cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ehitämine
Laeq
''No ku saan'al sai joq korgust viländ, sõs panti huunõllõ talaq. Talus võeti kangõq palgiq. Noolõ huunillõ, kohe lagi pääleq tull' pandaq, panti kangõbaq talaq. Tallu panti niguq hoonõq oll'. Laudal oll' mõni viis talla, kambrõl kolm va neli, rehetarõl kats, rehealussõl kats. Ja niguq ärq üldäq, noolõ säntsille huunillõ, kohe lakõ pääleq tulõ-õs, panti kõigilõq kats talla õnnõ. Rohkõp olõ-õs vajagiq. Tallu jaos raoti jälq saan'a palkõ sisse umaq asõmaq, niguq nuka sissegiq. Sõs panti talaq kõik puhtamas ärq jaq pääleq panti üts kõrd palkõ. Noid perämätsi palkõ, miä tallu pääle tulliq, ülti et kummutusõpalgiq. No kuq kummutusõq kaq kõik ilusahe ärq saiq pantus, sõs oll' sain valmis. Sõs panti sagarõq pääleq, tõmmati rooviga üle jaq katuss pääleq.
Protistiq
Protistiq (vai algeläjäq; ladina keelen Protista, Protozoa) ommaq elotiidüse perrä rakujüväga elolisõq, kiä kuulu-iq ei eläjide, ei kasvõ ei ka siini hulka. Protistiq ommaq suurõmbalt jaolt lihtsäq elolisõq, inämbüs näist ommaq üterakulidsõq.
Ehitämine
Napukatusõq
''Kuq edimäne kõrd nappõ ärq sai vaotõdus, sõs võeti panti tõõnõ kõrd vihkõ. Nuuq olliq neh vähämbäq. Tõõsõ kõrra napuq panti nii, et tüveq tulliq üle alumadsõ vaotusõroovigu. Lavvaga tetti nimäq tasatsõs jaq tõmmati jälq vaotusõroovik pääleq. Nii katõti katuss nikaguq har'ani. Sõs päälmädsel kõrral panti tüveq üles. Kuq napukatuss ilusahe vällä oll' tett, kõik otsaq ilusahe tasatsõs kobistõt jaq, sõs olõ-õs kõrra vaihhit tundaq es midägiq. Sõs oll' kõik tasanõ.
Ruusmäe järv (Ruusmäe)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1924
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1924
Äntu Sinijärv
Sinijärv om säidse kilomiitret lõunõ puul Väike-Maarjast, Väike-Maarja kihlkunnan, Õdagu-Viromaal. Seo om Eesti kõgõ selgemba viiga järv. Järve läbipaistvus om kooniq 15 miitrit, kuigiq järve suurõmb süvvüs om 8 miitrit. Vesi om klaar lättide peräst. Tuuperäst om järve vesi esiki suvõl 10-15 kraati. A päälmäne puul miitrit viist om suvõl küländ lämmi, et minnäq ujoma.
Kaika suvõülikuul 2016 Tsiistren
RIIDI, 12.08.
12 buss Võro–Tsiistre. Buss lätt vällä Võro Katariina kerigu iist.
PUULPÄIV, 13.08.
• 20–20.30 Tal’na Liiso;
• 20.30–21.30 rahvapilliansambli Oravapoisid;
Kotonkoolitus
Riigivõimu suhtumist om mitmasugust. Näütüses USA-n, Suurbritannian, Vahtsõl Meremaal lubatas. Mõnõl puul andas luba küländ lihtsält, mõnõl puul piät olõma täüdedüq mitmasugumadsõq koolitajidõ ja kõrraldusõ tingimüseq. Eesti säädüseq kotonkoolitusõ kotsilõ ommaq kimmide hulgast.
Sõgõhus
100px|thumb|Valgõ kepp, s'oo perrä või üle ilma sõgõhit ärq tundaq.
Äntu
Äntu järveq
Äntun om säidse järve. Järveq ommaq klaari viiga. Kõgõ suurõmbaq järveq ommaq Valgõjärv, Rohilinõ ehk Vahejärv ja Sinijärv. Vahejärv ja Sinijärv ommaq ainulidsõq, selle et järve vesi om sinikasrohilinõ ja väega klaar. Vii ilosa värmi and helle järvelubi üten luudusõga. Kavvõmbalõ jääseq viil neli järve: Linaleo, Mäetaguse, Kaan- ja Umbjärv. Nuuq ommaq soidsõ maaga.
Minecraft
Tutvustus
Mängjä sünnüs plokõst maailma, kon tä saa plokkõ lahkuq ja liigutaq. Täl om üten säläkotť, kon tä naid hoitaq saa. Mäng sais kuun kolmõst maailmast: Päälmaailm, kohe mängjä tekkü, ni kats mõõtu Nether ja The End, kohe tä piäs esiq minemä. End’in tulõ mängjäl vällä võttaq Enderdraakon, päält midä om mäng lõpõtõt. Mängon om ka mitmõsugumaidsi eläjit, näütüses lehmäq, lambaq, soeq ja hobõsõq, agaq ka jälehüseq, näütüses tsombiq, härmäq ja kriipriq.
Kotonkoolitus
Välislingiq
MTÜ Eesti Koduõppe Keskus []
Narva-Jõõsuu
2015. aasta saisoga om Narva-Jõesuun 2630 elonikku. Vanõmbaq liina nimeq ommaq Narva-Mündung, Hungerburg, Ust'-Narva ni Naroova-Jõesuu.
1922
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1922
Mineraal
Hüdrotermaalsõq
Mineraaliq ommaq vällä kristalisiirünüq määntsegi maa üsäst tulnu lämmüse lätten kuumas aetust viist vai gaasõst.
Valpri Liina
Välälingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Noarootsi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Noarootsi kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Kvarts
Kvarts om silikaatnõ mineraal. Tä om maakoorõn levikult tõnõ mineraal pääle pääväkivve.
Liivakivi
200px|thumb|Liivakivi tükk
Suur jago Eesti alospõh'ast sais kuun liivakivist.
Aavašilla
Aavašilla (märgit ka Aavašild ja Āvašiлd) oll' inneskine leivu külä Lätin Alūksne piirkunnan Ilsnä vallan.
1803
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1803
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
10.30 Visseli Agu «Etno-futurism kunstist elukõrras!?»
Podekrati Ülle
Elokäük
Podekrati Ülle (sündünü nimega Tolmik) kasvi üles Pärnomaal Sindin, a timä edevanõmba elliq Setomaal Töganitsa külän. 1974–1978 oppõ Ülle Tarto Pedagoogilidsõn Koolin latsiaia muusigakasvataja ja kuulõ muusigaoppaja erialal. 1978. aastak oll' tä hindä elon tähtsä aastak, selle et Ülle läts' mehele ja sündü tütär Maris. Kats aastat ildampa sündü poig Targo. Ku tä kooli lõpõt', saadõti tä üten uma abikaasaga tüüle Alaverre Harju maakunnan, a mõni aastak ildampa koliti mehe kodokanti Vahtsõ-Kuustõhe, kon tä elli terve ülejäänü elo. Podekrati Ülle matõti 17. põimukuu pääväl 2016 Setomaalõ Laossina kalmuaida.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
19.00 Krabi külätiatri näütemäng «Jahilkäük»
20.30 Simman: Laube Kadri ja Varblasõ Marju
PÜHÄPÄIV, 13. PÕIMUKUU
13.00 Lõunasüük
Kaeq viil
Uma Leht: Kaika suvõülikuul Kornetin 03.08.2017, nummõr 392. Pruugit 26.10.2021.
Toku (Antsla)
Toku om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Hallõr
250px|thumb|Vibrio Cholerae pisiläseq
Gaasitehäs
Võro Gaasianalüsaatridõ Tehäs (VGT), rahva siän tunnõt ku Gaasitehäs, oll' aparaaditehäs Võro liinan, Kreutzwaldi huulitsan, pia Tamula järve perve pääl.
Õli
Õli om ollus, miä rasva sisen lahustus a vii sisen eiq, nink miä tarõlämmän om vetel. Õlin om pall'o hüdsäsnigu ja vesäsnigu aadomit, a veidüq hapasnigu aadomit.
Eesti jalgpallikogondus
Eesti jalgpallikogondus om võistkund, kiä edüstäs jalgpallin Eestit. Kogondusõ liikmõq vali vällä päätreener, tallituslikku puult kamandas Eesti Jalgpalli Liit. Eesti jalgpallikogondusõ kodostaadion om A. Le Coq Arena Tal'nan.
Tsilgutaja järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Leivu kiil
Peethelüq
Ka leivu keelen om olõman kurgupeethelü, miä tulõ ette sääl, kon taa ka võro keelen ette tulõ. Niguq võro keelen, ommaq ka leivu keelen alalõ afrikaadiq, miä olliq olõman õdagumeresoomõ algkeelen, a ommaq kaonuq näütüses eesti ja soomõ keelest. Leivu keelen om h pia egält puult ärq kaonuq. Ku võro keelen on h alalõ püsünüq nii sõna algusõn, kesken ku lõpun, sis leivu keelen ommaq nuuq kaonuq. Nii om võro hopõn leivu keelen (u)opõn, võro raha om leivu keelen ra'a. Mõnikõrd om metateesigaq h parõmbalõ alalõ püsünüq ütetsilbiliisi sõnno seen, nt vohn 'vana'. Üts esiqerälidsembit juuni leivu keelen om sõna algusõ j-i muutuminõ d'-s. Säänesama asi om juhtunuq ka äänis- ja kesvepsä keelen.
Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ
Raamadun om mõistatuisi Tarto-, Mulgi-, Võro- ja Setomaalt.
Tiisikus
Tiisikus vai tiisik om külgenakkaja tõbi, miä hariligult pand põdõma tävvüq, a või kurja tetäq tõisilõgi iho jakõlõ. Tiisikust tekütäs tiisikusõpisiläne Mycobacterium tuberculosis, miä liigus tõbitsõlt inemiselt tõisilõ õho kaudu.
Tiisikus om rassõ tõbi ja tuu kätte ommaq pall'oq inemiseq ärq koolnuq. Inemise kotsilõ, kiä tiisikust põdõ, üteldäs tiisik.
Laanõ Triinu
Laanõ Triinu (Triinu Laan, varrampa Laanejõe, 1993-2016 Ojar, sündünüq 6. lehekuul 1975. aastagal) om võro keele ja kultuuri liikmisõ tegeläne ni võro ja eesti kiränik, kedä kõgõ inämb tundas võrokeelitside laulupitõ Uma Pido kõrraldamisõ ni timä kirotõduisi võro- ja eestikiilside latsiraamatidõ perrä.
Looming
2016. aastagal sai Laanõ Triinu Eesti Latsikirändüse Keskusõ Aasta Rosina preemiä raamadu „Vana katkine kass. Vana katskinõ kass“ iist.
Orgaanilinõ keemiä
Orgaanilinõ keemiä om keemiä haro, miä uur ollussit, kon om sisen hüdsäsnik. Uuritas noidõ ehitüst, umahuisi, tõsõsminegi säädüisi, saamist, tarvitamist jm.
1918
1918. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10131. aastak sirvikallendri perrä.
Olaine
Liinast lätt läbi Jelgava–Riia raudtii (jaam Olaine) ja suurtii A8 Riia–Meitene-Šiauliai.
Eesti Rahvusraamadukogo
pisi|Eesti Rahvusraamadukogo pisi Eesti Rahvusraamadukogo (RaRa) om raamadukogo Eestin, miä luudi 1918. aastagal.
Koltasaami kiil
Lätteq
Katõgooria:Saami keeleq Katõgooria:Lapimaa
Plaki Paul
Plaki Paul (Paul Plakk, 1909-2001) oll' Võromaalt perit elektroteknigatiidläne, Talliina Teknigaülikooli pikäaignõ oppõjoud.
Elokäük
Pääle TTÜ lõpõtamist 1941. a. jäi Plaki Paul sinnäsamma tüüle, edimält assistendi kotussõ pääl füüsigalidsõ keemiä ja füüsiga  laboratooriumõn nink elektrotekniga kateedrin, sõs dotsendi kotussõtäütjänä eelektrisidõ kateedrin. Noil aastagil sai timäst tunnustõt spetsiälist elektrooniga ja mitte-eelektriliidsi suuruisi mõõtmiisi alal.
1952. aastagal kaits' Plaki Paul teknigakandidaadi väitekirä päälkiräga "Freesturba niiskuse määramine elektrilisel teel". Peräst tuud sai tä dotsendi kotussõ nink oll' viistõist aastagat kateedrijuhataja: 1953-1962 teoreetilidsõ ja ületse elektrotekniga nink 1963-1968 tüüstüselektrooniga kateedrin. Tüüstüselektrooniga (ildampa elektrooniga) kateedri luuminõ 1962. aastagal ja tüüstüselektrooniga eriala üliopilaisi oppamine alatõn 1963. aastagast sai TTÜ-n (toonadsõ nimega Talliina Polüteknilidsõn Instituudin) teos teno just Plaki Pauli pingutuisilõ.
Kaika suvõülikuul 2019 Meerapalon
2019. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti 10. põimukuu pääväl Vana-Võromaa põh’apiiril Pedäspää, Tammistu ja Meerapalo külän.
Kava
Kell 11 Kivirüüdi Kersti. Raamatust «Värav».
Kultuuriprogramm
Umar Hajjam
Umar Hajjam, täüsnimega Gijasuddin Abu'l-Fath Umar ibn Ibrahim al-Hajjami an-Nišaburi (1048-1131), oll' pärsiä-tadžiki opõtlanõ ja luulõtaja. Tä tüüt' Buhhaaran, Samarkandin ja Mervin.
Zagros
Ilmastu om kuiv ja lähistroopilinõ. Suurõmbalt jaolt om sääl mägikõrbõ. Orõn om järvi ja oaasõ, kon kasusõq datlipalmiq, tsitrosõq ja viinapuuq. Lõunõõdagujaon, kon satas inämb, kasus igihal'as võso ja hõrrõ mõts (tamm, vaher, akaatsia). Korgõmban ommaq mäginiidüq ja väikoq ijäkeeleq.
Viirapalu
Viirapalu om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Kildinisaami kiil
Kildinisaami tähistü
Katõgooria:Saami keeleq Katõgooria:Lapimaa
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Riidi, põimukuu 10. päiv
11.30 Buss sõit vällä Võro instituudi mant
16.00 Liilia Tali ja Helene Albert. Kuis vanal aol eleti
Jēkabpils
Jēkabpils ala suurus om 25,45 km². Jēkabpils luudi aastagal 1670.
Mõnistõ mõisa
Vahtsõnõ mõisahärbän
Von Wulfi aol ehitedi 19. aastagasaa edimädsel poolõl vahtsõnõ uhkõ korgklassitsistligun stiilin päähoonõq. Tuul oll´ kats kõrda, otskatus, edeküle pääl oll´ katõsa kandilist sammast, miä olliq katõ kaupa ja mink otsan olliq joonia kapiteeliq. Edeküle pääl oll´ kolmõnukalinõ frontuun. Hoonõq sai Vabahussõan vika. Ku mõisaq riigistedi, taheti sinnäq tetäq kuul, a vallavolikogu laitsõ plaani mahaq. 1926. a otsutõdi huunõ varõmit tarvitaq ehitüsmatõrjalis. Rahvas mäletäs, et 1950.–1960. aastil veeti viimädseq kiviq tiiehitüses.
Kaika suvõülikuul 2021 Võro liinan ja Kiräpää kandsi man
Kava
Loengu
10.15 Valgu Heiki «Kiräpää vanõm­bast aoluust».
12.00 Matka alostus Võro insti­tuudi mant õkva Kiräpää kandsi mano. Matka pikkus oll' umbõs 3 km.
Kopvillemi Olaf
Olaf Kopvillem (sündünüq 1. märtekuu pääväl 1926 Kiviõlin, koolnuq 21. hainakuu pääväl 1997 Burlingtonin) oll' eesti keemik, kupletist ja koorijuht.
Suu (likõ kotus)
Lätteq
Katõgooria:Luudus
Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit
Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit (ITU) om ÜRO asotus interneti ja muu elektriside kõrraldamisõs maailman.
Lumi
Lumõ pääl saa suusõ ja kelguga sõita. Sulalumõst saa tetäq lumõmiist.
1914
1914. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10127. aastak sirvikallendri perrä.
Vahtsõkivi sulg
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Pital
150px|thumb|24-aastaganõ pidalitõbinõ miis
14. piimäkuu päävä kiudutaminõ
Kiudutamisõga taheti kodomaalt vällä viiäq uma riigi hoitjaq: riigiammõtniguq, sõaväeläseq, politseimeheq, majandustüütäjäq, rikkambaq talopujaq ja tõõsõq, kedä kommunistlik ideoloogia kai ku ummi vainlaisi – nn ekspluataatorliidsi klassõ liikmit, kink kotsilõ üteldiq, et nuuq ommaq ütiskunnalõ ohtliguq. Eestist kiudutõdi nii 10 000 inemist, Lätist päält 15 000 inemise, Leedust ligi 18 000 inemist. Katõgooria:Nõvvokogoliit Katõgooria:Eesti Katõgooria:Kiudutaminõ
1912
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1912
Malaaria
II
RKM II 364, 391/2 (1) < Vahtsõliina kihlkund, Miss'o vald, Kivioru külä - K. Salve < Therese Raudmann, s. 1904.
El Niño
El Niñot tulõ ette keskmädselt kats kõrda kümne aastaga kestel (hariligult 4...7 aastaga takast).
Valss
Aolugu
Valss om arõnuq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl S'aksamaal ja Austrian nii-üldäq s'aksa tandsost ja ländlerist. Algusõn oll' valss aiglanõ tands, a 19. aastagasaa edimädsel poolõl mõtliq Viini viiemeistreq Lanneri Joseph, Straussi Johann vällä kipõmba tempoga tsüklilidse Viini valsi, miä sai esierälidse populaarsusõ ja levisi 19. aastagasaa joosul üle terve Õuruupa. Kõgõ ilosambaq Viini valsiq ommaqki peri joba Straussiaost, näütüses "Ilosa sinidse Doonau pääl".
Võistlustands
Katõgooria:Tandsuq
Kaudõnõ kõnnõviis
Võro kiil
Mõnikõrd antas kaudõst kõnnõviit edesi ka lõpuga -bev: Susi süübev suurõ näläga tõsõ soe vällä. Katõgooria:Kõnnõviieq
1909
1909. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10122. aastak sirvikallendri perrä.
Gallagheri Liam
Tä oll' ansambli Oasis laulja ja laulukirotaja aastil 1991–2009. Kuq ansambli lakja läts, nakas' Liam soolot tegemä.
Gallagheri Noel
Tä noorõmb veli om inglüse laulja Liam Gallagher, kinkaq nä mängeq üten ansamblin Oasis. Velleq saa-aiq häste läbi, aq mõlõmbal on kõva suuvärk.
Katõgooria:Inglüse muusiga Katõgooria:Lauljaq
Vihkla järv
Vihkla järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Širaz
Kultuur
Širaz om tähtsä Iraani kultuuri keskus ja säält om perit pall'o kuulsit luulõtajit. Saadi, 12. ja 13. aastagasaa luulõtaja, sündü Širazin. Noorõn iän läts' tä säält Bagdadi, et oppiq araabia kirändüst ja islamitiidüisi. Vanan iän joud' tä Širazi tagasi. Toona, Atabak Abubakr Sa'd ibn Zangy (1231-1260) aol, oll' elo Širazin küländ raholinõ. Saadi võeti häste vasta ja täst peeti väega luku. Arvadaq, et tä elli uma elo lõponi Širazin. Širazin om sündünüq viil tõõnõ kuulsa luulõtaja ja müstik Hafez. Säält om perit ka mitmit tiidläisi, näütüses 13. aastagasaa tähetiidläne, matõmaatik, füüsik ja tohtrõ Qutb al-Din al-Širazi. Uman teosõn "Taiva kotsilõ tiidmiisi saamisõ piir" pidi tä võimaligus, et Maa tiirotas ümbre Päävä.
Ryuonosuke Fukai
https://ja.m.wikipedia.org/wiki/%E6%B7%B1%E4%BA%95%E9%BE%8D%E4%B9%8B%E4%BB%8B?safesearch=moderate&setlang=en-XL&ssp=1
Käskjä kõnnõviis
Ütsüse tõõnõ käänüs
Käskjä kõnnõviie ütsüse tõõsõ käänüsse tunnus om kurgupeethelü -q (rahvakeeli ka hõkk): annaq, võtaq, tulõq.
Lätteq
[https://www.etis.ee/Portal/Publications/Display/606c7ba9-0722-4b96-ae95-e46712e28704 Jüvä Sullõv 2007. Võro kiräkeele sõnamuutmissüsteem. Doktoritüü, Tarto Ülikuul. Tarto: Tarto Ülikooli Kirästüs.] Katõgooria:Kõnnõviieq Katõgooria:Keeletiidüs
Väiku-Paltna järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq ahhun, särg, haug, linask ja kogõr.
Ahijärv (Kolereinu)
Ahijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kuopio
Aolugu
Edimäne algkuul tetti 1788. aastagal, edimäne keskkuul 1844. aastagal.
Kibõhusvektor
Ku kihä liigus ao Δt joosul punktist A punkti B, sõs timä keskmäne kibõhus om vektori ja ao Δt jago:
Vseviovi David
pisi|David Vseviov (2011)|293x293px Vseviovi David (sündünüq 27. lehekuu pääväl 1949) om Eesti aoluulanõ. Tedä om nimetet aasta arvamisliidris ja ütes Eesti tähtsämbäs inemises.
Vseviov om tunnõt uma referaadisarjugaq Eesti Raadion. Egä nätäl om Vikerraadion timä aoluusaadõq "Hämmär Vinnemaa" ("Müstiline Venemaa").
Suu
"Suu" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Mari
Ku sigimik om pall'upesäline, sis om mar'an kah hulga siimnit. Näütüses kardohkal om häitsm katõpääline, spargelil kolmõpääline, hussilkal neläpääline ja palohkal viiepesäline.
1903
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1903
Edejärv (Kolereinu)
Edejärv om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Võro vallan.
Edejärv (Andsu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Latgali kiil
Läti ja latgali keele vaihit
Latgalikeelitsel ja lätikeelitsel tekstil um kõgõ kergemb vaiht tetäq tuu perrä, et läti keelen olõ-õi õ-hellü, a latgali keelen om tuu olõman ja tuud kirotõdas y-tähega, midä läti keele õigõkirotusõn olõ-õi.
Feisoa
Naid väikuid, rohiliidsi, päältnätäq avokaado muudu puuviljo või tõõnõkõrd löüdäq ka Eesti poodõst (inämbüisi Feihoa nime all).
Savilöövi
pisi|433x433px|Savilöövi potivabrik Tsooru puult tullaq pisi|432x432px|Savilöövi tellisetehas Luhamõtsa puult tullaq Savilöövi om külä Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan.
Hõpõkaadsipuu
Hõpõkaadsipuu ehk hõpõakaatsia (Acacia dealbata) om liblikhäitsmeliidsi sugukunna akaatsia perrekunda kuuluv puu vai puhm.
Põrn
Põrn lagundas mittetarviliidsi veretäpikeisi ja täl om tähtsä kotus tõvõkimmüssüstemin.
Talliina FC Flora
Talliina FC Flora om 1990. aastal Talliinan luud Eesti jalgpalliklubi.
Tupp (anatoomia)
Tupp (ladina keelen vagina) om naisi ja imätside imetäjide kihä torokujolinõ jago, miä vii imäkuast kihä pinnalõ.
1899
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1899
Suulda siginemine
250px|thumb|Raku jagonõminõ katõs
1897
1897. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10110. aastak sirvikallendri perrä.
Ma pühäpääväpõllõ mõsi
200px|thumb|
Esäne
Katõgooria:Elotiidüs
Rasõhus (inemine)
Rasõhus vai rasõndus vai (latsõ) kandminõ om tuu ku naanõ kand uman imäkuan last. Tuu nakkas pääle rassõs jäämisega ja lõpõs sünnütämisega, latsõ ärqviskamisõga vai ärqkaotamisõga. Rasõhus kest hariligult 9 kuud.
Pildiq
Katõgooria:Inemine
Määräjärv
Määräjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Põimaja kuu all
"Põimaja kuu all" om Holdsi Leila edimäne luulõtuisi kogo, miä om ilmunuq 2005. aastagal. Raamadu mano käü lasõrtsõõr, kon om pääl 9 laulu, minkast suurõmbat jako võtt iist Leila esiq, lauldaq avitasõq viil Kuninga Jana, Kuuste Elo, Kõmmusõ Helen, Kärneri Ülle ja Põdersalu Kadi.
Peräjärv (Andsu)
Peräjärv vai Andsu Peräjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kiviaig
Kiviaig jaetas ummakõrda
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Stoppard „Utoopia” (2003)
Vana-Hiina
Vana-Hiina oll' hiinlaisi maa vanaao hiina tsivilisatsiooni aigu.
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Pakk “Don Juan” (2009)
Aoluulinõ aig
Aoluulinõ aig om tuu aig, minkast om kirja pant mälehtüisi. Inemiisi ütiskunna aolugu jagonõs katõs: muistidsõs aos ja aoluulidsõs aos. Aoluulinõ aig naas' pääle kirä tarvitusõlõvõtmisõga, tuu juhtu esiq maiõn esiq aol. Eestin naas' aoluulinõ aig pääle 13. aastagasaa alostusõn.
Pronksiaig
250px|thumb|Pronksiao [[sõariisto Romaaniast]]
Eestin kest' pronksiaig aastagil 1500-500 i.m.a.
Islandi kiil
alt=  alue jossa islanti on pääkieli   alue jossa islanti on vähemmistökieli|pisi|291x291px|Tummõsinidsegaq om märgüt ala, kon islandi kiil om inämbüskiil; hellesinidsega ala, kon islandi kiil om vähämbüskiil Nigu tõisil väikeisil keelil, ommaq ka islandi keelel umaq hädäq – inglüskeeline maailm tulõ nii kipõstõ pääle, et islandi hindätiidmine või tulõvigun ohon ollaq
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– Ilves „Puut / Laat” (Hansahoovi Tiatri, 2010)
Süväjärv
Süväjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– McLindon “Mulla all” (Apollo, 2019)
Inneskidseq rolliq Vanemuisõn
– Nuur miis – Karl Ristikivi, Margus Kasterpalu „Hingi üü” (1995)
– Meistri – Bulgakov „Meistri ja Margarita” (2000)
Filmiq, telelavastusõq, raadiotüküq
– ossa võtnuq lühimängufilmist „40 Injections against Snow” AI of Bournemouth/UK /2007
Suur Kõrbjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mäeotsa Ain
Kitmiseq
– Eesti Tiatriliidu aastapreemiä – sõnnalavastusõ eripreemiä lavastusõ “Taarka” iist (2006)
– Tartu armastusfilmõ festivali taRTuFF publikupreemiä mängufilmi “Taarka” iist (2008)
1883
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1883
Leib
Kuis vanast Võromaal leibä küdseti
''Mõnikõrd tetäs inne leevä ahjo panmist ka ah'osuu pääl hütsi pääl vatska. Tuu tetäs leeväkohetusõst tollipaksunõ tsõõr ja pandas ah'osuu pääle hütsi pääle küdsämä. Tuu küdsäs niikavva ärq, ku leib ahjo saa pantos. Tuud joq proomitas ja andas maitsaq, et määne leib saa. "Seh proomiq saq kah lämmind vatska," üteldäs, ku vatska murdas ja maitsaq andas.''
Vimbland
Vimbland om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Saapidõga kass
Sisu
Kass' vilbas' sõs tükk maad tõlla iin ja käsk' tii veeren haina tennül talorahval kuninga küsümise pääle üteldäq, et neoq maaq ommaq markii de Karabaa umaq, vai muido tsäbähäs kass' nääq ärq. A sõs joud' kass' üte lossi mano, kon elli üts suur kolask' võhl, kiä mõist' hinnäst määntses taht eläjäs muutaq. Kass' moogat', et tä usu-ui tedä, ja võhl sõs näüdäs' ette: kõgõpäält tekk' hindä lõvis (miä kassi väega hirmut') ja sõs viil mõnõs suurõs eläjäs. Kass' ütel', et mõnõs väikeses eläjäkeses tä joht muutudaq saa-ai, ja võhl sõs muut' hindä hiires. Kõrrapäält oll' kass' tä man ja vääräs' hiire ärq. Ku kuning sinnäq joud', küsse tä, kinka loss tuu om, ja kass' muidokiq vastas', et markii uma. Kuning imehteli väega markiid ja timä lossi ja and' uma tütre tälle naasõs. A kass' elli edespiten ku suur esänd ja ai hiiri takan õnnõ uma lusti peräst.
Brinkmanni Johann Friedrich
Brinkmanni Johann Friedrich (Johann Friedrich Brinkmann) oll' Hannoverist peri Võro liina edimäne koolioppaja.
Brinkmanni perekonnast om tiidäq, et timä tütär Ulrike oll' mehel Võro aptiikri poja Lossiusõ Karl Augustiga ja näil sündü 1811. aastal poig Lossiusõ Eduard Friedrich, kellest sai vaimulik ja koolikiränik.
Mudajärv (Paganamaa)
Mudajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
1872
1872. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10085. aastak sirvikallendri perrä.
Vana-Roosa järv
Vana-Roosa järv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Andri järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1867
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1867
Hirmu järv
Hirmu järv vai Hirmo järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Tabivere vald
Tabivere vald om vald vana Tartomaa põh'ajaon ja Jõgõva maakunna lõunõjaon Voorõmaal. Valla alalõ jääs Saadjärve põh’aosa ni Elistvere, Kaiavere, Raigastvere ja Soitsjärv. Vallan om Elistvere eläjäpark ja Vudila mängomaa.
Kelläri järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Daugavpils
Daugavpils om tähtsä raudtiisõlm ja tüüstüsliin. Sääl om ka ülikuul. Liina ümbre om mitmit järvi ja luudusparkõ.
Palojärv (Ando)
Palojärv vai Ando Palojärv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Lihavõttõq
Lihavõttõq ommaq vinneusu kerigo kõgõ suurõmb pühä, samal aol ku jouluq ommaq kõgõ suurõmb pühä Katoligu kerikon.
Rapuntsli
Edimäne tõsõnd
Ütskõrd kullõl' ja näkk' üts nuurmiis, kuis nõid hõik' Rapuntslit, tuu lask' hiussõq aknõst vällä ja nõid rubõ naid müüdä üles. Printsi naaś asi huvitama ni järgmädsel pääväl, ku nõid oll' ärq lännü, ast' prints torni mano ja hõigaś nõia lausõ. Rapuntsli lask' hiussõq aknõst vällä ja prints rubõ naid müüdä üles. Niimuudu trehvssiq nä peräst taad pall'o kõrdo ja astiq sagõhõlõ vaihõkõrda, kooniq Rapuntsli jäi rassõjalalidsõs.
Vabahelle kokkokõla
Vabahelle kokkokõla võro keelen ja muial
Vabahelle kokkokõla om üts võro, seto ja terve lõunõeesti keele põhiliidsi helüsäädüisi. Niisama om taa üts edimäidsi asjo, mink perrä saa võro ja eesti keelel vaiht tetäq, selle et eesti kiräkeelen vabahelle kokkokõlla olõ-õiq. Külh om taasama säädüs olõman pall'odõn tõisin soomõ-ugri keelin, nigu näütüses soomõ, kar'ala ja ungari kiil, a ka näütüses turgi keelin, nigu türgü, tatari ja tõva kiil.
Ütsiotsõ
Ütsiotsõ laul päämädselt vanno kõrralaulõ, kõgõ inämb Põh'a-Võromaa miihilaulõ.
Poksi järv
Poksi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Sur'a järv
Sur'a järv om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Vahtsõliina vallan.
Hinniala
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Hinsa
Külän om Hinsa petäi, miä om luuduskaitsõ all.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Svente mõisa
200px|thumb|Svente mõisa härbän 150px|thumb|Üts Svente mõisa ahi
Lõo järv
Lõo järv om järv Rõugõ kihlkunnan Lasva vallan.
Repän
Vaimlasõq
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
Pääle 2014. aastaga Ukraina revolutsiooni võtt' Vinnemaa hindäle Krõmmi puulsaarõ ja Vinnemaa toeduq erälelüüjäq võtiq hindä alaq osa Donbassist Hummogu-Ukrainan, miä kasvi katsa-aastagadsõs sõas sääl piirkunnan. Seo sõaga pääleminek om kõgõ laemb sõalinõ opõratsiuun Õuruupan pääle Tõist ilmasõta.
Pääle kõnõlõmiisi
18. radokuu pääväl ütel' vinnemeelitside Hummogu-Ukraina erälehoitjidõ juht Pušõlini Denõss, et nä alostiq inemiisi ärqviimisegaq Vinnemaalõ.
Sõa käük
pisi|Maja [[Kiiev|Kiievin pääle raketirünnäkut 26.02.2022]]
25. radokuu päiv
Hummogul kl 4 aigu lasti Kiievit siib- ja ballistiliidsi rakettegaq. Ukraina valitsus and' teedäq, et lask' üüse alla vastadsõ linnumassina, miä sattõ kohegi elomajja ja pand' tuu palama. Ildampa tull' vällä, et linnumassin oll' hoobis Ukraina Su-27.
28. radokuu päiv
Mitmõq aoleheq kirodiq, et ka Valgõvinne või Ukrainalõ külge minnäq.
Ukraina ja Vinnemaa kõnõlõmisõq naksiq Valgõvinne piiri pääl kl 12.15 kotusõpäälidse ao perrä.
Aavigu Johannes
Aavigu Johannes (Johannes Aavik; 8. joulukuul (vana kallõndri perätselt 26. märdikuul) 1880, Randvere külän, Laimjala vallan, Saarõmaal – 18. urbõkuu 1973, Stockholmin) oll' eesti keeletiidläne.
Elo
Aavigu Johannesõ esä Aavigu Mihkli oll' Laimjala vallakirotaja. Lell Aavigu Jakob, kiä oll' Kurõssaarõn kaupmiis, ost' Mihklile liina maja ja Mihkel nakas' sääl üten hindä naasõ Anni ja latsiga elämä. Johannes Aavik käve Kurõssaarõ gümnaasiumin ja perän oll' säälsaman eesti keele oppaja. Tä elli Kurõsaarõn 1926. aastagani. Sis oppõ tä kiili Tarto Ülikoolin, Nežini Aoluu- ja Filoloogiainstituudin ja Helsingi Ülikoolin, mink tä lõpõt' filoloogiakandidaadi kraadiga.
Indoneesiä kiil
Indoneesiä kiil (Bahasa Indonesia) om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõldas Indoneesiän, Malaisian ja Hummogu-Timorin. Taa om Indoneesiä riigikiil 1945. aastagast pääle. Kiräkeele alossõs om malai keele riau murrõq. Kokko kõnõlõs taad umbõs 250 mill'onat inemist, naist 17 mill'onat ku imäkiilt. Kiilt kirotõdas ladina kirän.
Luhansk
Rahvastik
Luhanskin eläs umbõs 470 000 inemist. Noist om Liinan kõnõldas inämbüisi vinne kiilt ja eski pall'oq Luhanski ukrainlasõq mõista-iq ukraina kiilt häste.
Majandus
Luhansk om tähtsä massinaehitüse keskus, kon om pall'o vabrikit. Sääl tetäs vedureid, tüüpinke, akusit ja muud.
Kuulsambaq inemiseq
Üts kuulsampi Luhanskist perit inemiisi om tiidläne ja kiränik Dali Vladimir, kiä om tuntus saanuq uma suurõ vinne keele sõnaraamaduga. Korgõmba haridusõ sai tä Tarto Ülikoolin arstitiidüse alal.
Moštšena
Moštšenat om edimäst kõrda nimmat 1543. aastagal.
Florian Geier
Vinnemaal om luud timä nimeline vaimuinemiisi klubi.
Varõsjalg
Hariligult kasussõq varõsjalaq laanõn.
Katõgooria:lilliq
Jakusõda
1941. aastaga lõpus oll' Soomõ käen suur osa Kar'alast kooniq Süväri jõõniq. 1944. suvõs võtiq vindläseq suurõ osa naist maiõst tagasi. Tõõnõtõõsõ tapminõ lõppi 5. süküskuu pääväl 1944, ku naas' pääle vaheqrahu, ammõtlik Moskva vaheqrahu tetti 19. süküskuu pääväl 1944.
Esperanto kiil
Esperanto keeleoppus om lihtsä ja kõrraperäline, erängit olõ-õi. Tuuperäst om taa keele opiminõ pall'o lihtsämb ku loomulikkõ kiili opminõ. Esperanto kiil om kõgõ lähkümb romaani keelile, tuuperäst um noidõ kõnõlõjil taad kõgõ kergemb ärq oppiq.
Petersoni Jordan
Lätteq
Katõgooria:Kanada inemiseq Katõgooria:Psükoloogiq Katõgooria:Kiräniguq
Kaika suvõülikuul 2011 Kanepin
Riidi, 12. põimukuu päiv
Latsilõ 15.00-18.30 tegemiseq kotussõ pääl
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
10.30 – Kuuba Rainer «Midä raotas ja ku pallo raotas?»
Võro keele aolugu
Võro keele aolugu uur kõnõldu ja kirotõdu võro keele minevikun olnuid sündmüisi ja protsesse, naid seletävit lättit ja kujonõmist seoilmaaolidsõs kõnõldus ja kirotõdus keeles.
Lätteq
Katõgooria:Võro kiil
Eesti keele morfoloogia
Võrrõlusastõq
Võrrõluskatõgoorian om kolm võrrõlusastõnd ehk võrrõt: algvõrrõq, keskvõrrõq ja ülivõrrõq, nt muhe : muhedam : muhedaim / kõige muhedam.
Osakäänüs
b) ao- või hulgamäärüst, nt Juhtunust polnud möödunud veel tundigi. Koorem kaalus tonne.
Algvõrrõq
Algvõrrõq näütäs umahust, ütlemäldäq midägi tuu määrä kotsilõ, Muki on tubli koer.
Umakäänüs
j) piiri-, ilma- vai ütenkäänüssen nimisõnafraasi paikapandjat vai umahussõnalist tävvendit, nt Selle / mõne päevaga muutus kõik. Ilusa ilmaga käime mere ääres kõndimas. niisama nain käänüssin ku hulgafraasi hulgasõna, nt Korvitäie õunteta Mari juba külla ei tule. Jüri arutas seda küsimust sõpra/de ja töökaaslastega.
Osakäänüs
c) edimäst liigõnd, nt Põrandal vedeles prahti.
e) hulgasõna laendajat, nt kolm inimes/t
Nimisõnaq ja käändmine
Nimisõnno om eesti keelen nellä liiki: perisnimisõnaq, arvsõnaq, asõsõnaq ja umahussõnaq.
Olõjakäänüs
b) otstarvõt, nt Kuurialust kasutati ka sauna/na.
da-tegonimi
b) tegemisalonõ, nt Katsu selle peale mitte mõtelda.
c) määrüs, nt Kübar kõlbab kanda.
Seestkäänüs
d) rühmä vai tervikut, mille osas miski om, nt Kolm meest sellest seltskonnast olid mulle võõrad. Jüri on poistest kõige nutikam. Ta on näost kaame.
ma-tegonimi
1. ma-vorm näütäs määntselegi muulõ tegevüsele perrätulõvat tegevüst (suhtõlist tulõvikku). Tuu või ollaq:
Täüsminnevaig
Täüsminnevaig om liitaovorm, miä sais kuun verbi olema kimmä kõnõviie eränäütäjä tegomoodu ollõvaovormist ja põhiverbi minnevao kesksõnast, nt olen elanud, oleme elanud, on elatud.
Päälkäänüs
Päälkäänüs näütäs
Ütenkäänüs
Ütenkäänüs näütäs: