cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Personalpuutri
250px|thumb|Personaalpuutri
Newtoni Isaac
Matõmaatiga
Newtoni umas loetas ülene binuumteoreem. Tä märke vällä Newtoni samasusõq, Newtoni meetodi, klassifitsiirõ tasapinnalidsõq kuupkõvõraq (kolmanda astmõ katõ tundmadagaq hulkliikmõq) nink oll' edimäne, kiä tarvit' jagoarvoliidsi indeksit ja analüütilist geomeetriät diofantiliidsi võrrandidõ lahõndamisõs. Tä lähend' harmoonilidsõ ria osasummasit logaritmõga (Euleri summiirmisvalõmi iinkäüjä) ja uurõ astmõrito. Viil löüde tä \pi rehkendämises vahtsõ valõmi. 1669 valiti tä Cambridge'i Ülikooli matõmaatigaprohvesris. Tuul aol pidi ega Cambridge'i vai Oxfordi prohvesri olõma ordineerit anglikaani priistre. Saman oll' tuu kotussõ tahtjilt nõvvõt, et nuuq ei olõssiq kerkon aktiivsõq (et nii jäänüq aigu inämb tiidüse jaos). Newton arvas', et niimuudu piässi tälle saama erändi tetäq, nink Charles II, kink lupa oll' tuu jaos vaja, oll' tuuga peri.
Pundi
Pundi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Vahtsõkivi oja (Urvastõ)
Vahtsõkivi oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Lambahanna ujja paigan, kost Lambahanna uja suuni om 4 km.
Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn
Puulpäiv, 11. põimukuu päiv
8.00 Hummogusüük koolimajan.
Pühäpäiv, 12. põimukuu päiv
9.00 – 10.30 Tsihilöüdmisega (orientiirümisega) matk Harglõ kooli lähkün.
Karsti
Karsti vai Karstõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Sutõ
Sutõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Tuulse Armin
Avvotasoq
1966 Põh'atähe orden
Rammstein
pisi|454x454px Rammstein om s'aksa industriaalmetal ansambli, kohe kuulusõq Kruspe Richard, Lindemanni Till, Landersi Paul, Riedeli Oliver, Schneidri Christoph ja Lorenzi Christian.
Rammstein laul umaq luuq inämbjaolt s'aksa keelen, ummõhtõ ommaq nä häste tunnõduq ka inglüsekeelitsen maailman ja muialgiq.
Ülesastmisõq Eestin
Rammstein om Eestin üles astunuq nelläl kõrral.
2020. aastaga piimäkuul pidiq nä jälkinaq Talinalõ tulõma, aq koroonatõvõ peräst tougati tuu edesi.
Pupli
Pupli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Virakatsi oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Vanaimäkruut
Kuq kõik tarblidsõq kruudiq olõman, tulõ neoq hindäkesken ütte pandaq. Tuu jaos om mitund sorti võimaluisi. Kuq tahetas kokkopandmiskotussõlõ eräle suurt rõhku pandaq, köüdetäseq nuuq kinniq silmussidõga. Naid või kokko ummõldaq ka päältlüümise võttõgaq. Kui tahetas, võidasõq ka valmi aśa veereq üle heegeldäq.
Buddha
Buddha (võro ja eesti keelen pruugitas ka sõnakujjo "buda") tähendäs 'virgunu' ja tulõ sanskriti keelest. Buddha tähüstäs budismin tiidmise kõgõ korgõmba saiso, virgumisõni joudnut inemist. Sääntse inemise miil om tävveste virgõ ja puhas, tä om saanuq vabas sansaarast ja joudnuq nirvaanahtõ.
Budismin om buddha innekõgõ oppaja. Buddhadõ kotsilõ pruugitas mitmit muidki nimitüisi, nt niilännü (sanskriti k. tathāgata), bhagavat ja võitja (sanskriti k. jina).
Jämaja kihlkund
Jämaja kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Jämaja.
Vana-Roosa kalmuaid
Kalmuaid om tunnistõt kultuurimälehtüses.
Siil
Vällänägemine
Siil om 14-30 cm pikk ja tä kaald 700-1100g. Siili sälän ommaq nõglaq (umbõs 16 000 nõkla), mis ommaq kõgõ inämb 3 cm pikäq.
Eloviis
Siil toimõndas päämidselt hämärän ja üüse ja suurõ osa aost tä ots süüki. Talvõl siil makas.
Opõrats'oonisüstem
Opõrats'oonisüstem om puutri sääne tarkvara, miä pandas tüüle puutrõ alglaatmisprogrammiga nink miä juht ja kõrraldas puutri tüüd, jaga puutri ressurssõ ja teenindäs rakõndusprogrammõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Puutrivärk
Kivikülä (Kanepi)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Paeboja
Külän om kats elotust: Kikka talo ja Mõttussõ talo. Külä ütele poolõ jääs Räestü külä ja tõsõlt puul om Võro–Mõnistõ–Valga maantii ni oron om piiris Veriuja. Mõttusõ talo mant lätt Ala-Sännä nn "Poola tii", mis ollõv uma nime saanuq tuust, et Poola sõavägi säält ütskõrd läbi läts'.
Luiga Viivi
katõgooria:Eesti kiräniguq
Da Messina Antonello
Pilte
Messina Messina
Koigõra
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Mussolini Benito
Katõgooria:Itaalia inemiseq
Biên Hòa
Katõgooria:Vietnami liinaq
Sudak
Eloviis
Sudak kaes väega ette, määnest elokotust valliq. Sudaguq eläseq sääntsen järven, kon om süvvi kotussit ja järvepõhi om inämbältjaolt kivve täüs. Viil om sudagu jaos tähtsä, et vesi olnuq lämmi.
Koolina nulk
Koolina nulk vai Kepinulk vai Heljakeste nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Nulk olõvat uma nime saanuq Koolina mõisa perrä. Tiidäq olõvalt olliq nuuq ainumaq küläq Setomaal, miaq käveq mõisa ala. Mõisaorjusõ peräst om Koolina nulka kutst ka Kepinulgast. Üts jago külli om jaganuq nulga viil poolõst, kutsõh hummogupuulsõt jako Hiljakeste nulgast.
Hõrnas
Elläq taht tä rohkõmb muadsõ põh'agaq vii seen. Kudõnõmisõs om tälle vaia ruusa ja kivvegaq põhja. Niisamatõ ommaq tälle tähtsäq kotusõq, kohe saa hinnäst ärq käkkiq. Tuu jaos kõlbasõq vette sadanuq puuq ja oosõq perve seen. Iherüseq sööväq õhu- ja viimardikit ja näide vaklo, lipkit, ja kärbläisi, tõisi kallo marja, väikeisi kallo, vaklo, esikiq kunnõ ja hiiri.
Miranda de l Douro
Küläq
Katõgooria:Portugali liinaq
Pikäkannu Põhikuul
Illatsõmb Pindi vallakuul om olnuq kolmen kotussõn: Pindi mõisan, Rusima külän ja 1871./72 kooliaastagal kolisi kuul Pikäkannulõ. Peräst koolimaja maahapalamist tetti vahtsõnõ koolimaja Leigo koolitalo maiõ pääle Otsa-Pindi mõisatii viirde. Kuul sai uma nime Pikäkanno mõtsa perrä.
Luhamaa nulk
Nulga suurõmb pühi om suvistõpühi.
Fääri saarõq
Fääri saari valitsõja om Taani monark'.
Katõgooria:Maailma maaq Katõgooria:Õuruupa Katõgooria:Fääri saarõq
Piłsudski Józef
Katõgooria:Poola riigipääq
Tammsaarõ
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Modern Talking
Albomiq
Katõgooria:S'aksamaa ansambliq Katõgooria:Popansambliq
Karja kihlkund
Välislink
Katõgooria:Karja kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Vabarna Anne
Muial võrguh
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Siligo
Siligo om vald Sardiinian Itaalian.
Chiraci Jacques
Katõgooria:Prantsusmaa presidendiq
Konnu Ragnar
Konnu Ragnar mõist häste läti kiilt ja om laembalt tunnõt ummi Lätit pututavidõ reportaasõ poolõst.
Unix
Katõgooria:Puutrivärk
Merca
Jäägri Merle (Merle Jääger, sündünüq rehekuu 19. pääväl 1965 Talliinan) om eesti näütelejä ja luulõtaja. Tä om tarvitanuq pseudonüümi Merca. Väega tunnõduq ommaq timä punkluulõtusõq. Merca om mängnüq pall'o võro- ja setokeelitsin tiatritüken.
Karaj
Karaj om Põh'a-Iraani Ālborzi maakunna pääliin ja Iraani suurusõ poolõst neläs liin.
Pill
250px|right|Vallayer-Costeri Anne maal "Muusigariistaq", 1770. S'oo maali pääl ommaq mitmõq prantsusõ barokiaigsõq pilliq: [[passun, flüüt, toropill, viiol ja lauto.]]
Kaika suvõülikuul 2010 Haanin
thumb|400px|right|Suvõülikooli arotusõtsõõr. Kuralt puult tõõnõ Haani suvõülikooli rektri Hollo Agu thumb|400px|right|Suvõülikooli loengukotus Haani koolimaja moro pääl
Haanin kõnõlda-as õnnõ Haanimaast, a ka laembist ja kavvõmbist as'ost. Juttu jakku Teppo lõõdsast, savvusannast ja küläliisimajandusõst laulu ja sõna väeni ni seto soots'kaammõtist ja liivi keele saisost süäüüsitside havvatagotsidõ juttõ mano vällä.
Liismiti
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Kihelkonna kihlkund
Välislink
Katõgooria:Kihelkonna kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Räädsä Jaan
Välislingiq
Katõgooria:Eesti viiesepäq Katõgooria:Tartomaa inemiseq Katõgooria:Eesti inemiseq
Loko
Loko om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Mac OS
Mac OS om firma Apple Inc. luud graafilidsõl pruukjapalgõl põhinõvidõ opõrats'oonisüstemide rida. Tuud pruugitas Macintoshi puutridõ pääl.
Võro keele murdõq
thumb|400px|Võro keele sisemine jagonõminõ peräsilbi -u/-o ja seenkäänüse lõppõ -n/-h/-hn perrä. Nigu nätäq, om näütüses sõna koton õdagu puul hoobis kotun ja hummogu puul kotoh, a Haani-Rõugõ vanõmban keelen või tuu täämbätseni pääväni ollaq viil ka "kotohn".
Murdõ mõistõq
Võro kiil om mitmõlt puult esiqsugutsit mõotuisi saanuq – hummogu puult vinne (ja ka seto) kiil, põh'a ja õdagu puult eesti (ni ka mulgi ja tarto) kiil, lõunõ puult läti kiil, aoluulidsõlt ka s'aksa kiil. Esiq mõotusõq ja inemiisi paiganpüsümine om põhjusõs, mille võro kiil egä nuka pääl esiqsugunõ om.
Kiilt saa jakaq ka vanno kihlkundõ perrä, nii tulõvaq ka muuq vaihõq parõmbalõ vällä.
Kalõvala
Lätteq
Katõgooria:Soomõ
Peko (eepos)
"Peko" om seto eepos, mink om laulnuq lauluimä Vabarna Anne. Eeposõh om kokko pia 8000 värssi.
Perä-maa
http://pera-maa.narod.ru/
Raakva nulk
Raakva nulga piirest ommaq suurõq mõtsaq ümbre külli, Piusa jõgi, Setomaa-Võromaa piirist ollõv Piiruja.
Palohk
Vällänägemine
Maa all ommaq kasvol juuristu ja juurvars (risuum). Joorõq ommaq maapinna lähkon, 5–28 cm sügävän. Juuristun või tekküq pääjuur. vasakul|pisi|Harinõmaldaq silm või palohka segi aiaq [[Leehik|leehigägaq, miä om maigu poolõst jauhõnõ.]]
Idinä uja
Idinä uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Idinä järvest nink juusk kur'a käe puult Kuura jõkkõ paigan, kost Kuura jõõ suuni jääs 5 km.
Pältre
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Eesti sümboliq
Eesti sümbolidõ pruukminõ
Eesti sümbolidõ pruukminõ om säädüisiga paika pant. Katõgooria:Eesti sümboliq
Kuslapuu Kaisa
Välälingiq
Lavaluulõtaja Kuslapuu Kaisa, Uma Leht 26.09.2019
Permikomi Piirkund
Permikomi Ringkond (permikomi keelen Перем ладорись Коми кытш, vinne keelen Коми-Пермяцкий округ), kuni 2005 Permikomi Autonoomnõ Ringkond, om Vinnemaa Permi krai osa. Pääliin om Kudõmkar.
Mustjala kihlkund
Välislink
Katõgooria:Mustjala kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Oppajidõ päiv
Oppajidõ päivä peetäs riigilde esiq päivil. Eestin om taa 5. rehekuu päiv. Samal pääväl tähüstäs UNESCO 1994. aastagast pääle maailma oppajidõ päivä.
Muhu
Kultuur
Saarõ pääl om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liiva külän. Koolin om latsi kokko 133.
Montehermoso
2009. aastagal elli taan umavalitsusõn 5799 inemist.
Katõgooria:Hispaania
Pakistan
Poliitiga
Pakistan om föderaalnõ parlamentaarnõ vabariik. Riigipää ja sõaväe ülembjuhataja om president.
Luudus
250px|left|thumb|Pakistani kaart Pakistanin om pall'o maavärinit. Noist kõgõ kõvõmb oll' 2005. a., ku hukka sai üle 100 000 inemise.
Budism
thumb|[[Tiibet|Tiibedi buda mungaq]]
Ümbresünde ahhil
Tiidsäq elolisõq (Budismin loetai tiidside eloliisi sekkä joht pal´lalt inemiisi, a ka eläjit) ihkasõq kõgõ tundaq hääd ja varriq halva (hallu, kuulu, kurbust jne). Seo mõjo all om elolinõ kõikaig kannatusõahilan (Sanskriti keelen Saṃsāra) ja taa määräs ärq tuu, määndsehe ello elolinõ sünnüs perän kuulmist. Budistiq uskvaq, et taa ahila saa murdaq, kuq oppiq ärq kaotama himostamist ja hirmu Buddha ja Dharma (Säädmüs) oppusõ perrä.
Rammuka (Misso)
Rammuka (rahvakeelen ka Varõstõkülä) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kahruvabarn
Kahruvabarn (ka tsiavabarn, ladina keelen Rubus nessensis, eesti keelen kitsemurakas) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv hiitlehine puhm. Egäpääväkeelen tähendäs kahruvabarn inämbüisi taa puhma musta marja.
Mar'aq
Kahruvabarnaq ommaq vabarnidõ muudu, a mustaq. Algusõh ommaq mar'aq vereväq, a midä kütsembäs saavaq, tuu tummõmbas lääväq. Tävveste kütseq kahruvabarnaq ommaq mustaq vai mustjaspruuniq, pall'aq ja läükväq, ilma vahakõrraldaq. Verekädseq puultuuraq kahruvabarnaq ommaq hapnõvõitu ja ei tulõq häste varrõ külest vallalõ, a tävveste valmiq mustaq maŕaq ommaq makõq ja tulõvaq kergehe ärq.
Jõhvõuja
Jõhvõoja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Hinni kanjon
Mõts ja eläjäq
Hinni kanjonin kasusõq kõgõ rohkõmb kuusõq, pedäjäq, kõoq ja lepäq. Kõgõ rohkõmb kasus sääl sammõld, sõnajalga ja hapundhaina. Elläjäq mõtsan ommaq kabraq, rebäseq, oravaq, hiireq ja jänesseq. Käväjä om sääl kuuldaq kah, kuis hulga tsirkõ laulvaq.
Välislingiq
katõgooria:luudus
1985
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1985
Seeritsä nulk
Seeritsä nulk vai Keera nulk vai Leega nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast.
Siih om riah mitmit ilosit järvekeisi. S'oost nulgast ommaq pia 1000 aastaga seeh läbi lännüq tähtsäq kaubasaksu tiiq. N'oid teid piteh ommaq häti toonuq ka sõaq. Parhilla om Radaja küläh kats Seto muusiummi.
Kõivupuu Marju
Kõivupuu Marju om pall'o ärq tennüq võro as'a hääs. 1988. aastagast om tä Võro Seldsi VKKF liigõq, tä om kõrraldanuq 3 Kaika suvõülikuuli (1992 Kuudsin, 1998 Põlgastõn, 2012 Harglõn), kirotanuq võro rahvalaulõ raamadu "Tsirr-virr lõokõnõ" ja olnuq võro aabidsakogo ("ABC kiräoppus ja lugõmik") liigõq ja üts "Võrokiilse lugõmigu" kokkosäädjist.
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
2014. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Urvastõ kihlkunnan Osulan 8.-10. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Saarõ Evar ja pääkõrraldaja oll' Rosenbergi Maarika. Suvõülikooli tegemiseq olliq päämädselt Osula koolimajan.
Riidi, 8. põimukuu päiv
12.30 Tulõjidõ kirjapandminõ
Matthissoni Otto Gustav
Elokäük
Põlva rahvalõ om Matthissoni Otto Gustav miilde jäänüq ummi seltskundliidsi tegemiisi poolõst. Mathissonõ suguvõsa oll' Põlva muusiga- ja kooriello suunanu joba 1813. aastagast. Otto Gustavi iistvidämisel mängiti umal aol Põlvan muusikallõ ja opõrette. Timä laulukuuri peeti tuul aol kõgõ võimõkambas Lõunõ-Eestin nink tuuga käve tä kõigil üldlaulupitõl. Põlva kuur laul' näütüses Mozarti «Reekviemi», Rombergi «Kellälaulu», Lätte kantaati «Rändaja ja tähed» jt. Otto Gustav ollõvgi suurõmba jao umast vabast aost viitnü seldsimajan lauluhar'otuisil.
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Puulpäiv, 9. põimukuu päiv
8.00 Hummogusüük koolimajan.
Nahakülä
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Ungvere Olli
Tarto keelen om tä mängnüq Traadi Matsi näütemängon "Kohviuaq" ("Kohvioad") Endla tiatrin (tuul aol Pärno Draamatiatri). Tuud etendüst (1978. aastagast) saa ka ETV arhiivist perrä kaiaq.
Johansoni Ants
Johansoni Ants (Ants Johanson, sündünüq 11. hainakuu pääväl 1962) om eesti perimüsmuusik, saatõjuht ja muusigatiidläne.
Tüüstüspööreq
250px|thumb|[[Aurumoodori vällämärkmine and' tüüstüspüürdele kõvva huugu]]
Ilumõtsa taivakivihavvaq
Vannus
2017. aastagal tetti radiohüdsänigumeetodiga kimmäs, et Ilumõtsa havvaq ommaq tegünüq taivakivest, miä sattõ taaha 7170–7000 aastakka tagasi.
Kaamnitsa uja
Kaamnitsa uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Rebäsmäe ojja paigan, kost Rebäsmäe oja suuni om 5 km.
Kandsimägi (Kiräpää)
pisi|Kiräpää kandsimägi pisi|Müürü jupiq Kiräpää kandsimägi om mägi Võro liina küle all Kiräpääl.
Vai kiri
Taa vällämärkmise aos peetäs 1833. aastat. Vällämärkjä oll Momolu Duwalu Bukele, kiä nakas säänest kirjä tarvitama uma säitsme sõbraga.
Sinivabarn
Välälingiq
Katõgooria:Mar'aq
Lurkmorje
Nimi
Inglüse keelest tugõ taad "lur moar" (hiilmä + naljasyna "muudu, võrdlus").
Oktoobripööreq
Katõgooria:Aolugu
Jõgõva
Jõgõva om liin Jõgõva maakunnan Jõgõva vallan Pedja jõõ veeren, Jõgõva maakunna valitsõmiskeskus.
2011. aastagal tüüt' Jõgõval kats üldhariduskuuli, kon oll' kokko 1003 opilast. Liinan oll' üts rahvaraamadukogo, mil oll' 3087 lugõjat.
Pühäjärv
Pühäjärve sõda
1841. aastaga süküskuul sündü Pühäjärve lähkün, Pühäjärve mõisan talopoigõ mäss baltis'aksa mõisnigu Wilhelm von Stryki vasta. Pühäjärve sõa perrä om nime saanuq Pühäjärve sõatammistik ja Pühäjärve sõatamm. Pühäjärve sõast kõnõlõs Ernesaksa Gustavi edimäne oopõr ”Pühäjärv”.
Raudsepä (Varstu)
Raudsepä om ka tõsõ Rõugõ valla nimi, kaeq Raudsepä (Rõugõ). Raudsepä külä om ka Võro vallan, kaeq Raudsepä (Võro).
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Varstu valda.
Nüpli
Nüpli oll' külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Zetod
pisi|Zetod 2007. aastagal Zetod om ansambli, kon mängväq pilli ja laulvaq viis Setomaalt peri nuurtmiist. Näide mängmisviisi üteldäs "punklooris", taa om sego rahvalaulust, rokist ja pungist. Poisiq laulvaq õnnõ seto keeli.
Bend Over And Pray The Lord
"Bend Over And Pray The Lord" om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2012. aastagal.
Üle-Pelska nulk
Üle-Pelska nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast.
Üle-Pelska nulga piirest ommaq Piusa jõgi, Pelska uja, Tuhvitsa uja. Lõunõ poolõh säänest väiga selget piiri olõ-õiq, säält juusk piir Tiirhanna küläst Küllätüvä külä pääle.
Kalsauja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Peltseri Liis
Liiskeni laul
panõq tii miilde,
Katõgooria:Lauljaq
Peethelü
Kaeq ka
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Keeletiidüs
Tsõõrigolf
alt=|pisi Tsõõrigolf (eesti keelen kettagolf, inglüse keelen disc golf) om mäng, kon piät taldrigu muudu tsõõriq veitüide viskidõgaq korvi saama, tuun mõttõn ommaq riigliq hariligu golfi ummigaq küländ üttemuudu.
Viskõq
Tsõõrigolfin om kats' päämist viskõtehnikat – iistkäsi ja takastkäsi.
The Rasmus
Albomiq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund
pisi|Verrev ruus om Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna tunnismärk. Sotsiaaldemokraatlik Eräkund (lühendüs SDE) om Eesti eräkund, miä jääs poliitilidse tele pääl kura poolõ pääle. Eräkund luudi 1990. aastagal.
Piitremõisa (külä)
Piitremõisa om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Poiss
Poiss, poiskõnõ vai ts'ura om nuur esäne inemine, tulõvanõ nuurmiis ja ildampa miis. Poisiq ja tütriguq ommaq latsõq.
Wundti Wilhelm
Tä om eksperimentaalsepsükoloogia asotaja. Tä asot' 1879. aastagal Leipzigi ülikooli mano edimädse eksperimentaalpsükoloogia labori. Sääl tä sai uuriq mudsu­häti ja tekk kimmäs ajokaho piirkundõ.
Elolugu
1851. aastagal astõ Wilhelm Wundt Heidelbergi ülikuuli, tohtritiidust opma. Joba 1853. aastagal kirot' tä edimädse tiidüsligu tüü. Ülikooli lõpõt' tä 1855. aastagal ja 1856. aastagal läts' tä edesi opma Berliini ülikuuli Johannes Mülleri ja Du Bois- Reymondi mano.
Krümmeri Heinrichi eräkuul
Krümmeri Heinrichi eräkuul oll' s'aksakiilne poiskõisi gümnaasiumi tasõmõ kuul pansioniga. Taad kuuli tunti 19. aastasaa keskel S'aksa-, Liivi- Eesti- ja Vinnemaal. Võro liinan oll' taa kuul 1832–1866. Kuuli kutsuti juhataja nime perrä.
Krümmeri kooli etapiq, koolijuhatajaq
1828 Heinrich Krümmeri kooli alostus Läänemaal Ehmja/Suurõ-Lähtru ja Riisipere.
Vastus tull', et velistekogohusõ põh'aga välismaalaisi ei tohiq riigiammõtilõ võttaq.
Krümmer asot' sõs 1828 Ehmja mõisan eräkooli ja pansioni
Joseph Mortimer (1804–1847)
Aolugu, geograafia, saksa, ladina ja kreeka kiil
Julius Reich
Ülikoolist teoloogia kandidaat,
Carl Gustav Stein (1836–1902)
— Endom;
Rotijaht
Koolimajan oll' väega pall'o rottõ. Nuuq joosiq ja krõbistiq sakõstõ. Vüürüsen vana klavõri sisse lännüq rotiq teiväq pilli hellü. Tunni aigu es toheq rottõ takan aiaq, a vahetunni aigu oll' soovitav. (Eisenschmidt)
Mälehtüseq
Üle 10 lk om jätnüq mälehtüisi vinne kirämiis Afanassi Fet, kiä tan opsō aastil 1835–1837.
Riia huulidsa raudtiisild
pisi|Vahtsõst kõrda tett Riia huulidsa raudtiisild 2021. aastagal|486x486px Riia huulidsa raudtiisild om raudtiisild Tarton, miä lätt Vaksali ja Raudtii huulidsa vaihõl üle Riia huulidsa.
Meräläseq
Meräläseq elliq põrõhõllatsidõ Vinnemaa liinu Moskva, Kostroma, Jaroslavli ja Vladimiri ümbre
Merä keele näüdüssit
Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
Valjala kihlkund
Välislink
Katõgooria:Valjala kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Anna Netrebko
Anna Netrebko om vinne oopõrilaulja. Katõgooria:Muusiga
Bács-Kiskuni maakund
Bács-Kiskuni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. Tä om Ungari maakundõst kõgõ suurõmb.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Haiti
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Tütrik
Tütrik vai tütärlats vai latskõnõ om nuur imäne inemine, tulõvanõ näio ja ildampa naanõ. Tütriguq ja poisiq ommaq latsõq.
Riia huulits (Tarto)
Aolugu
Riia huulitsat piten om läbi aoluu Otõmpää ni Valga kaudu Lätti ja Riiga käüdüq. Riia liin om Lõunõ-Eestile kõik aig tähtsä olnuq –. Vinne keisririigi aol oll' Tarto Liivimaa kubermangun, mink keskus oll' Riia.
Amoral
Amoral om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1997 ja mänge ütte 2017.
U2
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq
Jūrmala
Jūrmala (läti [juːrmala]) om liin Lätin Liivi lahe veeren Lielupe jõõ suun. Jūrmala om tähtsä kuurort.
Sõbraliinaq
Jūrmalal om põrõld 10 sõbraliina:
Inglisild
pisi|355x355px|Inglisild Toomõmäe päält 2015. aastagal pisi|Lind drooniga [[Kuradisild|Kuradisillast Inglisillani]] Inglisild om sild Tarton Toomõmäe pääl, miä ehitedi Johann Wilhelm Krause projekti perrä 1816. aastagal.
1913. aastagal kinnütedi renoviirmise aol Inglisilla pääle Tarto Ülikooli edimädse rektri Georg Friedrich von Parroti mälehtüsmedaljon ja pühändüstekst. Samal aastagal tetti Toomõmäele ka tõnõ, tummõmb sild, miä sai nimes Kuradisild.
Lätteq
Katõgooria:Tarto sillaq
Maamme
250px|thumb|Runebergi "Vårt landi" edekaas
Vana-Saalussõ
Vana-Saalussõ, vanastõ rahvasuun ka Vanamõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Dalí Salvador
Katõgooria:Hispaania inemiseq Katõgooria:Hispaania kunstniguq Katõgooria:Hispaania kujoragojaq
Räppo Jaan
Elokäük
1941 kõrrald' Ukraina latsi sya iist ärq saatmist Baškiirialõ
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle
Raamadu sääd' kokko Pandi Annika, kunstnigutüü tekk' Reimanni Hildegard. Tähetiidüsliguq andmõq rehkend' Kasagu Enn. Kiilt kai Fasteri Mariko.
Räppo Jaan
Timä kotsilõ saa lukõq kah
Õigus (Tallinn 28.04.1908)
Päevaleht 8.04.1921
Antsla vald (1999–2017)
Antsla vald oll' vald Õdagu-Võromaal. Tä jäi Urvastõ, Rõugõ ja Karula kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Antsla vald Võro maakunda.
Keelepuu
Sagõhõhe võivaq keelepuuq siski ollaq ka sääntseq, miä tulõda-ai sukugi puud miilde. Nääq võivaq alostaq ülevästpuult vai kõrvalt ja ossõ asõmal võivaq ollaq lihtsält sirgõq joonõq vai ka keerolidsõq juunirägästiguq.
Ceres
Ceres om edimäne lövvet astõroid. Tä löüdse 1. vahtsõaastakuu pääväl 1801 Pizzai Giuseppe. Edimält nimetedi Ceres võlssi plannõtis, a aastak ildampa tuust nimest üteldi ärq. 24. põimukuul 2006 nimet' riikevaihõlinõ astronoomialiit Crese kääbätshod'otähes, a asteroidis jääs tä iks viil.
Kiil (keeletiidüs)
Päält inemiisi loomulikkõ ja kunstkiili kõnõldas ka eläjide keelist ni matõmaatikan, loogikan ja informaatikan tunnõtuist formaalsist keelist. Viimätside hulka kuulusõq näütüses programmiirmiskeeleq.
Kaarsild (Tartu)
Kaarsild om ehitet tõsõn ilmasõan häötet Kivisilla kotussõ pääle. Silla arhitekt on Peeter Varep.
Uppsala
Transport
Uppsalan sõidõtas väega pall'o jalgrattidõga.
Łobez
Liin om Rega jõõ veeren, miä juusk Õdagumerre.
1844
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1844
Ogre
pisi|Ogre jõgi ja Daugava pisi|Ogre Ogre om liin Lätin. 2022. aastagal elli Ogren 22 872 inemist. Liin om Daugava ja Ogre jõõ veeren.
Rahvastik
2022. aastagal oll' Ogren 22 872 elänikku, 16 856 (73,7%) lätläisi, 4008 (17,5%) vindläisi, 630 (2,8%) valgõvindläisi, 302 (1,3%) poolakõisi ja 296 (1,3%) ukrainlaisi.
Sotsialism
Sotsialism om ideoloogia, miä puuldas poliitikan ja majandusõn rangõt riigipoolist reguliirmist, mink tsihis om rikkust ütiskunnan ütelidsembält jakaq. Sotsialism om ka sääntsile põhimõttilõ ülesehitet riigikõrd.
Lasõr
Katõgooria:Valgusõoppus
Sturm und Drang
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq Katõgooria:Soomõ muusiga
Magnus
29. piimäkuul 1560 ost’ Magnus hindäle Moritz von Wrangelilt katoligu Talliina piiskobi kotusõ. Päälenakkamist kaubas näüdäś üles õkva perämäne. Kauba summat mi ei tiiäq ja arvadaq es massaq Magnus tuu iist rahha, a Wrangel sai hoobis ildampa Audru mõisa. Kuigi Talliina piiskobil es olõq ilmalikku võimu ni timä Kiviloo ja Porkuni liinaq olliq Moskva väeq jo ärq palotanuq, oll’ kotus Magnusõ jaos tähtsä, selle et tä sai Talliinan, miä kunagiq oll’ pikälde Taani uma olnuq, ummi huvvõ ja mõjjo näüdädäq. Määntsil põhjuisil es saaq Magnus mitte Talliina piiskobis, a piiskop’kunna juhis. Või arvadaq, et põhjus oll’ tuu, et toomkapiitli es viiq läbi säädüsperälist valimisviit. Talliina piiskobiammõdi ostminõ rikk’ Magnusõ ja ordo vaihõkõrda viilgi, selle et õkva Liivi ordol oll’ õigus nimmadaq piiskobikandidaatõ.
Nunarput utoqqarsuanngoravit
Katõgooria:Gröönimaa Katõgooria:Riigihümniq
Csongrádi maakund
Csongrádi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Protopenko Denõss
Lätteq
Katõgooria:Ukraina sõaväeläseq
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund om Ungarin tõnõ nii suurusõ poolõst (pääle Bács-Kiskuni maakunda) ku elänike arvo poolõst (pääle Pesti maakunda).
Luudus
Borsod-Abaúj-Zemplén om luudusõ poolõst Ungari üts kõgõ mitmõkülgsemb piirkund. Maakunna põh'aosa om mägine (sääl ommaq Ungari üteq korgõmbaq mäeq ja süvembäq koobaq), a lõunõjago tasanõ. Keskmäne õholämmüs om sääl madalamb ku muial Ungarin. Miskolctapolcan om mõõdõt Ungari külmärekord: −35 °C.
Vivva
Külä hummogupiiris om Tarto–Petseri raudii.
Tarto raudtiijaam
Aolugu
vasakul|pisi|Jaamahoonõq 1889. aastagal Tarto raudtiijaam (vaksal) ehitedi üten Tapa–Tarto raudtiigaq 1876. aastal. Edimäne rong joud' Tartohe 21. põimukuu pääväl 1876. Tallinna–Tarto raudtiid oll' innekõkkõ vaia kaupmihil, kiä tahtsõ kaupa kipõmbahe peräle saiaq. Tarto–Valga–Riia raudtii ehitedi 1889. aastagal ja Tarto–Petseri raudtii 1931. aastal.
Hüpertekst
Katõgooria:Puutrivärk
Fejéri maakund
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Lambauja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Välläpoliitiga
20. aastagasaal välläpoliitiga tähtsüs kasvi, inämb ei olõ tõisist tävveste eräldünüid riikõ, kõik' riigiq käü kuigimuudu ütstõõsõgaq läbi.
Dievs, svētī Latviju
Dievs, svētī Latviju om Läti riigihümn'.
Sõnaq
Katõgooria:Läti Katõgooria:Riigihümniq
Alakülä (Sõmmõrpalo)
Alakülä vai Järvere Alakülä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Tarto rahu
pisi|335x335px|Eesti volimeheq Tarto rahu sõlmmisõl. Kura puult: [[Poska Jaan, kindral Sootsi Jaan, kolonel Muti Victor. Väiko lavva takan kirotas lapingulõ alaq Piibu Ants.]] Tarto rahuleping om 2. radokuu pääväl 1920 Eesti Vabariigi ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl Tarton sõlmit riikevaihõlinõ leping, miä lõpõt' Vabahussõa ni pand' paika Eesti hummogupiiri. Lepinguga Nõvvokogo Vinnemaa tunnist' Eesti Vabariigi esiqsaismist.
Tillõ
Tillõ vai Tille om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Tarto rahu
Leping täämbä
Vinnemaa ei tahaq lepingust midägi kuuldaq ja ütles, et tuu inämb ei massaq. Zahhanova Maria, Vinne välisministeeriümmi iistkõnõlõja, kirot 31.12.2019: "Eesti ku riik, miä eksistiire aastil 1918-1940, kaot' riikõvaihõlidsõ õigusõ, ku astõ NSV Liito. Tarto leping kaot' jõvvo, selle et mõlõmbaq poolõq, kiä lepingu sõlmõq, olliq NSV Liidon. Lepingut ei olõq Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni registrin. Lisäs es kõnõlõq Hitleri-vastanõ koalitsiuun (NSVL, USA, Suurbritannia) Teheranin, Jaltan ja Potsdamin Balti riike Nõvvokogo Liito astmisõlõ vasta. Selle om 1920. aastaga Tarto rahuleping tühäne ja kuulus aolukku." Tuu jutt om aga egäst otsast võlss: Eesti es astuq Nõvvokogoliito esiq ja sõalinõ okupiirmine ei olõq õiguisiga kuunkõlan. Lepingu sõlmmisõ aol es olõq ÜRO-d viil olõman ja tuuperäst lepingut ei saakiq sääl registrin ollaq. Ja kuigiq USA ja Suurbritannia es kõnõlõq okupiirmisele vasta, es tunnistaq nä kunagiq Eestit NSV Liidon.
Lätteq
Katõgooria:Vabahussõda Katõgooria:Eesti aolugu Katõgooria:Lepüngiq riike vaihõl
Salaspils
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii.
Rahvastik
2022. aastagal oll' Salaspilsin 17 808 elänikku, 8672 (48,7%) lätläisi ja 6152 (34,5%) vindläisi.
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Võromaa aolugu
Muinasaig
Arvatas, et edimädseq eläniguq Võromaal olliq uma vällänägemiselt küländ miiq muudu. Keelest, midä kõnõldi, om varahamba arvatu, et tuu oll' üts täämbädses jälge jätmäldäq häönüq kiil. Noq inämb nii kimmäq ei oldaq: võidsõ ollaq ka üts uurali kiilkunna kiil – võro ja eesti keele ütine edevanõmb.
Alapõdra
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Võromaa aolugu
Ravvaaig
Kiviaost pääle eleti Võromaal inämbüisi vii veeren. A rooma ravvaaol, miä alost 2050 aastakka tagasi ja lõppi nii 1550 aastakka tagasi (om nime saanuq Rooma riigi perrä), naati elämiisi tegemä korgõmbidõ kotussidõ pääle. Arvatas, et tuud aigo tull' lõunõ puult Koiva ja Mustajõõ orgo pite vahtsõt rahvast mano. Inemiisi naati tuul aol tarandkalmihe matma. Tarandkalmõq ommaq manotulnuq rahva muud, midä paigapääline rahvas piä üle võtt'. Tarandkalmidõ man ommaq nätäq nellä nukka korgõq kiviriaq, mink sisse jääseq viil vähämbäq kiviq. Inämbüisi om mitu säänest kalmu kõrvuisi. Võromaa suurõmbaq tarandkalmõq ommaq Virunukan ja Sadramõtsan Sännä kandin ni Juudaliinan Põlgastõ lähkün. Tuu oll' Võromaalõ üts hää aig, tegüsi hulga kotussit, kon om elet täämbädseniq vällä.
Mõtsu ja soiõ vaihõl oll' külli, a oll' ka eräle elämiisi. Tetti sõõrdu ja hariti ka põlist põldu. Kõgõ vanõmb vili om tan olnuq kesev, a muinasao lõpu poolõ oll' jo rüäleib inemiisi päämine süük. Kasvatõdi karja – Lõuna-Eestin olnuq rohkõmb tsiko ja lambit, a sõski ka lehmi ja hobõsit. Harilik elämine muinasao lõpu poolõ oll' jo riihetarõ, nii niguq noid ehitediq 19. aastagasaaniq. A muistidsõ ao rõivaq ja ehteq es olõq viil sukugiq noidõ Võromaa rahvarõividõ muudu, midä parhillaq laulupidol kandas.
Keskaig (13.–16. aastagasada)
Kiräpääd nimmasõq vanaq kiräq edimäst kõrda 1322. aastagal. Vahtsõliina ku viimäne úakslaisi ja katoliku-usu kantú vasta Novgorodi Vinnemaad sai valmis 1342. aastagal Maarja kuulutusõ pääväs. Kiräpää ja Vahtsõliina ala käve hulga külli ja nurmi. Võromaal tekküq tuul aol ka mõnõq vähämbäq kandsiq niguq Vana-Antsla, Sõmmõrpalo ja Vaabina, a nuuq ommaq aogaq hoobis ärq häönüq. Tähtsä sõa- ja kaubatii tull' Riia puult. Tuu tull' Otõmpäält üle Urvastõ Kiräpääle ja läts läbi Vahtsõliina Pihkvahe. Tõõnõ tähtsä tii vei Kiräpäält Tartohe. Kolmas tii läts Vahtsõliinast üle Rõugõ Lätimaalõ Koivaliina ja neläs vei Vahtsõliinast Mariburki. Naabriq käveq umavaihõl iks läbi.
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Võromaa
Hajdú-Bihari maakund
Maakunna keskus om Debreceni liin.
Lügänüse kihlkund
Lüganuse kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren.
Lahe
Lahe vai Põlgastõ mõisa om külä Laheda vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald
Lepistüuja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Imperialism
200px|thumb|Karikatuur [[Kapliina-Kairo raudtiiprojekti kotsilõ]]
Vabahussõda
Vabahussõda oll' sõda, midä Eesti Vabariigi väeq peiväq Eesti riigi kaitsõs 28. märtekuu pääväst 1918 2. radokuu pääväni 1920 Nõvvokogo Vinnemaa väki ja 1919. aastagal Lätin S'aksa Landeswehri ja Rauddiviisi vasta.
Sõa edimäne jago
Samal aol 600-miheline Talliina kaitsõpataljon, miä sai käso Tartost tullaq üle Kanepi ja Põlva umbõs 15 km lakjutsõn rõnnan, ület' 30. vahtsõaastakuu pääväl Tilleoro, mink olliq vereväq kindlustanuq kõvva, ja jousõvaq 1. radokuu päävä keskpääväs Võrro. Edimäne oll' Tarto kaitsõpataljoni 3. kompanii kaptõn Lupe juhtmisõl. Tuu joud' Võrro sinnäq, kohe ildampa staadion tetti Roosisaarõ vastan Tamula järve viirde. Illos' selge ilm, päiv paistõ ja õnnõ viis kraati oll' külmä. Sääl nääq näiq säänest pilti, miä inämp elon meelest ei lääq. Näid oll' üts pataljon. Võro järv oll' noid pagõvit verevit nii täüs, et nääq mõtliq, et imeq, et iä vasta pidä, et ärq ei murruq. Sääl olliq sõs halliq jalaväerõivin, mustaq madrussõrõivin, kasaguq kasukin, sääl oll' erärõivin miihi ja naisi, voorihobõsit ja ratsanikkõ.
Sõa tõõnõ jago
Sõa tõõnõ jago tull' keväjä, ku Verevä väe komandöriq saiq Lenini ja Trotski käest kõvva võttaq, et kurat, egal puul olõt võidukaq - Verrev armee oll' joba piaaigu Varssavi ala joudnuq ja Läti oll' pia tävveligult verevide käen - ja tan tsuhnaaq leiq teid Eestist vällä. Ja kupatõdiq nääq vahtsõst tagasi, s'ookõrd joba 10 kõrda suurõmbidõ joudõga. A vaihõpääl olliq Eesti jouq ka joba kasunuq. Ja nii sõs keväjä 1919 võtt' Verevä väe juhatus ette kolm raivukat pääletungi Eesti tagasivallutamisõs. Kõgõpäält radokuun murti suurõ suurtükütulõ kattõ all Narva all pääle. Agaq tan saisõ väerõnd niguq raud, inämp Narvat nääq es saaq tagasi vallutadaq. Väega hääs kaitsõs olliq sääl suuq ja lag'a jõgi. Suuq olliq külh lummõ täüs tuisanuq, agaq nuuq olliq ka lättit täüs, egaq sääl võit ärq ka uppudaq, talvõl kah. Ja sõs võetigi ette, et Lõuna puult tungiq sisse Eesti üle Võro, vallutadaq ärq Tarto, võttaq kotti nuuq Eesti väeq, miä olliq Petserimaalõ joudnuq, ja liikuq edesi Talliina pääle. Üritedi kolmõl kuul, kolm kõrda järest: urbõkuun, mahlakuun ja lehekuun. Võro liin oll' niguq suur sõalaagri: kõik aig edesi-tagasi marssõq väeosaq, sõidiq, tuudutiq ja piibitiq autoq, tuuperäst, et tänäväq olliq puupistü sõamiihi täüs, tulliq haavatuisi vooriq, tüütiq haiglaq ja egasugutsõq valitsusõq, jaaman olliq soomusrongiq kõik aig auru all.
Võlsi
Külä põh'apiiri pääl om Valga–Petseri raudtii.
Vana-Nursi Linnuväli
Linnuväke naati kõrraldama inseneriväe man 1918. aasta märtekuun. Edimäne linnuk saadi vastapäälemineki aigu Narva kandin vahtsõaastakuul 1919. Tuu oll' Prantsusmaal ehitet Farman HF-30.
Saluora
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vana-Nursi suurõtüküpatarei
1939. alust Vana-Nursi patarein umma sõaväeteenistüst Peegli Juhan.
Ja, vi elsker dette landet
Sõnaq
Katõgooria:Norra Katõgooria:Riigihümniq
Miss'o
Miss'o om alõvik Võro maakunnan Rõugõ vallan Vahtsõliina kihlkunnan.
Jász-Nagykun-Szolnoki maakund
Maakunna keskus om Szolnoki liin.
Ethernet
200px|thumb|Sääntsit kaabliotsõ tarvitõdas päämädselt Etherneti võrgõn
Aquino Thomas
Aquino Thomas vai Thomas Aquinost (Thomas Aquinas, Tommaso d'Aquino, 1225–1275) oll' itaalia usomiis, katoliikligu Dominikaani ordo liigõ'.
Varstu
Nimeq
Varstu nimme on kirjä pant 1561 Варсте, 1565 Варста, 1627 Warste Kywi, Warse Wessle, Warse Mick, 1630 Werste Weßli, Werste Mick, 1638 Worsty Wessly, 1684 Warsta, 1765 Dorf Warsto.
Okõaania
Nime "Okõaania" mõtõl' 1831. a. vällä prantsusõ maiõuurja d'Urville'i Dumont.
Orava (Võro)
Külän om kuul, tohtrimaja, puut, rahvamaja jne. Oravil om kats järve: Solda järv ja Orava järv.
Lätiuja
Lätiuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Ala-Tilga
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tsooru vald
Tsooru vallan olluq Tsooru ja Korgõpalu mõisaq. Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Ahli
Ahli vai Ahelo om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Haidaku
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Verijärve
Verijärvega ommaq köüdedüq mitmõq muistidsõq jutuq. Nime ollõv järv saanuq ammutsõl aol, ku orjõ pesti järve perve pääl ni veri juusk' järve ni muut' vii vereväs.
Tõõnõ lugu kõnõlõs kur'ast Kasaritsa mõisaherräst, kedä kuts'ar kõrd üüse üten tõllaga korgõst järve perve päält alla viirdüdäq lask'.
Nógrádi maakund
Nógrádi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Łukašenka Alaksandr
2020. aastaga valimisõq
Łukašenka ütel' 2019. aastaga märtekuun, et tä jälkinaq kandidiir' 2020. aastaga presidendivalimiisil, kon timä võit om jo ette teedäq.
Õuruupa Liido välläpoliitiga ni julgõolõgi iistkõnõlõja Borrelli Josep ütel', et Õuruupa Liit ei tunnistaq Łukašenkat ku Valgõvinne presidenti päält timä ammõdiao lõppu 5. märtekuu pääväl.
Sisekado
Näütüses *laula+ma+hen > laulma, kon om lõpukado toimunuq jo vanõmbal aol (mitusada aastakka tagasi), vai sis mustigaq > must'kaq, kon om sisekado peris illanõ, nii et mõnõl puul Võromaad üteldäs parhillaki iks viil ''mustigaq", a mõnõl puul jo "must'kaq".
Maa
Katõgooria:Maatiidüs
Piirkund
Piirkund om maa-ala, mink osaq minkagiperäst kokko kuulussõq ja minkalõ või ümbre tõmmata kasvai hägotsõ ja vaiõldava piiri. Taa mõistõq olõ-iq selge nink timä üle vaiõldas.
Borodino külä
Borodino vai Porutina om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Vana-Nursi luurõkuul
1943. aasta radokuun anti opilaisilõ valgõ käepaila tekstiga "Im Dienst der Bundeswehr" ja Zinke allkiräga tunnistus, et inemine eläs "Malepartusõ" laagrin, timäl om lubatu kolmapäävä ja pühäpäävä 13.00–17.00 kävvü laagrist 2 km ümbretsõõri tallõn.
Pesti maakund
Pesti maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Vaivara kihlkund
Välislink
Katõgooria:Vaivara kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs
Välislingiq
katõgooria:Eesti ütisüseq
Pikendüsjuheq
katõgooria:eelektririistaq katõgooria:tekniga
Alžiir
Alžiiri vanaliin Kasbah kuulus UNESCO maailmaperändüse nimekirjä.
Ravva Eno
Tä lõpõt' Tarto Ülikooli eesti keele eräala pääl 1952. aastagal.
Hargi
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Szabolcs-Szatmár-Beregi maakund
Maakunna keskus om Nyíregyháza liin.
Kallastõ (Mõnistõ)
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Harjukülä
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Imaru
1977. aastagal panti Imaru külä kokko Sutõ külägaq.
Osasco
thumb|100px|Osasco vapp Osasco om liin Brasiilia lõunõhummogujaon São Paulo osariigin, 16 kilomiitret São Paulost põh'aõdagu poolõ.
Horatius
Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Hollande'i François
Hollande'i François (täüsnimi François Gérard Georges Nicolas Hollande; prantsuskiilne välläütlemine: [fʁɑ̃swa ʒeʁaʁ ʒɔʁʒ nikɔla ɔlɑ̃d]; sündünüq 12. põimukuu pääväl 1954 Rouenin) om Prantsusmaa poliitik, oll' 15. lehekuu pääväst 2012 kooniq 14. lehekuu pääväniq 2017 president. Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Poliitiguq
Catullus
Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Palutaja külä
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Konnuvere
Konnuvere om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Koorti Erkki
Tä om kirotanuq romaanõ Lõunõ-Eesti keskaost: "Kättetasomine Kiräpääl" (2018), "Veritaso Tarton" (2019) ja "Salakuulaja Vahtsõliinan" (2020).
Juurõ Mart
Elokäük
Täl om kats last.
Piigastõ
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Pinne kõnõlus
"Pinne kõnõlus" om hispaania kirämehe Cervantese Migueli 1613. aastagal kirotõt novell. Taa kõnõlõs katõ pini Berganza ja Cipioni elost Hispaanian. Esiqeräline om tuu, et nuuq piniq mõistvaq kõnõldaq.
Horma (Sõmmõrpalo)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Vasi maakund
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Laari Mart
katõgooria:Eesti poliitiguq
Antananarivo
Välislingiq
Katõgooria:Madagaskar Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Rooba
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Õlavüü
Lihassõq
Õlavüün om mitmit rühmi lihassit: edemidseq, tagomadsõq ni vaihõlihassõq.
Avokaado
Katõgooria:Puuviläq
Neutron
Neutron om tsibiputin, minkal olõ-iq eelektrilaengut ja mink mass om veitse suurõmb ku proodoni mass. Neutroniq ommaq aadomisäsün.
Kalda Kaja kolmas valitsus
Välälingiq
Katõgooria:Eesti valitsusõq
Aadomiteooria
Katõgooria:Füüsiga
Asmara
Aolugu
Katõgooria:Eritrea Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Ts'ombo
Ts'ombo om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Uganda
Uganda, ammõtlidsõlt Uganda Vabariik om Hummogu-Afriga riik. Uganda pääliin om Kampala.
Ukrainlasõq
Usk
Uso poolõst ommaq ukrainlasõq suurõmbalt jaolt õigõuskliguq. Õdagupoolitsidõ ukrainlaisi hulgan om uniaatõ.
Peräniidü uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Õuruupa kiilipäiv
Õuruupa kiilipäivä peetäs 26. süküskuu pääväl. Taa päävä kuulut' vällä Õuruupa Nõvvokogo 2001 aastagal, et tukõq kiili opmist üle terve Õuruupa.
Astana
Liina nimi oll' 1830–1961 ja 1992–1998 Akmola, 1961–1992 Tselinograd, 2019–2022 Nur-Sultan.
Narva tank
pisi|Narva tank 2007 pisi|Narva tank 2022 Narva tank oll' mälehtüsmärk tuu avvus, et Verrev vägi võtt' tõõsõ ilmasõõ käügin 1944. aastagal Narva liina ärq. Monument oll' Narva liinan Jõõsuu huulitsan sääl, kon 25.–26. hainakuu pääväl Leningradi väerõnna väeq üle Narva jõõ tulliq. Monumendi geograafilidsõq koordinaadiq olliq 59° 25′ 1″ N, 28° 8′ 26″ E.
Monument esiq oll' tank T-34/85, miä oll' pant postamendi pääle. Tank oll' pant jõõgaq risti, suunagaq Berliini pääle.
Bahama
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Mõnistõ
Mõnistõ piire seen om ka Mõnistõ mõisa park ja Wulfõ suguvõsa kalmuaid. Mõnistõ mõisa pargin om Mõnistõ järv. Pargin ommaq aoluulidsõlt olnuq kaq Mõnistõ vasalllinnus ja Mõnistõ mõisa huunõq, miä ommaq häönüq.
Parmupalu
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1836
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1836
Kvant
Kvant om füüsigalinõ objekt, miä tekküs, ku süstem lätt ütest olõkist tõistõ, ku tuu süstemi olõkiq vastasõq määntsegi füüsigalidsõ suurusõ (hariligult energiä) diskriitsile väärtüisile.
Kaeq viil
Katõgooria:Füüsiga
Peebu (Mõnistõ)
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Särg
pisi|Särg süü egäsugumaidsi viihaino Särg (Rutilus rutilus) om karpkalaliisi seldsi kala.
Pantri
Pantri (ladina keelen Panthera) on kaslaisi perrekund, kohe kuulusõq lõvi, tiigri, leopard, jaaguar ja lumõleopard.
katõgooria:imetäjäq katõgooria:mõtsaeläjäq
Jakapäiv
Jakapäiv kerigukalendrih
Vanast oll' Vahtsõliina lähkoh Miikse külä man puu, kohe pikseh sisse lei. Taa puu oll' rahva siäh au seeh. Timäst müüdä minneh kummardõdi ja pallõldi: Seto kombih ommaq segähünüq Vana Testamendi prohvõdi Eelijä ja Vahtsõ Testamendi apostli Jaakobusõ mälehtüspäiv vai jakapäiv. Tuu om nii selle, õt naidõ pühhi aolinõ vaheq om veigaq väikene. Iljapäivä peeti innep Petserimaa hummogunulgõh, a jakapäivä õdagunulgõh.
Kapstaleib
Pandaq hapund kapstast rüäleevä kohetusõ sisse, vägevä liha tükke pääle ja viil suurmit ala.
Krõmmi puulsaar
Krõmmi autunoomilidsõ vabariigi pääliin om rahva arvu poolõst tõnõ liin Simferopol. Tõnõ tähtsä liin om puulsaarõ kõgõ suurõmb liin Sevastopol.
Oksaneni Sofi
Arvamiisi "Puhastusõ" raamatust om olnuq egäsugutsit. Oksaneni om kitet Eesti aoluu käsitlemise iist ja taast tõisilõ rahvilõ kõnõlõmisõ iist. Tedä om ka süütet Nõvvokogo Eesti elo üteülbälidsen kujotamisõn. Ummohtõ om Oksaneni tüüq olnu populaarsõq ni raamatin ku ka lavastusin.
Oma Mua
Oma Mua om Kar'ala Vabariigi pääliinan Petroskoin ilmuv kar'alakeeline aoleht. Leht ilmus kõrra nädälin ja taa luudi aastagal 1990.
Simula
Tan ommaq Vällämäe Küläjärv, Vällämäe Peräjärv ja Vällämäe Vahejärv.
Kannõl
Duurkannõl
Duurkandlõl ommaq ütsindä akordikeeleq ja tuud saa pruukiq saatmispillis.
Kirg
Kaeq viil
Kirg (matõmaatiga)
katõgooria:füüsiga
Kaarataudsa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Ala-Suhka
Ala-Suhka om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan.
Preeriäsusi
Süümine
Preeriäsusi om murdja ni ta süü lihha ja rõipit.
Tiinüs
katõgooria:imetäjäq katõgooria:mõtsaeläjäq
Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak
Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni Pääkogo hõigas' vällä Ülelimalidsõ põlitsidõ kiili aastaga 19. joulukuul 2016 ÜRO Põlitsidõ Rahvidõ Alalidsõ Foorumi otsusõ perrä. Pääkogo otsus pand' aastaga kõrraldajas UNESCO.
Hindäperi Riike Ütisüs
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Keema (Sõmmõrpalo)
Keema om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard
Elokäük
abirektri Moskva Michaeli kerigukoolin (Michaelis Kirchenschule in. Moskau), Petri Pauli kerigukoolin
Rõuge Kiriku Teataja
Rõuge Kiriku Teataja oll' Rõugõ kogudusõ aoleht. Leht oll' eestikiilne. Lehte andsõ vällä Rõugõ kogudusõ juhatus, toimõndaja oll' opõtaja Viksi Valter.
Dnepr
Katõgooria:Jõõq Katõgooria:Ukraina jõõq Katõgooria:Vinnemaa jõõq Katõgooria:Valgõvinne jõõq
Kammkeraamiga kultuur
V aastagatuhandõ lõpun ja IV aastagatuhandõ edeotsan i.m.a rändäsiväq Õuruupa mõtsavüün, ka seoilmaao Eestin, mitmõq rahvaq. Sündü kamm'keraamiga kultuur, mink kõgõ laembaq piiriq küündüq vällä Põh'a-Soomõst nika ku Kar'alaniq hummogun ja Lätiniq vai Põh'a-Leeduniq lõunõn. Naidõ maiõ pääl naatiq tegemä üttemuudu savianomit ja kivist ni luust tüüriisto.
Kamm'keraamiga kultuuri inemiseq elliq inämbüisi sisäveekokõ kaldõ pääl vai mererannan. Naidõ elokotussit, mink hulgan om nii lühküaigsidõ piätüskotussidõ ni jahi- ja kalanduslaagridõ jätüssit ku küläasõmit, om Eestist parhillaq lövvet ligi sada. Eleti elotuisin, miä olliq maa pääl, vai maa sisse kaibõtu süvembä põh'agaq. Süvvä saadiq kalapüüdmisest, jahipedämisest ja söögikorjamisest (mar'aq, seeneq). Ainukõnõ kodoelläi oll' pini. Kamm'keraamiga kultuuri matmiskombõq olliq mitmõsugumadsõq. Inämbüisi ei olõq noist matussist midä alalõ jäänüq. Osa kuulnuist panti pikkä vai kugõrikku haudõ sisse, miä olliq elonduisi lähkun. Eestist om vällä kaibõt seoniqaoniq inämb ku 30 kamm'keraamiga kultuuri inemise põrmuq. Havvõst om lövvet asjo, miä olliq pantuq kuulnuisi mano vai rõividõ külge. Arvada oll' as'ol ka määnegi usolinõ tähendüs. Eesti ala rahvas oll’ tuud aigu küländ väiku – 3900. aastagal i.m.a võisõ tuu ollaq kõgõ rohkõmb 6000 ni 2000. aastagal i.m.a kõgõ rohkõmb 10 000 inemist. Katõgooria:Aolugu
1965
1965. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10178. aastak sirvikallendri perrä.
Kuningaimänd Elizabeth II
pisi|Kuningaimänd Elizabeth II, 1959 Elizabeth II (Elizabeth Alexandra Mary Windsor; sündünüq 21. mahlakuu pääväl 1926, koolnuq 8. süküskuu pääväl 2022 ) oll' Suurbritannia ja Põh'a-Iiri Ütistedü Kuningriigi, Kanada, Austraalia, Vahtsõ Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Vahtsõ Guinea, Saalomoni Saari, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiine, Antigua ja Barbuda, Belize'i ni Saint Kittsi ja Nevise kuningaimänd.
Tä oll' ainugõnõ monark maailman, kiä oll' samal aol rohkõmb ku üte esiqsaisja riigi pää. 15 riigin, mink riigipää Elizabeth II oll', elli tuud aigu kokko nii 128 mill'onat inemist.
9. süküskuu pääväl 2015 saiõ timäst kõgõ kavvõmb pukin olnuq monark Ütiskuningriigi aoluun (63 aastakka, 7 kuud, 2 päivä). 2017. aastagast oll' tä maailma kõgõ vanõmb riigipää.
Kaku (Rõugõ)
Kaku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Õuruupa Nõvvokogo
Kaeq viil
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Rõugõ vald
Alõviguq
Rõugõ vallan om kolm alõvikku: alõvikku: Miss'o, Rõugõ ja Varstu.
Päälekäänüs
Päälekäänüs vai manoqütlejä vai allatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq liikmist kohegi pääle: toolilõ, silmäle.
Must meri
pisi|307x307px|[[1999. aastagal Mustast merest tett pilt]] Must meri (vinne keelen Черное море, ukraina keelen Чорне море, bulgaaria keeles Черно море, rumeenia keeles Marea Neagră, türgi keeles Karadeniz, gruusia keeles შავი ზღვა [šavi zgva], krimmitatari keeles Qara deñiz) om sisemeri Lõunahummogu-Õuruupan, miä läbi Vaihhõmere ja Egeusõ mere putus kokko Atlandi suurõmerega. Merest lõuna poolõ jääs Väiko-Aasia, hummogu poolõ Kaukaasia, põh'an om Hummogu-Õuruupa laugõmaa ja õdagun Balkani puulsaar. Katõgooria:Mereq
Karksi kihlkund
Karksi kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Karksi.
Välislink
Katõgooria:Karksi kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Tohokiri nr 292
Tohokirä pääle om kirillitsa tähtiga kirotõt kolm rita sõnno, aq olõ-õi sõnavaihõ. Inämbjaolt om taad peet kar'alakeelidses pikseloidsus.
Katsikvabahelü ou
Edimädse ria pääl om sõna nuoli. Pikäst oo-st om saanuq uo põh'apoolidsidin õdagumeresoomõ keelin nigu soomõ ja kar'ala. Vinnekeelidseq täheq ommaq aga uur´jit pannuq mõtlõma, et vai ollaq oll' vindläisil rassõ märkiq näile võõrast ü-tähte. A muidokiq om õks tõõnäolidsõmb, et katsikvabahelü uo omgi nii vana ja taa om tävveste õigõlõ kirjä pantus.
Ümbrepandmisõq
Jumala nuul', kümme suq nimmi / nuul' välk, nuul' lask / kohtomõistja jumal juht'
Kärgula
Kärgula vai Kärgula mõisa om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Tsilgutaminõ
Tsilgutaminõ käü ütiskunnatiidüisin sääntse matõrjaali kottalõ, midä ilma uma õigõ nimeldäq kinkalõgi vai õkva kõgõlõ ilmalõ teedäq andas.
Katskiilsüs
Katskiilsüs Võromaal
Võromaa keeleline olokõrd om maailman esiqeräline, selle et kõrvuisi ommaq kats väegaq lähkeist sugulaskiilt. Kõgõ tunnõtumbaq katõ keele esiq asjo jaos pruukmisõ olokõrraq ommaq kujonuq hoobis suurõ imperiaalvõimu keele ja koloniseeritüisi kiili vaihõl (nt Jamaica, Malta).
Vähk (vii-elläi)
Vähk om ainugõnõ ilma sälgroodsuldaq elläi, kedä meil süvväs. Võromaa jõõq ja ujakõsõq olliq nii 100 aastakka tagasi vähki täüs. Võromaa vähki viidiq esikiq välämaalõ müüki. Parhillatsõs om väega veidüq vähki perrä jäänüq.