cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Konsabi Voldemar
Konsapi Voldemar (Voldemar Konsap) oll' muusigamiis, Räpinä miiskoori juhataja, kiä elli 1902-1976. Timä veli Konsapi Paul oll' ka muusigamiis.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Slovakkia
Slovakkia (Slovaki Vabariik, slovaki keelen Slovenská republika) om Õuruupa riik.
Orava valla vapp
Orava valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Orava valla vapp. Vapp om kinnütet 17. lehekuu pääväl 1999.
Moostõ valla lipp
Moostõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Moostõ valla lipp. Lipp om kinnütet 16. radokuu pääväl 1998.
Kõllõstõ valla vapp
Kõllõstõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kõllõstõ valla vapp. Vapp om kinnütet 5. süküskuu pääväl 2003.
Rehekuu
Rehekuu vai rihekuu vai rihepessükuu vai räüsäkuu om aastaga kümnes kuu. Rehekuun om 31 päivä.
20. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Päiv (aomõõt)
Päiv om aomõõt. Üts päiv om 24 tunni vai 86 400 sekondit. Säidse päivä om üts nätäl.
Hammas
Hammas om kõva, luumuudu asi inemise vai eläjä suu, midä om vaja söögi purustegemises. Mõnõq eläjäq, esieränis kiskjaq, tarvitasõq hambit viil jahipidämises ja hindä kaitsmisõs.
Urvastõ valla lipp
Urvastõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Urvastõ valla lipp.
Joulukuu
Nimest
Joulukuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs peetäs talsipühhi.
Rumeeniä lipp
thumb|200px|Rumeeniä lipp
Rumeeniä lipp (rumeeniä keelen Tricolorul) om Rumeeniä riigilipp, miä om pruugin 27. joulukuu pääväst 1989.
7. hainakuu päiv
7. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 188. päiv (liigaastagal 189. päiv).
Inemise pää
Inemise pää om inemise iho jago, mink sisen om ai ja mink külen ommaq nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq.
Käsi
Käsi om inemise iho osa. Inemisel om kats kätt ja nuuq ripusõq kihä külen, üts kur'al, tõnõ hääl puul. Kässiga saa inemine tetäq tüüd.
Sälgruuts
Sälgruuts om inemise luuvärgi osa. Sälgruuts om 33 tüküst ehk jakust kokko pant, miä kõrrõluuga, sidemidega ja hintega väega kõvva tõnõtõsõga ühendetüq ommaq, ent sõski õigõ häste sälgroodsol painuda andvaq.
8. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Varstu valla vapp
Varstu valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Varstu valla vapp. Vapp om kinnütet 5. mahlakuu pääväl 2002.
Urvastõ kihlkunna mäeq
A E H I J K L M N O P R S T U V Õ
Inemise jalavars
Mõistatuisi jalaseere kotsilõ
150px|thumb|Seereq
Demograafia
Kaeq viil
Katõgooria:Demograafia
Kass
200px|thumb|right
Kassi tiinüs kest keskmädselt 62 päivä.
Lätteq
Katõgooria:Kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Päkk
150px|thumb|Päkk
Varvas
150px|thumb|Kur'a jala varbaq
Varvas om jala osa. Ütel inemise jalal om 5 varvast.
Valitsõmisütsüs
Valitsõmisütsüs om säädüse ja tõisi õigusaktega kimmäs määrät staatusõ, nime ja piirega ütsüs, miä põhinõs valitsõmisjaotusõl ja mink territooriumi ulatusõn teostadas riiklikku vai umaval'tsuslikku valitsõmist.
Eestin s'oo ilma aigu tarvitusõl olõvaq valitsõmisütsüseq ommaq maakund, vald ja liin. Aoluulidsõlt om kõgõ tähtsämb valitsõmisütsüs Eestin olnuq kihlkund (muistidsõst aost 1920. aastagidõ alostusõni).
Hopõn
Hopõn om kodoelläi, kinka saa ratsutaq ja tüüd tetäq.
Nätäl
Nätäl om aomõõt, miä om pikemb ku päiv ja lühemb ku kuu. Sjoo ilma aigo loetas inämbüisi nädäli pikkusõs säidse päivä.
Ai
Ai om eläjide iho jago, miä kontroll kesknärvisüstemmi. Inämbüisi om ai pää sisen ja kaitsõt pääluuga.
Nätäl
Katõgooria:Aomõõduq Katõgooria:Nätäl
Palindruum
Palindruum om sõna vai miä taht märgijoro, kon ummaq märgiq iinperi ja taasperi saman järekõrran.
Palindruumõ võro keelen
suut um mu tuus tuul um mu luut nuur um mu ruun suur um mu ruus
püür um mu rüüp küür um mu rüük
Seto kiil
Seto keele sisemäne lakjaminek
Setomaa om aoluulidsõlt jagonuq 12 nulgas. Egän nulgan om olnuq uma kiil. Rohkõmb lääväq lakja põh'aseto, lõunõseto ja hummoguseto murdõq, midä võigi pitäq kolmõs seto murdõs.
Aleksandri vald
Aleksandri vald oll' vald Võromaal Põlva kihlkunnan. 1936. a. nimetedi vald ümbre Laheda vallas. S'oo ilma aignõ Laheda vald om veitse vähämb ku Aleksadri vald.
Muskli
150px|thumb|Musklidõ har'otaminõ
Kui muskliq kavva ja kõvva ommaq liikunuq ehk tüüd tennüq, sõs väsüseq nimäq ärq ja tarvitasõq puhkust. Har'otamisõ läbi võivaq nimäq ütlemädä jovvukas ehk kõvas saiaq. Jo tuugi tarbis om suurt joudu vaja, kotitäüt vilja säläga ärqkandaq, selle et tuu nõstang kaald ehk lits ütsindä sälgroodso pääle, miä mõnõ esierälidse muskli abiga õkva ehk pistü piät hoiõtus saama.
Koli-ramat
Kolmanda, neländä ja viiendä jao tõnõ trükk ilmu 1860. Mõnõq jaoq jäiväq tarvitusõlõ pikembäs aos, näist ilmu kuni 6 trükkü.
Lanna järv
Lanna järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Vahtsõliina kihlkunna mäeq
A H I J K L M N O P R S T U V Õ
27. märtekuu päiv
27. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 331. päiv (liigaastagal 332. päiv).
4. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Lipõsilla oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Loogiga
Katõgooria:Tiidüseq
18. hainakuu päiv
18. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 199. päiv (liigaastagal 200. päiv).
Vad'a kiil
Üts tähtsämbit vad'a keele uurjit om olnu Tarto Ülikooli profõsri Ariste Paul.
Rumeeniä
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
19. hainakuu päiv
19. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 200. päiv (liigaastagal 201. päiv).
.kz
.kz om Kasastani internetitunnus.
Albom
Katõgooria:Albomiq
Inemise süä
Inemise süä om riist, miä pand verd inemise ihon juuskma.
Setomaa inemiseq
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z
Korea
Korea vai Koreamaa om maa Hummogu-Aasian Korea puulsaarõ pääl. Timäst hummogu puul om Jaapan ja õdagu puul Hiina. 1948. aastagast om Korean kats riiki:
Kanepi kihlkunna oroq
Kanepi kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna oroq.
29. märtekuu päiv
29. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 333. päiv (liigaastagal 334. päiv).
Rehekuu 2006
2006 aastaga Rehekuu aigraamat.
Mõduoja
Mõduoja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Inemise ai
150px|thumb|Inemise ai
Vepsä kiil
Murdõq
Vepsä keele seen om kolm päämurrõt: põh'a- vai äänisvepsä, keskvepsä ja lõunavepsä. Murdidõ lahkominegiq ommaq väikuq. Tõõnõkord peetäs ka lüüdi kiilt vepsä keele murdõs.
Kallendriaastak
Kallendriaastak om määntsegi kallendrisüstemiga määrät aovaih, miä nakkas pääle tuu kallendri vahtsõaastagapääväga ja lõpõs pääväl inne järgmäst vahtsõaastagapäivä. Gregoriusõ kallendrin nakkas kallendriaastak pääle 1. vahtsõaastakuu pääväga ja lõpõs 31. joulukuu pääväga.
Soomõ kiil
Kõnõlõjaq
Soomõ kiilt kõnõldas kõgõ rohkõmb Soomõn, 2021. aastaga lõpun kõnõl' soomõ kiilt ku imäkiilt 4,8 mill'onat inemist, midä om 87% maa elonigõst. Päält näide om umbõs 0,5 mill'onat inemist, kink jaos om soomõ kiil tõõnõ vai võõrkiil. Soomõruutslaisist suurõmb jago mõist kuikipall'o soomõ kiilt, õnnõ 20% ütleseq, et näide keelemõistminõ om halv vai et nä soomõ kiilt sukugi mõista-aiq.
Vinnemaal elliq ingerläseq, kiä kõnõliq soomõ keele murrõt. Näide arv om kõrrast vähämbäs jäänüq, noorõq kõnõlõsõq jo vinne kiilt, pall'o ommaq päält tõist ilmasõta tulnuq Eestihe ni Suumõ. Ka Kar'ala Vabariigin om suumlaisi arv vähämbäs jäänüq, sääl ei olõq soomõ keelel inämb ammõtligu keele staatust. 2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Vinnemaal 20 700 suumlaist ja 39 000 ütel', et mõistvaq kuikipall'o soomõ kiilt.
Soomõ põhisäädüse perrä ommaq riigikeeleq soomõ ni roodsi.
Jõgõva maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Urvastõ kihlkunna oroq
Urvastõ kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna oroq.
Liigaastak
Liigaastak om kallendriaastak, kon om tavalidsõ kallendriaastagagaq võrrõldõn üts päiv, nätäl vai kuu inämb ku tavalidsõn kallendriaastagan. Näütüses Gregoriusõ kallendrin ommaq mõnõq aastagaq üte päävä (29. radokuu päiv) võrra pikembäq ku tavalidsõq aastagaq. Liigaastagit tarvitadas aoarvamisõn tuuperäst, et sünkronisiiri kallendriaastagit tähetiidüsliidsi aastagidõga.
Viiteq
Katõgooria:Kallendri
Võromaa
1920. aastagal, ku Valga liin Eesti ala arvati ja vahtsõnõ Valga maakund tetti, liideti osa Karula ja Hargla kihlkunnast Valga maakunna külge.
21. hainakuu päiv
21. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 202. päiv (liigaastagal 203. päiv).
Inemise täü
Katõgooria:Inemine
Vinne kiil
Vinne kiil Eestin
Eestin kõnõldas vinne kiilt põlitsõhe Peipsi järve veeren, kon eläs põlinõ vinne vanausoliidsi kogokund. Põhilidsõlt vinnekeeline om täämbädsel pääväl Vinnemaa ala jäänüq jago Petserimaast, kon om ka põlist vinnekeelist rahvast. Nõvvokogo aol om pall'o vinnekeelist rahvast Vinnemaalt, Ukrainast ja Valgõvinnest sisse tuud Põh'a-Eesti liinohe Talliinahe, Narva, Kohtla-Järvele, Jõhvi, Sillamäele ja Paldiskihe, kon om vinne keele kõnõlõjit täämbätseni pääväni väega pall'o. 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vinne kiil 383 118 inemisõl imäkiil.
Vinne kiil ja võro kiil
Vinne keelest om võro kiilde lainat mitmit sõnno, nt. prosta, vet, uulits, karman ja loodsik. Viilgi inämb om vinne keelest lainat sõnno seto kiilde: tsässon, kul'atama jne.
Sülenääreq
Inemise sülenäärmeq lövvämiq keele all ja pää sisen alapuul ja edepuul kõrvo. Noist näärmist, miä kõrvo ligi ommaq, juusk sülg põski ja igimide vaihõlõ, kost timä jälq kergehe põski ja igimide kokkopitsitämise läbi üle hambidõ muialõ saa.
Katõgooria:Inemine
9. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Põlva maakund
thumb|Vallaq Põlva maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Põlva rajuun nimetediq ümbre Põlva maakunnas.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katsõstõiskümnes aastagakäük.
Tsiamäe
Tsiamäe om mitmõ Võromaa külä nimi:
Võromaa kaitsõalaq
A H I K L M N P S T U V
.ls
.ls om Lesotho internetitunnus.
10. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Rimmi järv
Rimmi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Pärno maakund
pisi|Pärno maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist Pärno maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Pärno rajuun nimetediq ümbre Pärno maakunnas.
Perätjärv
Perätjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
1. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Palojärv (Preeksa)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.ly
.ly om Liibüä internetitunnus.
Inemise mago
150px|thumb|Inemise mago
.lv
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Inemise mago
Inemise mago om inemise siitmise riist.
Mago om punga ehk koti sarnanõ ja sais risti kur'alt puult hääle poolõ. Täl om, nii ku mõnõl küünil, kats lävve: edelävi ja tagalävi. Edelävest tulõ süük sisse, tagalävest lätt tä soolikidõ sisse.
Saarõ maakund
Saarõ maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kurõssaarõ rajuun nimetedi ümbre Saarõ maakunnas.
Kubija järv
Kubija järv vai Kubja järv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro liinan.
25. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Turism
Katõgooria:Turism
Bosnia ja Hertsegoviina
thumb|250px|right Bosnia ja Hertsegoviina (bosnia ja horvaadi keelen Bosna i Hercegovina, serbiä keelen Босна и Херцеговина) om Õuruupa riik.
Bosnia ja Hertsegoviina sai hindäperi riigis 1990. aastagil Jugoslaavia sõa käügin. Inne tuud oll' tä Jugoslaavia Föderatiivsõ Sotsialistlidsõ Vabariigi osa. Bosnia ja Hertsegoviina om parlamentaarsõ demokraatlidsõ riigikõrraga riik, miä sai 2010. aastaga mahlakuun NATO liikmõkandidaadis. Õuruupa Nõvvokogo liigõq om Bosnia ja Hertsegoviina 2002. aastaga 24. mahlakuu pääväst.
Viländi maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
6. vahtsõaastakuu päiv
6. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 6. päiv.
Tarto maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Liivi kiil
Parhilla kutsutas liivi keeles kõgõ tihtsämbähe Kuramaa liivi keele hummogupoolist murrõht (idaliivi), minkäst om saanuq liivi kiräkiil.
Televiisor
Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine.
15. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
.mo
.mo om Aomeni internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.mn
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Savijärv
Savijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
8. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
.mp
.mp om Põh'a-Mariaanõ internetitunnus.
Lutheri Martin
Lutheri Martin ilokirändüsen
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa usumiheq
.mr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro maakund
Seo artikli kõnõlõs põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi valitsõmisütsüsest. Aoluulidsõ Vana-Võromaa kotsalõ kaeq artiklit Võromaa.
Vallaq
Katõgooria:Eesti maakunnaq Katõgooria:Võro maakund
Elläv Pulga Jaan
"Elläv Pulga Jaan" om Pulga Jaani albom, kon pääl om timä kontsõrt Tarto Ülikooli kohvikun kuuljakuu (märdikuu) 28. pääväl 2002. Pulga Jaan mäng' kitrat, laul ummi võrokeelitsit laulõ ja kõnõlõs noidõ vaihhõlõ hindäst, laulõst ja elost. Albomi pääl om 10 laulu ni tuu om ilmunuq 2003. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om ARM Music.
Küüdre järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
.mw
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Otõmpää kihlkund
Kiil
Otõmpää kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
.mx
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Märtekuu 2006
2006 aastaga Märtekuu aigraamat.
Viinakuajärv
Viinakuajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
1. põimukuu päiv
1. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 213. päiv (liigaastagal 214. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Eesti
Eesti oll' 22. süküskuu pääväst 1921 Rahvidõ Liido liigõq ja kuulus põrõhõllaq 17. süküskuu päävast 1991 Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuuni ja OSCE-he, 13. märtekuu pääväst 1999 WTO-ho, 29. urbõkuu pääväst 2004 NATO-htõ, 1. lehekuu pääväst 2004 Õuruupa Liito, 21. joulukuu pääväst 2007 Schengeni ruumi, 9. joulukuu pääväst 2010 OECD-he ja 1. vahtsõaastakuu pääväst 2011 õurotsuuni. Eesti om alaq kirotanuq Kyōto protokollilõ ja Pariisi kliimaprotokollilõ.
Nimi
Niimuudu märgeq skandinaavlasõq, kiä ummi saagadõ seen (kirjä pant 13. aastagasaast alatõn, aq kõnõlõsõq 1. aastagatuhandsõ keskpaigast) kirodiq Aistland (Gutasaga) ja Eistland (Ynglingrite saaga, Saaga Harald Kaunishiusõst, Olaf Trygvessoni saaga, Saaga Olaf Pühäst, Svirrerasaaga, Örvar-Oddri saaga). 11. aastagasaa Roodsi ruunikivi pääl om kirän i estlatum, "Eesti maiõ pääl". Skandinaavlaisilt lätś taa nimi edesi alambs'aksa (Ehstland) ja ladina kiilde (Estonia, Hestonia)
Poliitiga
Eesti om parlamentaarnõ vabariik, kon säädüseandjat võimu tege teos parlament Riigikogo, minkal om 101 liigõt. Riigikogo liikmõq valitas nelläs aastagas. Riigikogo vali egä 5 aastaga takast presidendi.
Majandus
Eesti raha om õuro.
Seo ilma ao kultuur
Seo ilma kirändüsen ommaq teedäq Kivirähä Andrus, Hargla Indrek ja Õnnõpalu Tõnu. Luulõtajist ommaq tunnõt Contra, Ehini Kristiina, Kivisildnik, Rooste Jürgen, Wimberg jmt.
Tiik nummõr üts
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
12. vahtsõaastakuu päiv
12. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 12. päiv.
Märtekuu
Märtekuu vai märdikuu vai talvõkuu vai novvembri om aastaga ütetõistkõmnes kuu. Märtekuun om 30 päivä.
.ne
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.nc
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Meie elu
"Meie elu" om ansambli Ummamuudu kolmas albom, miä sisaldas 13 laulu, noist 3 ommaq võrokeelidseq, 9 eestikeelidseq ja 1 inglüskeeline. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Salu Muusik.
Kaika
Aolugu
Külä perrä ommaq nime saanuq võrokõisi egasuvitsõq kokkosaamisõq - Kaika suvõülikooliq. Pääle edimädse om Kaikal peet ka katõkümnes suvõülikuul. Pääle tuu tetti viil Lepistün peet ütetõistkümnes suvõülikuul kah Kaikal vallalõ.
Midä kaiaq tasos
Kaika mäe pääl ommaq kõrda tett koolimaja (kon koolioppust anda-iq) ja puullagonu Kaika kerik.
13. vahtsõaastakuu päiv
13. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 13. päiv.
Wrangelli Ferdinand
Välislink
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Vinne maiõuurjaq
Tsimmi järv
Tsimmi järv om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Maatiidüs
Maailma maatiidüs
Katõgooria:Maatiidüs
Liin (pikkusmõõt)
Liin om pikkusmõõt. 1 liin om 2,54 millimiitrit. 10 liini om 1 toll.
.nl
.nl om Hollandi internetitunnus.
Curitiba
pisi|Vapp Curitiba om liin Brasiilian. 2007. aastagal elli Curitiban 1 808 969 inemist. Liina pindala om 434,967 km².
Kõrbjärv (Tilsi)
Kõrbjärv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Tilsin. Järve veeren om ujomiskotus nink perämäidsil aastagil om järve veeren peet Laheda valla jaanitulli. 2009. a. keväjä sai järve veeren valmis vahtsõnõ laululava, miä laulõti vallalõ 6. piimäkuu pääväl.
Kaika kerik
200px|thumb|Kaika kerik 2008. a.
Välislink
Kaika kooli- ja kerkoelost
15. vahtsõaastakuu päiv
15. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 15. päiv.
Üts ummamuudu liin
"Üts ummamuudu liin" om ansambli Ummamuudu kuvvõs albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 2 ommaq võrokeelidseq. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Metronom Productions.
23. urbõkuu päiv
23. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 82. päiv (liigaastagal 83. päiv).
Meä kiil
Esiqeräliidsi keelejuuni
Meä keelen pruugitas peräsilben pall'o h-hellü (nt yhtheen, kielheen, tulthiin 'ütte, kiilde, tuldi'), olõ-i ütenkäänüst ja viisikäänüst (instruktiiv), om pall'o roodsi lainõ, nt blandathaan sprookit 'keeleq siätäseq ärq'.
.nu
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
9. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Võrokõsõq
1990ndist aastist om võro kiilt ja kultuuri seenitsest inämb tähtsäs pidämä ja edendämä naat, säälhulgan om luud küländ kõrralik hulk võrokeelist kirändüst. Riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine, om Võro Instituut, mis tettü 1995. aastagal.
16. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Mikilä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Vardja mõisa
Huunõq
Mõisa päähoonõq om külätki väikene ja lihtne. Tuud tarvitadas ku elomajja. Alalõ om viil laut ja tõisigiq kõrvalhuunit.
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Sisokõrd
Kuitas se hä Koolmeistre Naine Anne neid latsi, kummille lubja-raika pä päle om, wöttap süttitama. 116
Innimissest. 119
Süük
Eläjäq sööväq umma toitu tuurõlt, ent inemine valmistas uma toidu mitmõl viisil - kiitmise, küdsämise, praatmisõ, kuiotamisõ läbi - söögis ja pand söögile viil mitmõsugutsit asjo, nii kui suula ja tsukrut, mano. Tuu läbi ei saaq söögiq mitte ütsindä magusambas, õnnõ ka kergembäs siiti.
Söögi kõrval tarvitas inemise iho toidus ja kosutamisõs ka juuki.
Katõgooria:Söögiq
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Koolm. Mes häelme andwa?''
''Mihkel. Minno welli Peter, kä moisa Kärner om, moistap sedda kik häste tetta.''
''Kik latse. Meije ei tahha sedda mitte ennamb tetta.''
''Koolm. Nimmita mulle, Andre, mönni lome, kumbe juure meile kaswus tullewa?''
''Kristoff. Linna, kannepi, pilli-roog.''
''Tanno. Omma, ni kui kapsta, pellina, tubbak.''
''Mihkel. Ent peawa ka särätse haino-lome ollema, kumbe lehhe, häelme, marju nink juure kahjolikko ehk surma sööt om?''
''Kaege nüüd latse, sesinnane hain kutsutas: marrorohhis. Se lilli om kahwatu köllane ehk *ö*k pimme werrewä adridega läbbi tömmatetu. Se hain kaswap ütte küündre pikkute suures; temmal om kaswatse nink nätske lehte, nink haiswa hais, nink üts pik paks käbbarik juur, kumb wäljastpiddi pruun ehk massakarwalinne nink sissestpidi raswane om. Temma kaswap kigen paikun, prüggin, wanna hone paikan, tee weeren, matusse päle, küllan nink mötsan.''
17. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Tõdu mõisa
Tõdu mõisa (sks. k. Tödwenshof) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Kõllõstõ valla alal. Piiskopiaost tunnõti mõisat Kirrikülla nime all.
Mõtskonna lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mulgi kiil
Mulgi keele ja kultuuri edendämises om luud Mulgi Kultuuri Instituut. Mulkõ Seldsi (tüütänü 1934-1940 ja 1989. aastagast pääle) toega ilmu 2004 mulgi keele lugõmik "Mulgi keelen ja meelen", mink autoriq ommaq Silvi Väljal ja Lembit Eelmäe. Ilmunu om ka helüplaatõ mulgikeelitside laulõ ja luulõga. Mulgi kiilt om opat Lilli Algkoolin. Mulkõ Selts and egä aastaga vällä suurõ mahuga "Mulkide Almanakki". Kõrra kuun om Vikerraadion mulgikeeline sõnomidõsaadõq.
Kiuma mõisa
Kiuma mõisa (sks. k. Kioma) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Edimäne tiidüs mõisa kotsilõ om 1495. aastagast.
Pustõniku oja
Pustõniku oja om uja Räpinä kihlkunnan.
The Beatles
Albomiq
Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
6. põimukuu päiv
6. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 218. päiv (liigaastagal 219. päiv).
Sri Lanka
Majandus
Sri Lanka om kuulsa uma tsäikasvatusõ poolõst. Sri Lanka tsäid tundas üle ilma Tseiloni tsäi nime all.
Vahtsõliina kihlkunna küläq
A H J K L M N O P R S T U V
Oti tiik
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Vana-Koiola järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
20. vahtsõaastakuu päiv
20. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 20. päiv.
Peräjärv (Ähijärv)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
.py
.py om Paraguay internetitunnus.
Silm
Silm om kõgõ ilosamb ja imelidsemb iho liigõq, ja mitte ütsindä uma läügi ja kunstliku ehitüse peräst, õnnõ ka esierälikult tuuperäst, et miiq silmist inemise mõttit ja söäme liigutuisi ärq tunnõmiq. Tuuperäst üteldäs kah, et silm henge piigli om ja inemine silmist jo ärqtunnus, määne tä om. thumb|Järvejaagu silmäq
Põdra Ernst
Nuurus
Ütsä-aastadsõlt (1888. a.) läts' Ernst opma Tarto 2. algkuuli, pääle tuud oppõ tä Tarto liinakoolin, minka lõpõt' 1895. aastagal.
Peräst Vabahussõta
1. märtekuu pääväl 1926 nimitediq Põrda Ernst Sõanõvvokogo alalidsõs liikmõs. Tuu jäigi timä perämädses ammõdis. Ammõdi peräst läts' tä Talliina elämä. Tä kuulu Kaitsõliido vanõmbidõkokko. 1928–31 oll' tä Talliina Eesti Vabahussõalaisi Liido päämiis ja 1929. aastagal ka Vabahussõalaisi Keskliido juhatusõ liigõq. Pääle 1931. aastagal peet vabahussõalaisi liitõ II kongressi pidi ammõtlidsõlt liidost ärq tulõma, tuuperäst, et valitsus, es lupaq tekevteenistüsen olõvil ohvitserel vabahussõalaisi liikmisõst ossa võtta. Saman jäi tä Vabadussõalaisi Keskliido ainukõdsõs avvoliikmõs. Tä kõrrald' ka skautlust.
Põdra Ernst filmin
Põdra Ernst om üts tähtsämb tegeläne filmin "Detsembrikuumus", miä kõnõlõs 1924. aastaga 1. joulukuu päävä mässost. Tedä mäng Kargi Tõnu.
Välislingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti sõaväeläseq Katõgooria:Vabahusristi saajaq
Väimälä mõisa
Huunõq
Inämbüs mõisa kõrvalhuunit ommaq uma vana moodu perrä alalõ püsünü, sh. huunõq päähuunõ iin olõva platsi ümbre. 20. aastasaa tõsõl poolõl om mõisasüäme lähkühe ehitet hulgahna vahtsit majjo, tuuga om Väimälä muutunu peris suurõs alõvigus.
Sillukõstõts'ori
Sillukõstõts'ori om uja Räpinä kihlkunnan.
22. vahtsõaastakuu päiv
22. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 22. päiv.
Himmastõ
Kuulsambaq inemiseq
Himmastõst om perit rahvaluulõ- ja keeletiidläne nink ütiskunnategeläne Hurda Jakob.
30. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Läti
2009. aastagal elli Lätin 1 920 000 inemist.
Vahtsõst hindäperi saaminõ, põrõldnõ Läti
2006. aastagal võeti vasta säädüs, miä nõud kuakundsusõ saamisõs hääd läti keele mõistmist.
1997–2007 oll' Läti presidendis mõokas ja tähtsä Vike-Freiberga Vaira (Vaira Vike-Freiberga), kiä oll' ka Baltimaiõ ja Hummogu-Õuruupa edimäne naispresident.
Luudus
Soid om veidemb ku muial Baltimail, nii 10 protsõnti pindalast. Läti hummoguosan Latgalen om suurõmb jago Läti järvist, miä ommaq kõik' küländ väikokõsõq. Järvi om kokko 2256.
14. joulukuu päiv
14. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 348. päiv (liigaastagal 349. päiv).
Kodajärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Susirattaq
thumb|300px|right|Susirattaq
Talliin
2006. aasta 1. hainakuu saisoga om Talliinan 400 445 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 156,3 km², mink sisse jääseq ka Ülemiste ja Harku järv ni Aegna saar.
Moldova
200px
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Vahtra Jaan
Elokäük
Tä om tunnistanuq, et tsehkendämise ja maal'misõ himo kihot' tedä kõik aig takast. Viljandin näkk' toonaq joba 29-aastakka vana tulõvanõ kunstnik Purvītisõ Vilhelmsi maastigumaalõ vällänäütüst "mink mõjo oll' nii rabav, et otsusti minnäq opma joonistust ja maalikunsti". Nii sõit'ki tä 1911. a. sügüse Riiga nink oppõ 1912–1913 Riia liina kunstikoolin Purvītisõ man. Samal aol tekk' tä töid aolehtile joonist' karikatuurõ Läti nal'alehele.
1913–1916 oppõ tä edesi Peterburi Kunstõ Edendämise Seldsi Kunstikoolin. Tuu kooli lõpõt' tä joonistusõ ja maali erialal. Peterburin oppõn võtt' tä himoga ossa säälside eestläisi seltskundligust elost. 1915-1917 oll' "Peterburi Teataja" toimõndusõn. 1914–1915 avit' tä toimõndaq käsikirälist kunstiaokirjä "Ronk", 1915–1916 kuulu tä kunsti-, muusiga- ja kirändüshuviliidsi üliopilaisi seltsi "Ritsikate ring", kon olliq viil näütüses kiräniguq Semperi Johannes ja Asti Karl. 1917. aastagast oll' tä Peterburi Jaani kerigu eesti kooli tsehkendämisoppaja. 1916–1917 tävvend' tä hinnäst Peterburi Kunstiakateemiän profesridõ Kardovski, Petrov-Vodkini ja Šuhhajevi käe all.
Ku Vahtra Jaan võeti sõaväkke jäi täl opminõ poolõlõ. Täl läts' kõrda hoita kõrvalõ sõaliini pääle saatmisõst. Oktoobrirevoluts'ooni aigo oll' Jaan Peterburin ja võtt' revoluts'ooniliidsist sündmüisist ossa.
Kunst
1920. aastagidõ keskel naas' Jaan tegemä raamadugraafikat. Tä lei päämidselt kaasõkujonduisi, agaq kah illustrats'uunõ. Muuhulgan värskend' tä eesti raamadukunsti Barbarusõ Johannesse luulõtuisi kogo "Geomeetriline inemine" (1924) kubistligõ piltegaq. Vähätside vahõndidõgaq, säälhulgan värmikontrastõgaq (nt. must verevägaq), saavut' tä ekspressiivse üldmõo (Gailiti Augusti "Toomas Nipernaadi" illustrats'ooniq, 1928). Viil tekk' tä pilte Tammsaare Anton Hanseni, Koidula Lydia, Ridala Villemi, Jakobsoni Augusti jt. raamatilõ. Vahtra Jaan väärtust' raamadukujondusõn selge loetava kirä.
Lehm
200px|thumb|Lõunõ-Eesti tõugu lehm
Ungari
Inne aastakka 895
Árpádi juhiduq madjariq (ungarlasõq) naksiq tahtõ tulõma 895. aastagast pääle. Arvatas, et nääq olliq tulnuq Volga jõõ ja Uurali mäki vaihõlõ jäävide mõtsatsidõ maiõ päält.
Árpádi suku kuningaq
Aastagast 972 naas' vürst (fejedelem) Géza (Árpádi pujapujapoig) Ungarit ristiuso poolõ käändmä. Ku Géza ärq kuuli, tahiq võimo hindäle saiaq nii timä krõstlasõst poig István ku paganast veli Koppány. Veszprémi lähkon peet tapõlusõn lõiq Istváni väeq Koppány ummi ja nii sai Istvánist suurvürst. Aastagal 1000 saat' Rooma paast Sylvester II tälle uhkõ krooni (tuud hoiõtas prõlla Ungari parlamendihuunõn) ja lask' tä ammõtligult kuulutaq Ungari kuningas. Istváni valitsõmisaol sai Ungarist katoliiklik apostlik kuningriik. 200px|thumb|Kuning István I
200px|thumb|left|Ungari kuningidõ kruun Kuning András II and' vällä Diploma Andreanumi (Transilvaania S'akslaisi Kuldsõ Harta), miä and' Transilvaania s'akslaisilõ privileegiq ja midä peetäs maailma edimädses autonoomia-säädüses. Tä juhtõ viiendät ristisõta Pühäle Maalõ 1217. a. pandõn vällä ristisõto aoluu kõgõ suurõmba kuningligu armee. Timä 1222. a. vällä annõt Kuldbulla oll' Maisõmaa-Õuruupa edimäne põhisäädüs. Vähämbäq aadlimeheq naksiq tälle saatma kaibõkirjo, miä vei parlamendi (parlamentum publicum) luumisõni.
Türkläisi vallutusõq 1526–1699
Pikä sõapidämise käügin muutu Ungari rahvastik peris kõvva. Suur osa maast rüüstediq ärq, rahvast sai pall'o hukka ja mitmõq vähämbäq elopaigaq jäiväq tühäs. Austria Habsburgõ valitsus asust' suuri rühmi serbläisi ja tõisi slaavlaisi maiõ pääle lõunõn, kon ungarlaisi oll' hõrrõs jäänüq, ja s'akslaisi mitmõlõ poolõ. Samal aol ungarlaisil es olõq lubat tagasi tullaq elämä sinnäq, kost nääq vällä olliq aetuq.
Türkmenistan
Türkmenistan om riik Kesk-Aasian. Türkmenistani pääliin om Aşgabat.
Ungari
Edimäne ilmasõda 1914–1918
Kuigi hummogupoolitsõl väerõnnal läts' S'aksamaal küländ häste, oll' õdago puul olukõrd kehv. 1918. aastagas oll' majandusõ sais nõrgas muutunuq. Vabrikidõn kõrraldiq kurapoolitsõq streike ja sõaväen olliq mässoq hariliguq. Viinin ja Budapestin toetiq liberaalsõq liikmisõq rahvusriike luumist. 24. rehekuu pääväl lei Ungari ja 28. rehekuu pääväl Tšekoslovakkia Austria-Ungari keisririigist lahko. 3. märtekuu pääväl Austria kapituliirü.
Tõnõ ilmasõda
250px|thumb|left|Ungari Kuningriik 1941-1944 S'aksamaa ja Itaalia lubasiq 1938. a. Ungarilõ osa Lõunõ-Tšekoslovakkiast ja Karpaadi-Ukraina nink 1940. a. Transilvaania. 1941. a. võtt' Ungari armee ossa Jugoslaavia okupiirmisest ja sai niimuudu viil maid tagasi. 22. piimäkuu pääväl 1941 läts' S'aksamaa Nõvvokogo Liidolõ kallalõ. Ungari kuulut' kah Nõvvokogo Liidolõ sõa ja läts' niiviisi sõtta S'aksamaa poolõ pääl. 1941. aastaga piimä- ja põimukuun olliq Ungari väeq võidokaq Umani tapõlusõn Õdagu-Ukrainan. 1943. aastagal, pääle tuud Ungari Tõnõ Armee kand' Doni jõõ veeren armõdu suuri kaotuisi, taht' Ungari valitsus vaindlasõga kõnõluisi pitäq ja alla andaq. Tuu pääle vallutiq S'aksa väeq 1944. a. opõrats'uun Margarethe käügin Ungari. Horthy Miklós tekk' katsõ Ungarit sõast kavvõmbahe hoita, a timä asõmõlõ panti pupival'tsus iinotsan s'aksamiilse pääministre Szálasi Ferenciga.
200px|thumb|Tõsõ ilmasõa aigo purus last Széchenyi kettsild (iinpuul) ja Buda kants (takanpuul) 1944. aastaga rehekuun olliq Ungari väeq edokaq Debreceni tapõlusõn, a õkva pääle tuud tungõq Nõvvokogo Liido väeq Ungarihe ja vallutiq ärq Budapesti. S'aksa okupats'ooni aigo 1944. a. lehekuun ja piimäkuun saat' Ungari valitsus ja politsei vällä umbõs 440 000 juuti, inämbüse näist Auschwitzi. Rootsi diplomaat Wallenbergi Raoul suut' ärq pästä märkmisväärse hulga Ungari juutõ andõn näile Rootsi passiq. a ku Nõvvokogo Liido väeq tulliq võeti tä spiooni päähä vangi nink tä jäi kaotsihe. Mitmõq tõsõq diplomaadiq ja hariliguq ungarlasõq püvviq juutõ avitaq vai näile päävarjo andaq, tuu iist pall'oq näist ka tapõti.
Pääle 1989. aastakka
1990.-ndide alostusõ muudatuisiga majandusõn läts' suurõmba jao ungarlaisi jaos elojärg kehvembäs. Suurõmb jago riiklikkõ toetuisi kaotõdiq ärq. 1994. a. valimiisil võit' innestiidsi kommunistõ juhit Ungari Sotsialistlik Partei, miä sai parlamendin absoluutsõ inämbüse.
Konnalomp
Konnalomp vai Kunnalump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Lodi (kala)
Lodi (vai lod'akala vai imändäkala) om kala, kiä eläs makõ vii sisen. Timä ladinakeeline nimi om Cottus gobio. Tä eläs kivve vaihõl.
Tapusuu lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Island
Poliitiga
Island om parlamentaarnõ vabariik, kon ammõtligus riigipääs om president', kinkal olõ-õiq pall'o poliitilist võimu. 2016. aastaga piimäkuun valiti presindendis Guðni Thorlacius Jóhannesson.
Luudus
pisi|245x245px|Islandi topograafilinõ kaart Islandi pääsaaõr mano käü hulga vähämbit saarõ ja laidõ. Niist kõgõ suurõmbaq ommaq Heimaey (umbõs 13 km²), Hrísey (7,52 km²) ja Grímsey (4,6 km²). Päält naidõ om õnnõ neli saart üle katõ ruutkilomiitre suurusõq. Pääsaare pindala om 101 826 km² ja terve riigi umbõs 103 000 km². pisi|257x257px|Island jääs Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga mandrilaatõ pääle Island jääs Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga mannõrlaatõ vaihõlõ. Tuuperäst om Islandil suur hulk tulõmäki ja sääl om tihti ka maavärinit. Islandi lõunõpoolõ pääl olõvist Vestmannasaarist lõunõ poolõ sündü 1960. aastil mannõrlaatõ veerealodsõq vulkaanipurgahusõ peräst Surtsey saar. Saar om sündümisest saadik olnu rahulik ja tiidläseq ommaq saanuq uuriq, kuis taimõq ja eläjäq võtvaq tävveste vahtsõ maa hindä alaq. Vulkaan Hekla purskas' viimäte 2000. aastagal. 2010. aastaga edimädsen poolõn jäiq kogo Õuruupa linnugiq katõs nädälis maa pääle saisma, selle et pursku Eyjafjallajökulli jäätükü all ollõv sama nimega vulkaan.
Islandil om pall'o jõki, sadangit ja pall'o kuumaq lättit, mink abil tetäs geotermist energiät. Islandi kõgõ suurõmb purskav kuumaviiläteq om Geysir, mink perrä om tulnuq ka sõna geisri mitmõhe kiilde. Islandil om ka pall’o ijäkotussit, umbõs 11,5% riigi pinnast omgi jää all. Õuruupa kõgõ suurõmb ijästü om Õdagu-Islandin Vatnajökull.
Valitsõmisjaotus
Island jagonõs katsas piirkunnas (landsvæði).
Andorra
Välislingiq
Katõgooria:Andorra Katõgooria:Õuruupa riigiq
Adsoni Artur
Adsoni Artur (Artur Adson, 1889-1977) oll' Sännäst perit luulõtaja, näütekiränik, tiatrikiränik ja memuarist. Taan, et timäst luulõtaja sai, mänge rolli tutvassaaminõ Underi Mariega (1913), kink seldsilises ja truus saatjas jäi Adson uma elo viimätside päivini. Väega tähtsä oll' ka ütteastminõ Siuru kirändüsrühmäga (1917).
thumb|200px|right|Adsoni Artur ja Underi Marie [[Berliinin, 1921]]
Vaara oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Vanaoja (Räpinä)
Vanaoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Uetersen
Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Kirändüs
Kirändüs vai literatuur (kõgõ laemban tähendüsen) om kirotõduq tekstiq, miä ommaq hariligult mõtõlduq kinkalõgi lugõmisõs, arvosaamisõs, läbielämises, pruukmisõs. Kirändüs om kultuurinättüs ja läbikäümise abinõvv.
15. põimukuu päiv
15. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 227. päiv (liigaastagal 228. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Kasastan
Välislingiq
Katõgooria:Aasia riigiq
Maitsminõ
Mau tundminõ om meile ant mitte ütsindä suu kõditamisõs kõiksugust magusat maitsõn, õnnõ ka ja esierälikult tuutarbis, et mi tuuläbi arvo tii ja arvo saa, miä söögis ja joogis kõlbas. Ka om nõna targastõ õkva suu kottalõ säet, nii et mi jo haisust ja lõhnast võimiq tundaq, kas asi kõlvolinõ vai kõlbmalda, inne kui tä suuhtõ saa võetus.
Virosi oja
Virosi oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Kuusõlump
Kuusõlump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Urbõkuu
thumb|100px|right|Paiuurvaq
Urbõkuu vai paastukuu om aastaga kolmas kuu. Urbõkuun om 31 päivä.
Viitka järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Jalatald
Katõgooria:Inemine
Eloluuq
Eloluuq om nimekiri, kon ommaq seen elolukõ nimekiräq.
Lepälump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Haosilla oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
17. joulukuu päiv
17. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 351. päiv (liigaastagal 352. päiv).
Monaco
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
17. põimukuu päiv
17. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 229. päiv (liigaastagal 230. päiv).
Käisi Johannes
Käisi Johannes (Johannes Käis, 1885-1950) oll' koolimiis ja luudusopõtusõ oppaja. Tä sündü Põlva kihlkunnan Timo vallan Rosma külän nink kuuli Põlva vallan Trompsi külän.
Kannu
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Mustjärv (Soessaarõ)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Ruitlasõ Olavi
Looming
Ruitlasõ Olavi om kirotanuq nii luulõt, proosat ku näütemänge võro ja eesti keelen. Luulõt, proosat, artikleid, arvostuisi vms. om avaldanuq Vikerkaaren, Eesti Ekspressin, Sirbin, Eesti Päevalehen, Võromaa Tiatajan, DI-n jne.
Kauksi (Moostõ)
Kauksi om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
31. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Kuulma järv
Kuulma järv om järv Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora vallan. Järve suurus om 6,1 ha ja kõgõ suurõmb süvvüs 6 m. Kuulma järv om Kuulma kaitsõala pääl. Järve viirde jääs Kuulmajärve külä.
Viieläjäq ja -kasvoq
Huumustoitõlidsõn järven om kasvõ veidüq, 1973. a. löüti 7 lihti. Sõski või järven löüdäq haroldaisi ränivetikit, lammõlehelist jõõtakjast ja väikeist lõmmulehte.
Nahk
Päälnahk
Naha päälmäne kiht ehk päälnahk om esierälikult väega kõva ja vindsõ ja tuuperäst ei lasõq timä tühjäga vedelit asjo ei ihost vällä ei ka iho sisse, nink kaits ihho külmä, lämmä ja mõnõsugutsõ kahjosaamisõ iist. Timä om ilma närvetä ja sõs esiq ka ilma tundmisõta, s'ollõ et pututamisõ närviq ei küünüq inämb timä sisse, õnnõ jääväq keskmäiste kihti, kon näide otsaq hulgana lakja ommaq laotõtuq. Päälnaha paksus om mitmõsugunõ: kõgõ paksõmb om timä jalatalla all ja peopesän, kõgõ ohõmb lõvva, põski, otsaesitse ja silmälaudo pääl. Kiä kässiga pall'o rasõdat tüüd tegeväq, noil kasus nahk peopesän väega paksos ja kõvas, nii kui tuud esierälikult raudseppi man näemiq, kiä sõs ka karõdit ja tulitsitki asjo kahjota peio võtvaq ja noidõga tülitä tallitasõq. Niisamatõ om lugu noidõga, kiä pall'o jalksi käüväq ehk palja jala juuskvaq. Näide jalatalla päälnahk lätt nii paksos, et nääq kivve ja sõmõrit pite paljidõ jalgoga pall'o kergembäst juuskvaq, kui mõnõq kängitsekandjaq ja hellikoq tarõ põrmandut pite. Midä ohõmb päälnahk, toda hõrnõmb ka pututamisõ tundminõ, tuuperäst et närve otsaq as'alõ väega ligi saavaq; midä timä paksõmb, toda nühremb ka tundminõ, s'ollõ et paks ja kõva vahesain tundjat närvi ja tuntavat asja lahotas.
.td
.td om Tšaadi internetitunnus.
Kalmatjärv
Kalmatjärv vai Kalmakjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
8. mahlakuu päiv
8. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 98. päiv (liigaastagal 99. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
.th
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Jõksi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik, särg, ahhun ja haug.
20. joulukuu päiv
20. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 354. päiv (liigaastagal 355. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Põimukuu 2007
2007. aastaga Põimukuu aigraamat.
21. põimukuu päiv
21. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 233. päiv (liigaastagal 234. päiv).
Süüria
Süüria, ammõtlidsõlt Süüria Araabia Vabariik, om riik Lõunõõdagu-Aasian. Süüria pääliin om Damaskus.
Karula kihlkunna küläq
Kaeq viil
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Kovata järv
Kovata järv vai Kuivusõalunõ järv om inemise tett järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Kõivo Madis
Tunnustusõq
Kõivo Madis om Tarto Ülikooli ja Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä avvodoktor ja Tarto liina avvokodanik.
Ähijärv
Ähijärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan. Karula rahvuspargi 40 järvest om tä kõgõ suurõmb, pindala om täl ku 1,5 km läbimõõduga tsõõril. Viikorgus kõigus uma 60 cm aastagan. Pervejuun om väega ts'opilinõ üten hulga puulsaariga. Kõgõ suurõmb puulsaar om tammiga katõt korgõ Tammõmäe, ümbre ummaq suuq ni laugaq. Ähijärv lätt pistülidselt sügäväs, põhi om perve man liivanõ, a kesken om põhi rahudu ni muanõ. Ähijärve lõunõosan ommaq kolm saart (Sitiksaar, Linnusaar, Pajusaar), miä ummaq mõtsaga katõduq. Vesi om Ähijärven rohikaskõllanõ, toitainõrikas ni nõrga läbivooluga.
Pang
thumb|1850. a. tett puust pang
Haanimiihhi nõvvokoda
Tegemiseq
2005. aastaga hainakuuhn sõlmõq Haanimiihhi nõvvokua ja Seto Kuningriigi Kroonikogo iistkõnõlõjaq katõ muistidsõ naabri Setomaa ja Haanimaa vaihõl tõõnõtõõsõ avvostamisõ kokkoleppe. Nõvvokoda um naanuq säädmä lähkümbät läbikäümist ka liivlaisi ja tõisi põlitsidõ rahvidõ iistkõnõlõjidõgaq.
Välislink
katõgooria:Võromaa
Võro kiräviis
Võro kiräviie alossõs om ladina põhitähistü ja tuu eesti versiooni perrä kokko pant võro tähistü, miä om Võro-eesti synaraamatun ant järgmädsen kujon:
Pang
Pangil om põhi, külg, küle ülemädse veere külen kats vangukõrva, mink külge poosõ vang. Puust pangi hoitvaq kuun ravvast vai puust vitsaq. Puust vitso peetäs parõmbas -- nuuq rostu-i ärq.
Bangkok
Bangkok om Tai pääliin.
Parotiik
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Aheru järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Joosu mõisa
Inemiseq
Mõisal om olnuq mitmit umanikkõ, näütüses von Mülleriq, von Brömseniq, von Budbergeq. Edimäne umanik oll' Mülleri Charlotte Amalie. 1759 ost' mõisa Helmerseni Bernhard. 1909 oll' mõisa umanik Rothi Leonhard.
Nimest
S'aksa keelen kutsuti mõisat Waimel-Neuhof. Arvada, et Joosu nime om tä saanuq üte mõisnigu perrä. Nimelt ost' 1774. aastagal mõisa kolleegiumiassessor Nettigi Justus Johann Ludwig Briesemann (Justus Johann Ludwig Briesemann von Nettig). Joba 1782. aastagal ilmunun Hupeli August Wilhelmi tiidmisraamatun om ärq märgit mõisa kats lõunõeestikeelist nimme: Joso mois ja Wastne Wäimare. Nimme Justus lühendedäs s'aksa keelen Just vai Jost (loeq: juust, joost). Tuud nimme naatigi käändmä: Juust, Joosu.
4. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Võro kiräviis
Kakkõhelü
Kakkõhellü märgitäs:
a) mitmusõ nimekäänüssen: puuq, mõtsaq, suurõq majaq, vahtsõq saapaq, vereväq vabarnaq;
Shakespeare'i William
Nuurus
Pääle katsikidõ sündümist om veidüq jälgi Shakespeare'i tegemiisist inne ku om teedäq, et tä 1592 Londonin tiatrit tegi. Tuuperäst kutsvaq elokäügiuurjaq aastakki 1585-1592 Shakespeare'i kaotõt aastagis. Tuu ao kotsilõ om õnnõ ildampa üleskirotõt kuulujuttõ. Näütüses oll' arvat, et tä pagõsi Stratfordist Londonihe, et päsedäq ärq karistusõst hirvi salakütmise iist. Tõnõ jutt kõnõlõs, et tä ollõv alostanuq umma tiatrikarjääri tuuga, et kai Londoni tiatripatroonõ hobõsidõ perrä. Kolmanda jutu perrä ollõv tä vaihõpääl pidänü kuulmeistri ammõdit. Kas tuu ka õigõ om, olõ-iq teedäq.
London ja tiatrikarjäär
Täpsehe olõ-iq teedäq, kuna Shakespeare'i William kirotama naas', a egal juhul 1592 mängiti Londonin timä näütemängo. Tuus aos oll' tä joba niipall'o tunnõt, et tälle panti süüs, et tä taht hinnäst üte pulga pääle säädäq sääntside toonatsidõ ülikooliharidusõga kirämiihiga niguq Marlowe'i Christopher, Nashe'i Thomas ja Greene'i Robert. 1594. aastagast mängeq Shakespeare'i näütemänge õnnõ Lord Chamberlaini Miheq (Lord Chamberlain's Men). Tuu oll' näütemängokompanii, miä kuulu rühmäle näütelejile (noidõ hulgan Shakespeare esiq kah) ja miä sai pia Londoni juhtvas näütemängokompaniis. Pääle tuud ku kuninganna Elizabeth 1603. a. ärq kuuli and' vahtsõnõ kuning James I kompaniilõ kuninglidsõ patendi ja muut' tuu nime Kuninga Mehis (King's Men).
Võro kiräviis
Kakkõhelü
c) tõõsõn tegonimen: kaiaq, tetäq, ollaq, tiiniq, võttaq, herädäq, kirotaq, häbendelläq;
.tv
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pulga Jaan
Elokäük
pisi|Pulga Jaan Pulga Jaan sündü 27. märtekuu pääväl 1947 Rõugõ kihlkunnan Varstun. Tä kasvi üles Kul'drin Miku külän. Haridusõ om tä saanuq Kul'dri 8-klassilidsõn koolin, Valga 1. Keskkoolin, Tarto ülikoolin, kon oppõ neli aastakka arstitiidüst, ja EPA-n, mink lõpõt' eläjäravitsõja (tsootehniku) erialal. Pulga Jaan om pidänüq pääeläjäravitsõja ammõtit Kamara sovhoosin Mulgimaal ja Antsla sovhoosin. Sovhoosiao lõpost om tä Antsla vallan Oe külän talomiis.
Kunnajärv
Kunnajärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Haugjärv
Järv om mõtsa sisen. Timä suurus om 0,2 hektaari. Haugjärve lähkon om viil kats väikest järve - Raudjärv ja Türäjärv.
.ua
.ua om Ukraina internetitunnus.
.ug
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Jeemen
Välislingiq
Katõgooria:Jeemen Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
11. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
.uk
.uk om Ütiskuningriigi internetitunnus.
Tsiili
Tsiili Vabariik (hispaania keelen República de Chile) om Lõunõ-Ameeriga riik.
Iisrael
Iisrael om riik Õdagu-Aasian. Iisraeli pääliin om Jeruusalemm.
Kurvitsa järv
Kurvitsa järv vai Kurvitsa veskijärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Kiräpää
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Küberneetiga
Sõna küberneetiga tulõ kreekakeelitsest sõnast, miä tähend' laivajuhtmiskunsti. Juhtmisteooriide tähendüsen tõi termini laembahe pruuki Norbert Wiener.
.uz
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Eesti kiil
Eesti kiil om imäkeeles umbõs 1,1 mill'onalõ inemisele, kinkast inämbüs (umbõs 900 000) eläs Eestin, kon eesti kiil om riigikeeles. 2004. aastagast om eesti kiil üts Õuruupa Liido ammõtlikkõ kiili.
Vabahelüq
Vabahelle kokkokõla, miä om võro keelen alalõ, om eesti keelest kaonuq: üten sõnan võivaq ollaq ede- ni tagapoolidsõq vabahelüq, nt küla (võro keelen külä).
Mooduoppus
Kaeq artiklit Eesti keele mooduoppus.
25. põimukuu päiv
25. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 237. päiv (liigaastagal 238. päiv).
Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal
Edimäst kõrda tull' kokko üle saa võrokeelidse ja -meelidse inemise, peeti võrokeelitsit loengit. Edimäst kõrda kõnõldi laembalt võrokõisist ja võro keelest, edimäst kõrda arotõdi võro keelen tiidüse üle.
Välislingiq
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
8. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Almazán
2004. aastagal elli taan umavalitsusõn 5755 inemist ja 2013. aastagal 5843 inemist.
Katõgooria:Hispaania
Kaivandu
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Palamusõ kihlkund
Välislingiq
Katõgooria:Palamusõ kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Ukraina
Luudus
200px|thumb|Ukraina lipuvärmen nisopõld ja taivas
200px|thumb|left|Dnepri jõgi
Kõgõ suurõmbaq luuduslidsõq viikogoq ommaq limaaniq (jõõsuulahõq) Musta mere veeren: Dnestri vai Dnisteri limaan 360 km², Molotšne järv 170 km². Dnepri jõgi om mitmõn paigan üles sulut ja nii ommaq tettüq suurõq viihoitusõq: Kiievi (922 km², maht 3,7 km³), Kanivi (675 km², maht 2,62 km³), Krementšuki (2252 km², maht 13,5 km³), Dniprodzeržinski (567 km², maht 2,45 km³), Dnepri (410 km², maht 3,3 km³) ja Kahhovka (2155 km², maht 18,2 km³).
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Ukraina
Võro kiil
Parhillanõ sais
Võro keele ja kultuuri kaitsõs, uurmisõs ja edendämises luudi 1995. aastagal riigiasotus Võro Instituut, miä kõrraldas ka võro keele oppamist ni pruuv võro kiilt ütiskunnan avvo sisse nõstaq ja vahtsõst laembahe pruuki saiaq. Võro kiilt opatas parhillaq kõrra nädälin 26 koolin, a olõ-i üttegi kuuli egaq klassi, kon võro kiil olõsiq oppamisõ keeles. Korgõkooli jaon saa võro kiilt oppiq Ülikoolin. Ainugõnõ peris võrokeeline aoleht Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Võro keele ammõtlinõ tunnistaminõ olõ-i viil lõpulõ joudnuq. 2004. aastagal luudi külh tuu jaos eräle valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäniq võro keele õiguslidsõ staatusõ küsümüst lahendanuq. Võro keele staatusõ üle om eesti meediän aoldõ tulitsõhe vaiõld. Kuiki võro keele kaitsõs om alostõt mitmit tegemiisi ja luud Võro Instituut, om võro kiil iks eesti keele puult tõsitsõhe ohostõt. 1998. aastagal tettü arvamisküsümise perrä kõnõlõs võro kiilt külh rohkõmb vai veidemb 90% ja kõik aig 45% võro keeleala inemiisist, a väega veidüq om latsi, kinkalõ võro kiil om edimäne kiil ja sääntsit latsõvanõmbit, kiä ummi latsigaq kõik aig võro kiilt kõnõlõsõq. Seo ilma aigo tunnõtas võro kiilt põhilidsõlt ku kirändüse, tiatri, rahva- ja popmuusiga kiilt. 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin oll' Eestit iist välän andsambli "Neiokõsõq" võrokeelidse lauluga "Tii". Võro kiil kuulus üten tõisi Eesti põlitsidõ piirkundliidsi ja veidembüskiiliga Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüste.
Kiräviis
Võro kiräviien tähüstäseq inämbüs tähti sammo helle, ku eesti keelen. Täht q märk kurgupeethellü, midä kutsutas ka kakkõhelüs, nt maaq, piniq. Osan välläandin kirotõdas kakkõhellü ka üläkomaga vai jätetäs hoobis kirotamalda. y või märkiq korgõt õ-d, (vabahellü, miä om väega lähkü vinne ы-lõ ja poola y-lõ). 2005. aastagast märgitäs taad hellü inämbüisi hariligu õ-tähega. Kaldüläkoma ehk akuudiga (´), a praktikan tuu asõmal sakõstõ ka hariligu üläkoma ehk apostroofiga (') märgitäs peethelle pehmehüst: ś, ń, ľ, ť jne.
Käändmine
Vabahelükokkokõla peräst om mitmil võro keele käänüselõpõl kats esiqsugust varianti, nii ede-, ku tagapoolinõ. Järgmädsen tabõlin ommaq nuuq tähüstedüq suurõ tähega, miä näütäs keeletiidüse traditsioonin mõlõmbat, nt -le / -lõ (-lE), -ldäq / -ldaq (-ldAq).
Karula kihlkunna kooliq
Karula kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna kooliq.
Korva oja
Korva oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Vabahelü
Kaeq ka
Võro kiräviis