ka Inglüsmaa ja Iirimaa kuninga tiitliq.
Krimmi khaaniriik
Krimmi khaaniriigi pääliin oll' Bahtšisarai (krimmitatari keelen Bağçasaray). Riiki valitsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq. Riigiusk oll' islam.
Paidõ
2019. aastaga alostusõ saisoga elli liinan 7905 inemist.
Maasik
thumb|250px|Mõtsamaasik thumb|250px|Mõtsa- ja aiamaasigaq
Ploomipuu
300px|thumb|Pluumõ täüs ploomipuu oss.
Toomas
1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Toomas sagõdusõlt nelläs talo peremehe edenimi (5,1%). 2021. aastagal oll' edenime sagõdus Vana-Võromaa ala pääl 0,5-0,6 %.
Eläjäq
Eläjäq (Animalia, Metazoa) om riik eloliisi taksonoomilidsõn klassifikats'oonin.
Kõrbõ
200px|thumb|Atacama kõrbõ 200px|thumb|Gobi kõrbõ
1817
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1817
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
14.rudolf Gustaw hollmann 1798–1858
16. Peeter Saar 1797–1858
'''VII. Wõru Teataja 1935/11/08'''
'''VIII. Wõru Teataja 1935/11/11'''
Elläi
Eläjide helüq
Mitmõ hariligumba eläjä helü jaos om inemiisi keelen uma sõna olõman.
Katõgooria:Eläjäq
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
25.Peeter Abel 1847–1920
Küläjärv
Küläjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Antsu
Antsu külä om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Priipalu
Priipalun om Priipalu Pühä Vassili Suurõ kerik (õigõuso kerik).
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
43. Jaan Lõo 1872–
52. Peeter Rätsep 1876–1929
Dublin
Katõgooria:Iirimaa liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Jante säädüs
Mõistõ märke vällä kiränik Aksel Sandemose uman raamatun "Pagõja ületäs umaq jäleq", norra keelen "En flyktning krysser sitt spor". Sandemose esä oll' taanlanõ ni imä norrakõnõ. Raamat kõnõlas ütest Jante-nimelidsest väikust liinast Taanin, kon kõik tiidväq kõiki. Kiränik pruuvsõ täpsäle vällä üteldäq midägi, miä oll' aastagasatu skandinaavlaisi hingeelon olnuq.
1940
1940. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10153. aastak sirvikallendri perrä.
Hamstri
pisi|Hamstri Hamstri ehk harilik hamstri ehk õuruupa hamstri (Cricetus cricetus) om jürräi, ainukõnõ liik hamstri (Cricetus) perren. Hamstriq eläseq suurõn jaon Õuraasiast. Hamstriq ommaq väikuq ja näil om lühkene hand. Hamstriq ommaq hariligult pruuniq, näil ommaq valgõq põsõq ja must kõtt. Hamstriq saavaq süüki põskõ pandaq. Hamstriq sööväq siimnit, kasvõ ja mutukit. Hamstriq ommaq hariligult üüsidse eloviiega. Hamstri tiinüs kest keskmädselt 18-20 päivä ni kõrragaq sünnüs 3-15 poiga.
Jõõperä (Antsla)
Jõõperä (vai Iiperä) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Haan'kasõ
Haan'kasõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Annõ
Annõ om võrokeeline naasõ edenimi.
Algnimi om Piiblist peri Anna, midä joba keskaol Liivimaal kirotõdi päämädselt alambs'aksa keele muudu Anne.
Kõvvõrjärv (Palanumäe)
Kõvvõrjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
1815
1815. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10028. aastak sirvikallendri perrä.
Põrgnas
Põrgnas idänes aigopiten ja tulõ üles hariligult kümne kooniq katsatõistkümne päävä peräst päält külbmist. Kihonõmisaig olõnõs mulla niiskusõst ja kraadist. Lämmän niiskõn mullan võivaq hää jovvuga siimneq kihodaq esikiq nädäli peräst. Edimäne peris leht tulõ kats nädälit peräst kihonõmist.
Põrkna eri sordõl tetäs vaiht juurõ perrä.
Mädäjärv
Mädäjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Tsirk
Katõgooria:Tsirguq
Rott
Eloviis
Rott eläs karjan. Tä saa toimõ egäsugutsin olodõn. Tä om hää ujoja. Rott liigus uma maa-ala päält harva vällä, selle et tä tiid, et lähkült om keremb saaki püüdäq. Tälle ei miildüq kõva mürä.
Siginemine
Imäne rott paaritas mitmõ esätsega. Egän pesäkunnan om 6-12 poiga. Joba kolmä nädäli peräst võivaq nuuq pujaq ummakõrda perrätulõjit saiaq. Aasta joosul poignõs imäne rott mitmit kõrdu ja või saiaq esiki 800 poiga.
1937
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1937
Vabarn
thumb|250px|Marjoga mõtsik vabarnapuhm thumb|250px|Vabarna mar'aq - tooras ja kütse thumb|left|250px|Vabarna häidseq thumb|left|250px|Kõlladsõq aiavabarnaq
Aastaga elläi
Viiteq
Katõgooria:Eläjäq
Hanss' (Hans)
Hanss '  om võrokeeline mehe edenimi. Harilik kiräpilt Võromaal om ja om varahampa olnuq Hans. Umasütlejä vorm võro keelen om Hansi.
Liberato
Liberato artistitii alostusõs om muusigavideo “9 maggio” (“9. mai”), miä nakas’ Internetin ümbre käümä 2017. aastagu veebruarin.
Kunt
Kunt om ijästü sulamisvii saistuisist kuustuv inämbähe ümarigu vai munajoonõ kujogaq kink.
Ijäjõõst tegünüq
Hariligult veidüq pikligumba kujoga kundiq kujonõsõq lahkit täüs ijäveere ja vallalidsõ ijä vaihõl vallaliidsin lahkin vai pasja ijä käügen ijäsulamisvessi kokkoaetuisist saistuisist. Saisvaq kuun päämidselt kihilidsest liivast ja piinüst ruusast, kon vaihõl või kotussidõ ollaq pikkukihilist aleuriitset liiva.
Lukianos Samosatast
Lukianos Samosatast (vanakreeka keelen Λουκιανός ὁ Σαμοσατεύς; u. 25. – 180. aastak i. m .a.) oll' Assüüria satiirik ja retoorigaoppaja, kink alalõhoitunuq teosõq ommaq kirotõduq vanakreeka keelen ni tälle arvatas neid inämb ku 80, miä om üttekokko inämbüse vanaao luujidõ kõrval väega pall'o. Tä oll' vanalaol väega populaarnõ luuja, a timä imakiil oll' arvadaq süüriä kiil.
katõgooria:Vanakreeka oppajaq katõgooria:Vanakreeka kiräniguq
Udmurdi kiil
Udmurdi kiil (удмурт кыл) om soomõ-ugri kiilkunna permi kiil. Kiilt kõnõlõsõq udmurdiq. Vinnemaal Udmurdi Hindävolitsõn Vabariigin om udmurdi kiil vinne keele kõrval ammõtlinõ kiil.
Piitimesaami kiil
Parhillanõ sais
Piitimesaami keelel om 2019. aastagast ammõtlik kiräkiil, miä pruuk ladina tähistüt, mink mano om tähti lisas pant. Katõgooria:Saami keeleq
Orion (tähtkujo)
katõgooria:tähtkujoq
Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ
Tekst
5. Liina- ja maakunna- ni vallaumavalitsuisi ammõtiid kutsutas aigo viitmäldä umma vägüsi katski kaksatut tüüd jakkama.
Miä ilman ette võtat sa,
Eläguq rahvidõ rahu!
Talliinan, 24. radokuu pääväl 1918.
Põh'amaaq
Lipuq
pisi|288x288px|Soomõ, Islandi, Norra, Rootsi ni Taani lipuq Põh'amaiõ ütes sümbolis ommaq ristilipuq. Ka setokõisil om sääne ristilipp. Katõgooria:Põh'a-Euruupa Katõgooria:Põh'amaaq
Sigur Rós
"Ágætis byrjun" (1999)
Album om vällä tuudu ka raamatun "1001 Albums You must Hear Before You Die" ("1001 albumit, midä piät inne kuulmist kullõma")
"Takk..." (2005)
Inglüse kavvõhelü BBC pruuk' ja om sagõlõ pruuknu "Takk..." albumi laulõ uma saatidõ ja reklaamõ seen. Plaadi laulõ või kuuldaq ka mitmõl puul ameeriga telesarju seen.
"Með suð í eyrum við spilum endalaust" (2008)
"Með suð í eyrum við spilum endalaust" ("Summin kõrvu seen miiq lõpmaldaq mängi") tull' vällä 20. piimäkuul 2008. Muusiga lätt' seon albumin kavvõmbalõ ansamblilõ tüübilidsest lindlõvast helüst.
Maiori järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kraavi
pisi|252x252px|Kraavi kerik
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Szombathely
Szombathely (loeq: sombathäi) om liin Õdagu-Ungarin, Austria piiri lähkün. Szombathely om Vasi maakunna keskus ja Ungari kõgõ vanõmb liin. Liina alost' Rooma keisre Claudius 45. aastagal nimega Savaria (Colonia Claudia Savaria) ja taast sai peränpoolõ Rooma provindsi Pannonia superior pääliin.
Liina nimest
Nimi Szombathely tulõ ungari keele sõnost szombat 'puulpäiv' ja hely 'kotus'. Nimi om tulnuq tuust, et keskaol peeti tan egä nädäli puulpäivilde laatu.
Välislingiq
Katõgooria:Ungari liinaq
Talliina Eläjätahr
pisi|Talliina elajätahra juubõli[[postmark, 1989)]]
Aolugu
Talliina eläjätahra edimäne elläi oll' ilves Illu, kiä tull' Eestihe päält tuud, ku tä anti avvuhinnast Eesti Laskurliidu võistkunnalõ 1937. aastagal, ku näq tulliq Helsingih püssälaskmisõ ilmameistrest ja võidiq Argentina kaariga. Taasama ilves om Talliina eläjätahra märgi pääl.
Čaksi Aleksandrs
Jälki Riiah ollõh ast' Čaks Läti ülikooli tohtritiidüskunda, a vaiht' pia tuu ala balti keeletiidüse vasta. Päält ülikooli lõpõtamist oll' tä Drabešu latsi var'opaiga man olõva kooli juhtja ja oppaja. 1927. aastagal oll' Čaks jälq Riia liinah, koh tä tõisi nuuri kiränigõga üteh asot' kirästüse Seši (Kuus) ja luulõaokirä Jauna Lira (Vahtsõnõ Lüür) ni võtt' ossa rühmitüse Zaļā vārna (Hal'as Varõs) tüüst.
Orrav
[[Pilt:Harilik_orav.jpg|pisi|240x240px|Harilik orrav
Teräs
Teräs om sullam, mink põhikomponent om raud nink mink seen om pääle tõisi elemente (väävli, fosfor jne.) kooni 2,14% hüdsäsnikku.
1934
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1934
Natsiss
Katõgooria:Lilliq
Lõunõsaami kiil
Lõunõsaami tähistü
Katõgooria:Saami keeleq Katõgooria:Lapimaa
Jõhvi
Lätteq
Katõgooria:Eesti liinaq
Muhu vald
Muhu vald om Saarõmaa vald, miä om Muhu saarõ pääl ja vähämbide saari pääl tuu ümbre. Vallan om saisoga 01.01.08 elänikke 1925. Vallan om üts asula - Liiva, kon om 203 elänikku. Vallan om ka üts satam - Kuivastu satam. Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. Suurõ maa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq.
2023. aastaga Riigikogo valimisõq
Valimispiirkunnaq
pisi|Eesti valimispiirkunnaq
Messing
Katõgooria:Keemiä
Uma Pido
Uma Pido om võrokeeline laulu- ja rahvapido, mink tradits'ooniga naati pääle 2008. aastagal (31. lehekuu pääväl) Võrol Kubija laululaval. Tõnõ pido oll' 29. lehekuu pääväl 2010 Põlvan Indsikurmu laululaval ja kolmas pido peeti 1. piimäkuu pääväl 2013 jälki Võrol. Pito omgi seeniq peet vaeldumiisi kõrd Võrol, kõrd Põlvan.
Macbeth
"Macbeth" kynõlõs Sotimaa kuninga Macbethi rasõhuisist ja tuust, miä avvuahnus või inemise iholõ ni hingele tetäq.
Lätläseq
Lätläseq (läti keelen latvieši) om balti rahvas. Inämbüse lätläisi imäkiil om läti kiil. Lätläisi om umbõs 1,5 mill'onat, naist 1 284 194 eläseq Lätin (2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä). Eestin eläs 1764 lätläst (2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä). Läti rahvas om kujonuq päämädselt 13.–16. aastagasaal latgallaisist, semgaleist, kuralaisist ja liivlaisist. Lätläisi rahvakultuuril om pall'o ütist eestläisi kultuuriga.
Türi kihlkund
Türi kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Türi.
Luulajasaami kiil
Katõgooria:Saami keeleq Katõgooria:Lapimaa
Umasütlejä käänüs
katõgooria:keeletiidüs Katõgooria:Käänüsseq
Veneetsiä karnõval
Maskiirmise kombõ oll' tegeligult vällä mõtõlnuq Veneetsiä oligarh, et pakkuq kõigilõ tuust ossavõtjilõ võimalust tävveste anonüümselt ilotõllaq.
1810
1810. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10023. aastak sirvikallendri perrä.
Kodask
Eestin eläs 6 lihti kodaskit ja nääq kõik ommaq luuduskaitsõ all.
Sofia
Katõgooria:Bulgaaria liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Emmaste kihlkund
Emmaste kihlkund om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). Kihlkunna keskus om Emmaste.
Litsmõtsa
Litsmõtsa kõrdsin om 1844. aastagal käünüq Soomõ eeposõ Kalõvala tekij Lönnroti Elias. Põrõld ommaq tuust kõrdsist alalõ õnnõ müürüq.
Zagreb
Katõgooria:Horvaatia liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kuld
Kuld om keemiline element aadomarvoga 79.
Skopje
Skopje om Põh'a Makõdoonia pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Tõbras
Tõbras om suur sõrgoga kodoelläi.
Skopje
Katõgooria:Põh'a Makõdoonia liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Täüskuu
Tävvekuu aol ommaq Päiv ja Kuu kumbkiq umal puul Maad. Kuq Maa juhtus täpsele Kuu ja Päävä vaihõlõ, siis kuud vaŕotadas.
Tävvekuu aol om viinõsõng.
Vana ao tarkusõq
pisi|395x395px|Täüskuu aol või vällän küländ valgõ ollaq. Ku mihklipäävä täüskuu om, piät talvõs eläjile täüstoit olõma (Vahtsõliina khk < E 45405 (5) < G. Sander (1905))
Papa kül'v hernid tävve kuuga. (Rõugõ khk, RKM II 63,538 (3) Rõu)
Mihkli
Mihkli om võrokeeline mehe edenimi. Taa algnimes om Piiblist peri Miikael, pääengli nimi, heebreä keelen מיכאל [miikaa'eel] tähendüsega 'kiä om nigu jummal'. Edimält võeti seo nimi võro ja eesti keelen umas alambs'aksa ja roodsi kiili kaudu, kost om peri vannamuudu välläütlemine Mikli, Mikõl vai Mikal', niisamatõ lühenü nimevorm Mikk. Pääengli nime vinne keele kuju Михаил (Mihhail) ja 17. aastasaast pääle ka s'aksa keele välläütlemise Michael [miihhael] mõol tegüsi seoilmaaignõ nimekuju, miä võro keelen om umasütlejä käänüsse kujul. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' taa nimi (kiräpiltega Michell, Mickell, Michall) sagõhusõlt 20.–21. talo peremehe edenimi. 19. aastasaa alostusõn oll´ kõgõ hariligumb kiräpilt Michel, a nimi esiq võisõ kõlada nii Mihkli, Mihkle ku Mihkal, Hummogu-Võromaal lisas Mihal, Mihko, Mits'a jt, Harglõ kihlkunnan Mehka. 20. aastasaa Võromaal kutsuti vindläst nimega Mihhail hõigunimega Miska.
Mihkel, eesti kiil
Міхал, Міхаiл, valgõvinne kiil
Lätteq
Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Hummogu-Ukraina sõda
2022. aastaga 24. radokuu pääväl alost Vinnemaa üleüledse sisseminekiga Ukrainahe.
Lilli Mari-Liis
Rollõq Eesti Draamateatrin
2004 - Kõiv Madis "Finis nihili" - "pulloverid"
Rollõq tõisin tiatrin
2005 - "Lemminkäinen" - Küllikki (Perimüstiatri LOOMINE)
2006 - "Keelevahtsõndusõ ∞ kurv" (NO99)
2016 - "Ma parõmb tandsnuq suqka" (Vaba Lava)
Tüküq
Lill ja Piik - "Varõssõlõ valu..." (2014, kuuntüün Taliilna Liinatiatriga) ja "Harakalõ haigus..." (2014, Talliina Liinatiatrin, kuuntüün Eesti Draamatiatriga, mõlõmbaq üten Piigi Paavoga)
Muslim
pisi|Muslimmõ tihehüs pisi|Muslimiq mosseen Muslim vai moslõm (araabia keelen مسلم‎ 'Jumalalõ perrä andminõ') om muhamediusko inemine. Muslimmõ om maailman umbõs üts nelläsjago kõigist inemiisist – 2015. aastagal 1,8 mill'ardit – ja näid tulõ kõrrast mano.
Lasits
Nimest
Võro- ja Setomaal om s'oo eläjäkene tunnõt mitmõ nime all: Arvada, et nirgi nimme pruugitas eesti keele mõotusõl.
Elemendi tunnus
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Lasits
Elopaik
Lasits ei kaivaq hindäle esiq elämises uust, a eläs tõisi eläjide (nt. mütäq vai rotiq) maahajätet uusõn. Oosõ sissekäük om umbõs 2,5 cm lagja ja säält saa pesäkambrõhe, miä om kooni 15 cm maa all. Pesäkambrõ läbimõõt om 10 cm ja tuu om voodõrdõt kõrsi ja lasidsa saakeläjide nahkoga. Pesäkambrõn lasits maka, hoit poigõ ja süüki.
Louhimiehe Aku
Karjääŕ ja elokäük
Louhimies om lõpõtanuq Aalto Ülikooli kunsti-, kujondusõ- ja ehitüskunstikooli (soomõ keelen Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) ni om oṕnuq Helsingi Ülikoolin aoluku.
Filmiq
"Käsk" (Käsky) (2008)
Gaseel
Katõgooria:Kirändüstiidüs
Aadomarv
Katõgooria:Keemiä
Lümätü
Lümätü om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Madissõ
Madissõ om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
COOLtour
Nelä riigi kultuuri- ja nuuritüütäjäq ja kultuuriperändihuvilidsõq saiq 4.-10. lehekuul 2023 kokko Võromaal Rõugõn. Edimädsel kokkosaamisõl säeti alostusõs ülesandit, tettiq valmis uurmisplatvormiq, saadi tutvas paigapäälidse keele ja tuu saisoga, haridus- ja kultuurieloga ni lepüti kokko, määntsit ettevõtmiisi edespite tetäs.
Sobótka
katõgooria:poola rahvakallendri
Suur Basaar
Aolugu
17. aastagasaa alostusõn oll' Suur Basaar joba uma lõpligu kujo saanuq. Ottomani Impeeriumi perädü suurus kolmõn ilmajaon ja kontroll kaubateie üle Aasia ja Euruupa vaihõl tekk' Basaarist tähtsä Vaihõmere kaubandusõ keskusõ. Basaarin oll' jo sis 67 huulitsat (egäüts kand' esierälidse kraami müüjide nimme), mitu platsi, midä pruugiti egäpäävätside palvuisi jaos, 5 mošeed, 18 värehtit, miä tettiq egä päiv hummogu vallalõ ja pantiq õdagu kinniq.
Karmuritsik
Karm om värmildäq, nuheldaq ni maiguldaq ja selle või ta pall'o kurja tetäq, eriqerälidselt kuq siibri tetäs pall'o varra vallalõ. Tulõ miilde jättäq, et savvuritsik panõ-õiq karmu pääle rüükmä ni vastapiten.
Põh'amaiõ säitsmeaastaganõ sõda
Põh'amaiõ säitsmeaastagane sõda Eesti- ja Liivimaal
1569. aastaga hainakuun tulliq Talina lahtõ Taani ja Lübecki laivaq ni pilliq 13 päivä liina pommõ. Nä rööveq Talina sadama tävveste tühäs ja saiõq sõasaagis päält 30 kaubalaeva.
Hansa
Eesti Vabariigin om hansa tegemine säädüsvastalinõ.
Hansa tegemine
Kõrraligu tegemisega tulõ puudust jauhõst vällä kuus'-säidse liitrit viina, ku väega häste vällä and, sis eskiq kipõn inämb. Praaga, miä edimädsest aamisõst perrä jääs, võit eläjile süütäq, taa om puhas jüvä. Miä tõsõ kõtta aamisõst perrä jääs, tuugaq ei olõq midägiq tetäq, tuu tulõ ärq visadaq. Viina aamisõ man juuma naadaq ei võiq, muidu lätt kõik tego vussi; viina aaminõ om sääne tüü, miä taht targa pääga tegemist. Nii pall'o tegemise aigu viina proomitas, et olõs teedäq, kas tulõ kõva viin vai nakas ärq lah'as jäämä.
Kirändüs
[https://web.archive.org/web/20120302125408/http://www.horisont.ee/node/1157 Raudoja Ahto. Handsa. Lahutamatu osa seto kultuurist. Horisont 4/2009] (eesti keelen)
1808
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1808
Riigikogo
Riigikogo tüüd kõrraldas Riigikogo juhatus, kon ommaq Riigikogo edemiis ja kats asõedemiist. Egä Riigikogo liigõq piät olõma vähämbält üten alasitsõn komisjonin, kon tetäs säädüsekavva ette inne täüskuu istangit valmis. Riigikogo liikmõq korjusõq eräkundõ perrä fraktsiuunõhe, mink läbi veeväq Riigikokko validuq eräkunnaq ello uma poliitilist programmi .Riigikogo tegemiisi tugõmisõs tüütäs Riigikogo man Riigikogo Kantsli.
Peräjärv (Kõomäe)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Eesti valimisõq
Riigikogo valivaq Eesti Vabariigi helüõigusliguq kuakundlasõq neläs aastagas. Kandidiirmisõigus om Eesti kuakundlasõl, kiä om kandidaatõ registriirmise viimätses pääväs saanuq 21 aastakka vanas.
Islandlasõq
2. rida: Jónas Hallgrímsson • Björk
• Arngrímur Jónsson • Verrev Erik
Astrahani khaaniriik
Khaaniriigi pääliin oll' Xacitarxan parhilladsõ Astrahani liina lähkün. Riiki validsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq.
Väläeestläseq
Väläeestläseq ommaq eestläseq, kiä eläseq välänpuul Eestit.
Tõõnõ suur pagulaisi vällärändämine Eestist oll' tõõsõ ilmasõa aigu, ku Nõvvokogo terrori iist pagõsi õdagu poolõ nii 80 000 eestläst. Mitmõn paigan tettiq eestläisi organisatsiuunõ, kiä hoitsõq välänpuul Eestit eesti kiilt ja kultuuri ja saisõq umariiklusõ vahtsõstluumisõ iist. Päält sõta tegüsiq suurõmbaq väläeesti kogokunnaq päält S'aksamaa ja Roodsi ka Ameerikahe, Kanadahe, Austraaliahe ja Ütiskuningriiki.
Põdramõtsa järv
Põdramõtsa järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Sugupuu
thumb|150px|Üts aadlisuguvõssõ sugupuu
Jaanikivi
Nimi ja perimüs
Kohopiimä ni villa om Jaanikivile viid ka 1953. aastaga teedüse perrä:"Nädal aega enne jaanipäeva võeti jaanipiim: piim kooriti ära, tehti kohupiima. See viidi Meeksi, pandi Jaanikivile. Kivile pandi ka villa. Mis kivile viidi, võtsid vaesed pärast endale. Meeksi Jaanikivi juurde sõitsid jaanipäeval kokku need, kel midagi viga. Kel olid silmad haiged, pühkis käterätiga silmi, pani räti kivi peale. Kivi juures on allikas, sealt võeti vett, 'hämmäti' silmi. (RKM II 44, 481/2 (11) < Vastseliina khk, Obinitsa < Setumaa, Navike k — U. Mägi < Anna Kuusik, u 70 a (1953)"
1806
1806. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10019. aastak sirvikallendri perrä.
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Riidi, 7.08.2015
Kino – vana filmi 1950.–1970. aastidõ Räpinä elost.
Pühäpäiv, 9.08.2015
13.30 Buss Räpinä loomõmaja mant Võrolõ. Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Lääne-Nigula kihlkund
Välislink
Katõgooria:Lääne-Nigula kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Ehitämine
Kuis vanast Võromaal ehitedi
Pähnä Jakob (sünd. 1860) Hurda küläst Rõugõ kihlkunnast om kõnõlnuq niimuudu.
Sainaq
''Palgiq panti saina nii, et ütel palgil tull' ladõv ütte otsa jaq tõõsõl palgil jälq tüvi sinnäq pääleq. Sõs nõssi sain egalt puult üttemuudu üles. Kuq saan'aq valmis saiq, sõs panti luutlaud pääleq jaq kaeti, kas sain um ütetasanõ. Tuu oll' säänä kolmõnukalinõ laud, Keskest tull' peenükene nüür alla. Nööri otsahn oll' kivikene vai mõni ravvajupikõnõ. Tuu oll' tu luutlaud. Keskkottalt tull' juun alla. Kuq laud saan'a pääleq panti jaq nüür loodiga joonõ pääl sais', sõs oll' tuu sain tasanõq. Nuka mõõta oll' jälq pikk luutlaud.